<?xml version="1.0" encoding="utf-8"?>
<posts>
  <row Id="1" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="10" CreationDate="2017-02-07T20:12:59.503" Score="35" ViewCount="665" Body="&lt;p&gt;Ukrainian has two forms of future tense:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;буду&lt;/code&gt; + Infinitive;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;using suffix &lt;code&gt;-му&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Many people told me that both are equivalent, however I've seen those who would prefer one of these (usually, the second one).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What is the rule of thumb for using the future tense in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-16T17:50:38.623" LastActivityDate="2017-05-02T19:04:40.700" Title="How to choose the proper future form of verbs, e.g. “буду писати” vs. “писатиму”?" Tags="|дієслова|вибір-слова|дієвідмінювання|" AnswerCount="5" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="133" CreationDate="2017-02-07T20:13:33.410" Score="15" ViewCount="207" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Push%E2%80%93relabel_maximum_flow_algorithm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Один з алгоритмів на графах&lt;/a&gt; складається з двох типів операцій - &lt;em&gt;push&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;relabel&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Передумови: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Кожна вершина має висоту. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Потік може йти лише згори донизу.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо ми хочемо збільшити вихідний потік з вершини і всі ребра, що йдуть від неї до нижчих вершин заповнені до їх місткості, то нам треба підняти вершину.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;push&lt;/em&gt; - штовхає додатковий потік по ребру.&#xA;&lt;em&gt;relabel&lt;/em&gt; - підіймає вершину&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Росіяни переклали relabel як &quot;підняття&quot;, що круто. Відповідає суті. От і питання чи варто нам взяти переклад росіян, чи є варіанти як-от &quot;перепозначення&quot;? У перепозначення теж є переваги, бо ми ж лише уявно підіймаємо вершини, насправді, це просто позначки на них, також це ближче до джерела.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:19:57.647" LastActivityDate="2018-04-19T00:20:14.227" Title="Український відповідник для операції &quot;push-relabel&quot; в алгоритмі на графі" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="42" CreationDate="2017-02-07T20:19:38.630" Score="16" ViewCount="262" Body="&lt;p&gt;Is there any academic research on usage preference for alternating or static form of consonant on nouns?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For example, the noun &lt;em&gt;блок&lt;/em&gt; and its Locative case — is it &lt;em&gt;у блоку&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;у блоці&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:15:05.040" LastActivityDate="2018-04-29T17:18:24.680" Title="How to choose between the changing consonants in the root?" Tags="|відмінювання|приголосні|чергування|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="5" PostTypeId="2" ParentId="1" CreationDate="2017-02-07T20:22:05.687" Score="3" Body="&lt;p&gt;Both forms are correct. My personal opinion is that &lt;code&gt;-му&lt;/code&gt; is more formal when &lt;code&gt;буду&lt;/code&gt; is more informal, but that may differ in different regions of Ukraine.&#xA;There is also a variant &lt;code&gt;напишу&lt;/code&gt; which is again used differently in different regions.&#xA;All the three variant are correct.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="29" LastActivityDate="2017-02-07T20:22:05.687" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="6" PostTypeId="2" ParentId="1" CreationDate="2017-02-07T20:24:42.523" Score="14" Body="&lt;p&gt;Both variants are indeed equivalent. You can freely use any in colloquial speech and that won't sound weird. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As for the part if one of variants is used more often and why, I have my own theory for it. I believe the first option is used more often because:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;It might be simpler to pronounce in case of lengthy verbs.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Most Ukrainian-speaking people in Ukraine are also fluent in Russian and that may influence how they speak in Ukrainian. And in Russian you have the first option only.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="33" LastActivityDate="2017-02-07T20:24:42.523" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="7" PostTypeId="2" ParentId="1" CreationDate="2017-02-07T20:31:34.590" Score="0" Body="&lt;p&gt;Well, yes. You can use both, there are 2 forms in grammar: &quot;що буду робити?&quot; and &quot;що робитиму?&quot;. They both describe the continuous future action. &#xA;The short variant is somewhat &quot;more Ukrainian&quot;, as far as first one is also used in other languages of this group (i.e. Russian or Polish). &#xA;But yes, you can use both of them and you will not only understood, but you will be correct as well.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastActivityDate="2017-02-07T20:31:34.590" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="8" PostTypeId="2" ParentId="4" CreationDate="2017-02-07T20:32:09.990" Score="1" Body="&lt;p&gt;In this specific case it should be &lt;em&gt;у блоці&lt;/em&gt; - you can lookup in a dictionary like &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&lt;/a&gt; .&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Generally, I believe if there are alternative endings for noun cases, any of those could be equally used. Unfortunately I cannot provide academic sources for this statement.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="33" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:18:24.680" LastActivityDate="2018-04-29T17:18:24.680" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="9" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="11" CreationDate="2017-02-07T20:38:47.183" Score="21" ViewCount="1350" Body="&lt;p&gt;Я не впевнений, як вживати&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;запитати&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;попросити&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обидва перекладаються на англійське &quot;to ask&quot;, але іноді вони використовуються по-різному, і я не знаю точно коли. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;Гройсман &lt;strong&gt;запитав&lt;/strong&gt; у Балчуна, де той працював останні 5-7 років, на що той відповів, що був головою наглядової ради польської авіакомпанії &quot;ЛОТ&quot; і шефом вантажної польської залізниці.&quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravda.com.ua/news/2017/01/25/7133424/&quot;&gt;Українська Правда&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;та&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Порошенко &lt;strong&gt;попросив&lt;/strong&gt; Бундестаг визнати Голодомор геноцидом&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravda.com.ua/news/2017/01/30/7133902/&quot;&gt;Українська Правда&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="28" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-07T20:59:15.107" LastActivityDate="2017-02-18T21:45:11.113" Title="Як правильно вживати слова &quot;запитати&quot; та &quot;попросити&quot;?" Tags="|переклад|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="10" PostTypeId="2" ParentId="1" CreationDate="2017-02-07T20:43:20.303" Score="31" Body="&lt;p&gt;If you want to emphasize on &quot;буду&quot;, e.g. you want to explicitly state that you will perform the action of writing, you should prefer that version. E.g. &quot;Батьки сказали щоб я йому більше не писала - а я буду писати все одно.&quot;&#xA;You can still use &quot;писатиму&quot; in this case, but I think it places lesser emphasis on the will to write.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Another consideration is that &quot;писатиму&quot; sounds more poetic, like something one would use in a book or poem, but not necessarily in a daily &quot;vulgar&quot; communication. Perhaps because it does not have specific equivalent in russian language - and due to significant russification in Ukraine versions that do have russian equivalents (&quot;буду писати&quot; in this case) are often used more frequently in everyday communication (along with суржик).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As for &quot;напишу&quot; - this is not the same as &quot;писатиму&quot; чи &quot;буду писати&quot;. The latter may indicate one-time action (&quot;Я буду писати листа зараз&quot;, &quot;Я писатиму листа зараз&quot;) or an indefinitely continuing/reoccurring action (&quot;Я писатиму йому&quot;, &quot;Я буду писати йому&quot;). While &quot;напишу&quot; specifically indicates one time action (&quot;Я зараз напишу листа&quot;, &quot;Я завтра напишу листа&quot;) - this is actually a &quot;completed&quot; form (доконаний вид дієслова) of a verb &quot;писатиму&quot;. &quot;Completed&quot; or &quot;accomplished&quot; forms of verbs in Ukrainian point to an action that will be wholly completed at specified time, and thus will occur specifically once - as an opposite for &quot;incomplete/unaccomplished&quot;  forms (недоконаний вид дієслова), that, as already stated, may indicate indefinitely continuing/reoccurring action.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="39" LastActivityDate="2017-02-07T20:43:20.303" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="11" PostTypeId="2" ParentId="9" CreationDate="2017-02-07T20:44:27.393" Score="32" Body="&lt;p&gt;Використовуйте &quot;запитати&quot;, коли йдеться про питання (asking a question) і очікується відповідь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Використовуйте &quot;попросити&quot;, коли йдеться про прохання (asking to do something), і очікується дія.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Докладні визначення можна подивитися тут: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapytuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;запитувати&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prosyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;просити&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-02-18T21:45:11.113" LastActivityDate="2017-02-18T21:45:11.113" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="12" PostTypeId="2" ParentId="4" CreationDate="2017-02-07T20:55:45.523" Score="7" Body="&lt;p&gt;There are several rules for changes of the consonanats.&lt;br&gt;&#xA;The main changes happen in these consonants:&lt;br&gt;&#xA;&lt;code&gt;г -&amp;gt; з&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;к -&amp;gt; ц&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;х-&amp;gt; с&lt;/code&gt;  that occur in Locative and Dative cases, mostly at the end of the word. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Some changes may also occur in other parts of speech - like adjectives or verbs.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Further reading: &lt;a href=&quot;http://www.dilovamova.com/index.php?page=4&amp;amp;dmua=8&amp;amp;tdmua=%D7%E5%F0%E3%F3%E2%E0%ED%ED%FF-%EF%F0%E8%E3%EE%EB%EE%F1%ED%E8%F5-%E7%E2%F3%EA%B3%E2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чергування приголосних звуків&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="62" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:17:46.303" LastActivityDate="2018-04-29T17:17:46.303" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="13" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-07T21:02:59.827" Score="28" ViewCount="9596" Body="&lt;p&gt;Деякі українські видання (Український Тиждень, книжки видавництва &quot;Темпора&quot;, деякі інші ЗМІ) передають російські імена шляхом транскрипції (напр. рос. Владимир - укр. Владімір, рос. Петр - укр. Пьотр, рос. Надежда - укр. Надєжда, рос. Олег - укр. Алєґ).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість, інші просто вживають українські відповідники (Володимир Путін, Петро Перший, Надія Кадишева, Олег Кашин тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно писати (і говорити) за чинним правописом?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T11:53:50.473" LastActivityDate="2023-05-09T15:34:49.333" Title="Як правильно передавати українською мовою російські імена?" Tags="|переклад|from-russian|власні-назви|іноземні-імена|" AnswerCount="5" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="14" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="19" CreationDate="2017-02-07T21:05:12.573" Score="23" ViewCount="37248" Body="&lt;p&gt;Протягом останніх років у засобах масової інформації все частіше я зустрічаю незвичне для повсякденного вживання застосування посад та професій по відношенню до жінок. Найяскравіші приклади це:&lt;br&gt;&#xA;- прем'єрка;&lt;br&gt;&#xA;- продавчиня;&lt;br&gt;&#xA;- тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку правильним вживанням є: &quot;прем'єр міністр України (Марія Петренко)&quot; замість &quot;прем'єрка (Марія Петренко)&quot;. Моє питання полягає у тому, чи є це загальне правило вжитку або виняток?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо це загальне правило, то чи правильно буде вживати:&lt;br&gt;&#xA;- капітанка (для жінок у військовому званні &quot;капітан&quot;);&lt;br&gt;&#xA;- командирка (для жінки, що обіймає посаду командира);&lt;br&gt;&#xA;- програмчиня (для жінки, що за фахом є програміст)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-05T11:28:46.277" LastActivityDate="2020-02-15T20:42:51.557" Title="Правильне вживання назв професій та посад жіночого роду" Tags="|граматика|фемінітиви|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="16" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-07T21:12:02.873" Score="17" ViewCount="1212" Body="&lt;p&gt;Я знаю, що колись (у 1999-2000) існувала &lt;a href=&quot;http://www.radiosvoboda.org/a/24578064.html&quot;&gt;&lt;em&gt;Національна комісія з питань правопису&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; при Кабінеті Міністрів України, але потім її розпустили.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тим не менше, в шкільних іспитах та ЗНО час від часу змінюються та оновлюються старі правила, додаються нові (напр., де ставити наголос у слові &lt;strong&gt;йогурт&lt;/strong&gt;, який рід має слово &lt;strong&gt;тюль&lt;/strong&gt; тощо). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але хто визначає ці правила, якщо комісії з питань правопису не існує?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastActivityDate="2017-03-12T14:18:28.167" Title="Хто і в який спосіб затверджує зміни до правопису української мови?" Tags="|orthography|language-regulation|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="17" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-07T21:23:58.440" Score="56" ViewCount="3466" Body="&lt;p&gt;Чи існує в українській мові сталий термін, що відповідає англійському &quot;desktop application&quot; (мається на увазі програмне забезпечення, що призначено для використання на персональному комп'ютері)? Чи коректно буде перекласти цей термін, як: &quot;настільний застосунок&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:35:24.713" LastActivityDate="2022-03-28T19:37:51.773" Title="Як правильно буде українською &quot;desktop application&quot;?" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="11" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="18" PostTypeId="2" ParentId="14" CreationDate="2017-02-07T21:24:42.700" Score="10" Body="&lt;p&gt;На мою думку, основна відмінність буде в тому чи це є офіційне чи неофіційне мовлення. Зокрема на рахунок першого існують такі правила:&#xA;В офіційно-діловому мовленні граматичний рід виконавців дій, назв осіб за професією, посадою, званням та ін. частіше, ніж в інших стилях, не відповідає статі . При виборі однієї з форм роду, в офіційно-діловому стилі , слід орієнтуватися на такі  правила:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Офіційними, основними  назвами посад, професій і звань є іменники чоловічого   роду:  директор,   дипломат,   ректор,  міністр,  нотаріус,  прокурор.  Ці  слова вживаються для позначення чоловіків та жінок  і підкреслюють не стать людини, а ї ї  службове  і  соціальне становище. Наприклад: Нараду провела декан (чол. р. ) факультету О.М.Пащенко;  Декан (чол.  р.)  факультету О.К.Гринчишин ознайомив викладачів з новими правилами вступу до університету.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Значна частина слів може утворювати паралельні форми чоловічого і жіночого роду:  журналіст –  журналістка,  студент – студентка,  аспірант – аспірантка, лікар – лікарка, лаборант – лаборантка, поет – поетеса,  дипломник – дипломниця.  Наведені  слова жіночого роду є цілком  літературними   відповідниками,   але   їм  надається   перевага   в художньому,  публіцистичному,  розмовному стилях.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Деякі  форми   слів   (ж.   р. )   із   суфіксами  –к(а),   -ш(а),   -их(а)  не відповідають нормам літературної мови: керівничка, фізичка, сторожиха,  бригадирша, професорша, дикторша.  Ці іменники використовуються у розмовно-просторічному   мовленні .   Обмежене   вживання   цих   слів зумовлене   також   тим,   що   ці   форми   означають   посаду   жінки   і найменування дружини за чоловіком. Все це створює двозначність, що не допускається в діловому стилі .&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Відсутні відповідники жіночого роду у всіх складних назвах посад, звань: головний бухгалтер, віце-прем’єр, старший викладач, статист-дослідник,  змінний майстер тощо.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Текст   набуває   офіційного   характеру,   якщо   слова,   залежні   від найменування посади,  узгоджуються з цим найменуванням у формі чоловічого роду  і в тих випадках,  коли мова йде про жінок: Головний лікар дозволив…;  Змінний черговий  інженер завершив роботу…Проте,  якщо у документі  зазначено прізвище жінки,  яка займає названу посаду,   то   підпорядковані   дієслова   узгоджуються   з   прізвищем   і вживаються у формі  жіночого роду,  наприклад:  Головний бухгалтер Кравченко Галина Іванівна дозволила видачу грошей; Директор Іванова В.П.  оголосила подяку…Але висловлювання типу  «наша директор сказала», «наш головний бухгалтер дозволила» не відповідають нормам літературної  мови.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вживання найменувань жіночого роду виправдано в тих випадках, для яких вказівка на стать є бажаною,  але не може бути виражена  іншими засобами.  Наприклад:  Успіхи українських гімнасток є закономірними.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Форми жіночого роду можуть використовуватись у випадках, коли назви   посад,   професій   стосуються   переважно   жінок,   або   чоловічі відповідники   мають   інші   позначення:  домогосподарка,   кастелянка (каштелянка) ,   манікюрниця,   доярка,   балерина,  закріпилася   пара медсестра  -  медбрат.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Помилковим є вживання в офіційно-ділових паперах найменування осіб за такими ознаками, як місце проживання, місце роботи або статус: заводчани, сільчани, городяни, кримчани, освітяни, циркачі . Ці слова є розмовними варіантами офіційних складних найменувань:  працівники заводу, жителі міста, працівники навчальних закладів, артисти цирку,  мешканці  Криму&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведені у запитанні приклади радше винятки із правила, хоча, враховуючи гендерну політику і популярність цієї теми, не здивуюся, якщо вони стануть офіційно прийнятими нормами найближчим часом :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="62" LastActivityDate="2017-02-07T21:24:42.700" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="19" PostTypeId="2" ParentId="14" CreationDate="2017-02-07T21:28:23.637" Score="22" Body="&lt;p&gt;Подібні &quot;жіночі&quot; назви професій називаються &lt;strong&gt;фемінітивами&lt;/strong&gt;. Наскільки я розумію, їх поява та поширення в українській мові пов'язані із вирівненням в правах чоловіків та жінок і часто сприймається, особливо особами жіночої статі, як вияв рівноправності чоловіків та жінок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водночас, у чинному законодавстві України немає фемінітивів. Тобто, ви не знайдете в офіційних документах формулювань на кшталт &quot;&lt;em&gt;Заступник/Заступниця Міністра культури&lt;/em&gt;&quot;, скрізь лише &quot;&lt;em&gt;Заступник Міністра культури&lt;/em&gt;&quot;, адже саме такою є офіційна назва посади, хоча її може обіймати особа будь-якої статі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо наведених вами прикладів, то, здається, так і буде правильно: &lt;em&gt;капітанка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;командирка&lt;/em&gt;. Але фемінітивом від слова &lt;em&gt;програміст&lt;/em&gt; буде, напевно, все ж &lt;em&gt;програмістка&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;програмчиня&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також слід зауважити, що фемінітиви не є чимось унікальним для української мови. Вони поширені й в інших слов'янських мовах. Також, вони поширені, щонайменше, в іспанській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastActivityDate="2017-02-07T21:28:23.637" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="20" PostTypeId="2" ParentId="16" CreationDate="2017-02-07T21:29:55.600" Score="8" Body="&lt;p&gt;Ця &lt;a href=&quot;http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/198-2002-%D0%BF&quot;&gt;постанова&lt;/a&gt; Кабінету Міністрів України покладає на Міністерство освіти і науки та Національну академію наук забезпечення діяльності Української національної комісії з питань правопису та видання &quot;Українського правопису.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ця &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/416-2015-%D0%BF&quot;&gt;постанова&lt;/a&gt; Кабінету Міністрів України визначає склад Української національної комісії з питань правопису на 2015 рік.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, відповідна комісія існує та має чинний склад, затверджений у 2015 році.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="76" LastActivityDate="2017-02-07T21:29:55.600" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="21" PostTypeId="2" ParentId="16" CreationDate="2017-02-07T21:31:10.967" Score="9" Body="&lt;p&gt;Комісія з питань правопису досі існує, і її склад востаннє оновлено &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/416-2015-%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;17 червня 2015&lt;/a&gt;.&#xA;Щоправда, такими питаннями вона не займається. Вона працює над правописом, де затверджені основні правила мови (чинний правопис &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/pravopys2015.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо питань наголосу й роду окремих слів слід звертатися до словників, не чув, щоб хтось міг просто проголосити оновлення роду/наголосу слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Тюль&quot; всюди бачу лише чоловічий рід... (СУМ, slovnyk.ua, &lt;a href=&quot;https://github.com/brown-uk/dict_uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://github.com/brown-uk/dict_uk&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ані в орфоепічному словнику Погрібного, ані в СУМ слова &quot;йогурт&quot; чомусь немає... Згідно з &quot;Орфоепічним словником української мови&quot; 2001 року наголос на &quot;у&quot;, але я йому не дуже довіряю... А &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/joghurt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; на &quot;о&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо наголосу багатьох слів суперечки не вщухають.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оновлення&lt;/strong&gt;: щодо наголосу в слові &quot;йогурт&quot; &lt;a href=&quot;http://fs4.fex.net/get/288309678216/5368933/%D0%99%D0%BE%D0%B3%D1%83%D1%80%D1%82%2B%D0%BD%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; можна прочитати невеличке дослідження. Висновок простий: правильний наголос &quot;йогу́рт&quot;, усі словники, що їх видали Інститут української мови НАН України, Інститут мовознавства ім. О.О. Потебні НАН  України,  Українським  мовно-інформаційний  фонд НАН України дають лише такий наголос. Додатковий аргумент - слово турецького походження, де всі слова мають наголосна останньому складі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-03-12T14:18:28.167" LastActivityDate="2017-03-12T14:18:28.167" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="22" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2017-02-07T21:50:25.017" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Мабуть має право на існування як скорочене від &lt;em&gt;застосунок для настільного ПК&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="91" LastActivityDate="2017-02-07T21:50:25.017" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="23" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2017-02-07T22:01:26.947" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я вживаю &quot;&lt;em&gt;Стільничний застосунок&lt;/em&gt;&quot;. Від слів &quot;&lt;em&gt;стільниця&lt;/em&gt;&quot; (desktop) та &quot;&lt;em&gt;застосунок&lt;/em&gt;&quot; (application).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водночас, ймовірно це питання варто було б розділити на два: як перекласти &lt;em&gt;desktop&lt;/em&gt; та як перекласти &lt;em&gt;application&lt;/em&gt;, адже кожне з них є окремою темою для дискусії.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastActivityDate="2017-02-07T22:01:26.947" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="24" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="52" CreationDate="2017-02-07T22:12:05.010" Score="9" ViewCount="212" Body="&lt;p&gt;За даними останнього офіційного перепису населення України, &lt;a href=&quot;http://2001.ukrcensus.gov.ua/results/general/language/city_kyiv/&quot;&gt;68% громадян України вважають українську мову своєю рідною. В тому числі, наприклад, серед мешканців Києва цей показник складає 72%&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водночас, де-факто навіть у Києві частка людей, що говорять українською в публічних місцях (в магазинах, кафе, на виставках, концертах тощо), за моїми суб'єктивними спостереженнями, є суттєво меншою, аніж частка людей, що вважають українську мову рідною.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В чому &lt;strong&gt;головні&lt;/strong&gt; причини такої невідповідності?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastEditorUserId="59" LastEditDate="2017-02-07T22:57:28.113" LastActivityDate="2017-03-08T11:06:03.153" Title="Чому багато із тих, хто вважає українську мову своєю рідною, не говорять нею навіть у публічних місцях?" Tags="|соціолінгвістика|" AnswerCount="4" CommentCount="2" ClosedDate="2017-02-08T14:49:51.837" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="25" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2017-02-07T22:12:06.390" Score="0" Body="&lt;p&gt;Цей термін часто називають &lt;em&gt;Комп'ютерний застосунок&lt;/em&gt; або ж &lt;em&gt;аплікація&lt;/em&gt;. Для мобільного відповідно &lt;em&gt;мобільна аплікація&lt;/em&gt;, але це неточний переклад, бо &quot;аплікація&quot; в українській має зовсім інше значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно словників можна &lt;a href=&quot;http://uk.dictionarist.com/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0/application&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;використовувати&lt;/a&gt; &lt;em&gt;стільниковий застосунок&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/uk/en/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D1%96-%D0%B7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;десктопний застосунок&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="107" LastEditDate="2017-02-08T19:02:58.693" LastActivityDate="2017-02-08T19:02:58.693" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="26" PostTypeId="2" ParentId="24" CreationDate="2017-02-07T22:13:48.790" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Доповнено&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Сила звички&lt;/strong&gt;: в СРСР загальноприйнятою була російська. Нею традиційно спілкувались скрізь: на підприємствах, в університетах, школах тощо. З розвалом псевдоімперії люди опинились в ситуації, коли можна говорити як хочеш, бо старі правила вже не діяли, а нові або ще не існували, або були відірвані від реальності. Тож за звичкою багато наших співвітчизників продовжували спілкуватись російською, а до того ж нею виховувати дітей.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Іншомовне оточення&lt;/strong&gt;: я з Дніпра, російськомовного міста. Більшість моїх україномовних однокурсників, що приїждали з сіл, поступово переходили на російську, бо майже всі навколо так говорили. Були ситуації, коли навіть між собою такі студенти вживали російську.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Непрестижність&lt;/strong&gt;. Варто згадати хоча б «Бєлую ґвардію» Булґакова, де українська принижувалась, як мова другого ґатунку. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось цитата для пояснення третього пункту:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сволочь он,- с ненавистью продолжал Турбин,- ведь он же сам не говорит&#xA;  на этом проклятом языке! А? (*209) Я позавчера спрашиваю эту каналью,&#xA;  доктора Курицького, он, извольте ли видеть, разучился говорить&#xA;  по-русски с ноября прошлого года. Был Курицкий, а стал Курицький...&#xA;  Так вот спрашиваю: как по-украински &quot;кот&quot;? Он отвечает: &quot;Кит&quot;.&#xA;  Спрашиваю: &quot;А как кит?&quot; А он остановился, вытаращил глаза и молчит. И&#xA;  теперь не кланяется.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я після багатьох років в російськомовному місті зрозумів це і побачив, що звички можна міняти, оточення — теж, а третє питання суто особисте.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="107" LastEditDate="2017-02-08T13:44:45.307" LastActivityDate="2017-02-08T13:44:45.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="27" PostTypeId="2" ParentId="13" CreationDate="2017-02-07T22:15:43.047" Score="2" Body="&lt;p&gt;Вважаю, що правильно пишуть Дмітрій і Владімір. Ми ж не називаємо людину &lt;em&gt;Peter&lt;/em&gt; &lt;em&gt;Петром&lt;/em&gt;, так і тут: іншомовна власна назва не повинна перекладатись.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="107" LastEditDate="2017-02-27T21:52:44.923" LastActivityDate="2017-02-27T21:52:44.923" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="28" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2017-02-07T22:26:56.053" Score="13" Body="&lt;p&gt;В цьому словосполученні &lt;strong&gt;desktop&lt;/strong&gt; вживається як &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Desktop_metaphor&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;метафора&lt;/a&gt; (до інтерфейсу), і вперше її почали використовувати трактуючи монітор комп'ютера як стільницю з об'єктами. Тому переклад &quot;настільний застосунок&quot; є цілком логічним. Але враховуючи, що на дворі вже давно не 80-ті, “desktop application” також можна перекладати як &quot;програма/застосунок для комп'ютера&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="86" LastEditorUserId="390" LastEditDate="2017-02-12T15:34:23.610" LastActivityDate="2017-02-12T15:34:23.610" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="29" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="32" CreationDate="2017-02-07T22:42:50.183" Score="25" ViewCount="11969" Body="&lt;p&gt;Йдеться про сукупну спорідненість мов за різними факторами: лексика, фонетика, спільність історичного розвитку тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Білоруська мова для мене, наприклад, звучить дуже подібно до української (значно ближче ніж, скажімо, російська чи польська). Неслов'янські мови видаються не дуже схожими на українську, хоча деякі спільні риси теж можна знайти. Також я десь читав, що українська навіть має багато однакових слів із санскритом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але чи є якісь науково обґрунтовані дані на цю тему?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:16:08.727" LastActivityDate="2019-05-13T17:00:55.750" Title="Які мови є найближчими до української мови?" Tags="|історія-мови|linguistics|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="30" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2017-02-07T22:44:00.023" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Не знайшов для себе причин &quot;дослівного перекладу&quot;, - ситуації коли викинуте слово &quot;настільний&quot; категорично щось змінює. То пропоную вживати просто &quot;застосунок&quot;. Але коли необхідно виокремити як &quot;стаціонарне робоче місце&quot;, то щоб не плутати &quot;настільний застосунок&quot; з якимось пристосуванням можно вживати: &quot;застосунок для персонального комп'ютера&quot;, &quot;програмне забезпечення для настільного комп'ютера&quot; та ще декілка варіацій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже сталого значення &quot;desktop application&quot; в українській мові немає. Даже більше скажу сталого значення &quot;desktop application&quot; в англійській мові немає: &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Desktop_application&amp;amp;redirect=no&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Desktop_application&amp;amp;redirect=no&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="98" LastActivityDate="2017-02-07T22:44:00.023" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="31" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-07T22:50:46.363" Score="31" ViewCount="1908" Body="&lt;p&gt;З усіх особливостей української мови я ніколи в житті не чув, щоб хтось використовував двоїну, на кшталт «Йде дві дівчині», «Було дві годині дня», &#xA;«Дві слові про наукове татарське письменство».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, і в письмових текстах вона теж завжди видавалася мені незрозумілою і дивною.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує двоїна взагалі в сучасному мовленні (передусім усному), чи вона цілковито відмерла? Якщо існує, то можливо існують якісь аудіозаписи, де можна було б почути як вживають/вживали двоїну носії мови?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:00:39.257" LastActivityDate="2021-03-21T12:19:58.013" Title="Чи вживається двоїна в сучасному мовленні?" Tags="|іменники|число|" AnswerCount="6" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="32" PostTypeId="2" ParentId="29" CreationDate="2017-02-07T23:00:36.970" Score="30" Body="&lt;p&gt;Безумовно, це білоруська. З санскритом стільки ж спільних слів, як і з давньогрецькою, тобто не дуже багато, просто всі ці мови належать до однієї мовної сім’ї, індоєвропейської.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про ступінь близькости української до инших словʼянських мов є &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=4Bqdvm4AYAw&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цікаве відео&lt;/a&gt;, де &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%9A%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8F%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Костянтин Тищенко&lt;/a&gt;, професор Київського національного університету імені Тараса Шевченка та доктор філології, розповідає про свої дослідження цього питання. &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=8HtXo41GCTs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ще одне відео&lt;/a&gt; з його лекцією на цю ж тему. Це 45-хвилинні лекції, та раджу подивитися й послухати, дуже цікаві.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD:&lt;/strong&gt; Виношу сюди з коментарів посилання на пречудову статтю Костянтина Тищенка &lt;a href=&quot;http://i.tyzhden.ua/content/photoalbum/2012/10_12/04/tyshenko/tyshenko.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Правда про походження української мови»&lt;/a&gt;, надруковано в часописі «Тиждень» у 2012 році. У статті викладено все те, про що йдеться в його відеолекціях. Стаття оповідає про місце української мови серед инших слов’янських мов, детально аналізується, до яких саме мов українська найближча.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2017-02-14T22:55:11.523" LastActivityDate="2017-02-14T22:55:11.523" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="33" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="59" CreationDate="2017-02-07T23:20:35.090" Score="46" ViewCount="1215" Body="&lt;p&gt;Я часто перекладаю &lt;em&gt;&quot;default value&quot;&lt;/em&gt; як  &lt;em&gt;&quot;типове значення&quot;&lt;/em&gt;. На мою думку це звучить краще ніж досить поширене &lt;em&gt;&quot;значення за замовчуванням&quot;&lt;/em&gt;. Хоча, можливо, не є дуже точним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які варіанти є грамотним перекладом з точки зору практичного вживання в галузі інформаційних технологій?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="116" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:29:23.670" LastActivityDate="2021-08-26T13:34:01.783" Title="Як правильно перекласти &quot;Default value&quot;?" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="5" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="34" PostTypeId="2" ParentId="24" CreationDate="2017-02-07T23:22:57.860" Score="9" Body="&lt;p&gt;Нам прищеплена нетерпимість і меншовартість до рідної ж мови. Часто буває так що соромно заговорити українською мовою - бо будуть зглядатись люди, у нас в Миколаєві наприклад так і є. Вдома всі говорять не те щоб українською, а суржиком який складається відсотків на 65 з українських слів, на 10 російських а решта зросійщені мутанти українсько-російських слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Все це нам прищепили загарбники які панували, та в принципі й панують понині у владних кабінетах іноземці (московити або їх посіпаки). Варто згадати як знищували українську мову при СРСР, при російській імперії було багато указів, які забороняли викладання, друк і використання української мови, Емський указ як мінімум тому доказ.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="120" LastEditorUserId="120" LastEditDate="2017-02-07T23:30:21.120" LastActivityDate="2017-02-07T23:30:21.120" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="36" PostTypeId="2" ParentId="31" CreationDate="2017-02-07T23:35:36.113" Score="9" Body="&lt;p&gt;&quot;Дві відрі&quot; - то був буденний вираз для моєї бабусі з Вінниччини. Вона, на жаль, вже померла. Цей приклад не можна назвати дуже сучасним, проте...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="121" LastActivityDate="2017-02-07T23:35:36.113" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="37" PostTypeId="2" ParentId="31" CreationDate="2017-02-07T23:36:41.023" Score="17" Body="&lt;p&gt;Так, двоїна ще існує, так у письмі як і в усному, але тільки на деякі, рідкі слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хіба найкращий приклад є у Святі Літургії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Двері, двері&lt;/strong&gt;! В премудрості будьмо уважні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Двері переважно подвійні в цьому значінні. Теж буває &lt;strong&gt;плечі&lt;/strong&gt; i &lt;strong&gt;очі&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://liber.onu.edu.ua/pdf/zap_rgf_26_2011.pdf&quot;&gt;Читання, ст. 171-172&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Численні праці О. Ф. Жолобова присвячені якраз дослідженню двоїни на &#xA;  матеріалі старослов’янської мови, де це явище зберігалося найдовше – до ХІІІ &#xA;  – ХІV ст. [4, 95] (а в старопольській до ХVІ – ХVІІ ст. [4, 8]). В українській &#xA;  мові двоїна збереглася навіть до ХХ ст. (напр. &lt;em&gt;дві   руці́,    дві   нозі́,    дві   книзі, &#xA;  дві   рибі,    дві   дорозі, &#xA;  дві   слові,     дві   вікні́,    два   рукава&lt;/em&gt;&#xA;   і т. д.) і була вилучена як &#xA;  застаріла правописною реформою 1933 року [15]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;[...]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Прикладом цього твердження можемо навести у першу чергу бога Януса (лат. &#xA;  Ianus &amp;lt; лат. ianua ‘двері’) (≈ ІІІ ст. до н. е.) – одного з найдавніших &#xA;  римських богів. Спочатку Янус був богом світла і сонця; вранці він відчиняв &#xA;  небесну браму й випускав на землю день, а ввечері зачиняв браму. Згодом &#xA;  став богом входів і виходів. Під опікою Януса були входи і виходи кожного &#xA;  будинку та міста, тому його зображували з ключем у руках. Зображення бога &#xA;  з подвійним обличчям ставилися на арках, над дверима і брамами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="28" LastEditorUserId="28" LastEditDate="2017-02-08T00:49:56.217" LastActivityDate="2017-02-08T00:49:56.217" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="38" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="49" CreationDate="2017-02-07T23:42:41.973" Score="30" ViewCount="33683" Body="&lt;p&gt;Найчастіше зустрічаю саме це слово на позначення відомого пристрою в розмовному спілкуванні та, наприклад, в магазинах побутової техніки. Чи правильне воно?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Багато користувачів інтернету пропонують такі варіанти: &lt;em&gt;порохотяг&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пилосмок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пилотяг&lt;/em&gt; і т.ін. Проте як утворити від перелічених іменників дієслова, що позначатимуть процес прибирання цим пристроєм (за аналогією до &quot;&lt;em&gt;пилососити&lt;/em&gt;&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-03-09T12:32:06.580" LastActivityDate="2020-04-25T13:44:53.120" Title="Чи є слово &quot;пилосос&quot; нормативним в українській мові?" Tags="|росіянізм|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="39" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2017-02-08T00:14:02.697" Score="9" Body="&lt;p&gt;Хоча я сам досі не знайшов прийнятного рішення, мені особисто не подобається &quot;стільниковий застосунок&quot; і його похідні. Наскільки я розумію, &lt;strong&gt;application&lt;/strong&gt; в даному контексті - це скорочення від &lt;strong&gt;application program&lt;/strong&gt;. Abby Lingvo перекладає &quot;application program&quot; як &lt;strong&gt;прикладна програма&lt;/strong&gt;. Я зазвичай використовую термін &lt;strong&gt;програма&lt;/strong&gt;, а не застосунок - звучить більш звично і зрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо поєднання із терміном &lt;strong&gt;desktop&lt;/strong&gt;. Не думаю, що варто буквально прив'язуватися до перекладу &quot;настільний&quot;,  &quot;не портативний&quot; комп'ютер (&lt;em&gt;адже це є дуже суперечливим моментом, оскільки сучасні ноутбуки та планшети  можуть запускати такі ж програми)&lt;/em&gt;. Тому, мабуть, правильніше було б перекласти &lt;strong&gt;програма для стільникового комп'ютера&lt;/strong&gt; (якщо вам треба акцентувати на цьому увагу), або просто &lt;strong&gt;комп'ютерна програма&lt;/strong&gt;. &#xA;Тут вже зазначали, що термін &quot;комп'ютерна програма&quot; є дуже загальний. Однак, якщо брати до уваги останні тенденції, то все частіше можна зустріти випадки запуску одних і тих же програм як на мобільних так і на &quot;десктопних&quot; пристроях.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="116" LastActivityDate="2017-02-08T00:14:02.697" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="40" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="41" CreationDate="2017-02-08T00:19:44.810" Score="34" ViewCount="3372" Body="&lt;p&gt;У Unicode є близько десятка різних символів, які щонайменше у деяких шрифтах схожі на український апостроф:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;' U+0027 APOSTROPHE&#xA;ʼ U+02BC MODIFIER LETTER APOSTROPHE&#xA;՚ U+055A ARMENIAN APOSTROPHE&#xA;＇ U+FF07 FULLWIDTH APOSTROPHE&#xA;’ U+2019 RIGHT SINGLE QUOTATION MARK&#xA;` U+0060 GRAVE ACCENT&#xA;‘ U+2018 LEFT SINGLE QUOTATION MARK&#xA; ҆ U+0486 COMBINING CYRILLIC PSILI PNEUMATA&#xA;ʹ U+02B9 MODIFIER LETTER PRIME&#xA;ꞌ U+A78C LATIN SMALL LETTER SALTILLO&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який з них варто використовувати у текстах українською при користуванні Unicode?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="51" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:58:37.327" LastActivityDate="2019-03-12T09:27:11.943" Title="Який символ використовувати для позначення апострофа в електронних текстах українською?" Tags="|пунктуація|типографіка|software|" AnswerCount="4" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="41" PostTypeId="2" ParentId="40" CreationDate="2017-02-08T00:19:44.810" Score="29" Body="&lt;p&gt;Оптимальним є &lt;code&gt;ʼ&lt;/code&gt; (U+02BC MODIFIER LETTER APOSTROPHE)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Це дозволяє відрізнити у документах та файлах український апостроф від символу &lt;code&gt;'&lt;/code&gt; U+0027 APOSTROPHE, &quot;прямого&quot; апострофу з ASCII, який має багато інших використань і значень у різних випадках, зокрема використовується у мовах програмування для позначення меж рядка (не доведеться &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Escape_character&quot;&gt;екранувати&lt;/a&gt; кожен апостроф).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Це відповідає безпосередньому призначенню цього символа у Unicode, на відміну від &lt;code&gt;’&lt;/code&gt; U+2019 RIGHT SINGLE QUOTATION MARK, що є закривальними лапками, а не апострофом.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Саме цей символ &lt;a href=&quot;https://archive.icann.org/en/topics/new-gtlds/cyrillic-vip-issues-report-06oct11-en.pdf&quot;&gt;використовується&lt;/a&gt; в інтернаціоналізованих доменних іменах для української мови.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Методи його введення залежать від операційної системи і її версії, вони перераховані у статті Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%84#.D0.92.D0.B2.D0.B5.D0.B4.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D1.8F_.D0.B7_.D0.BA.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.96.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D0.B8&quot;&gt;Апостроф&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Його мінуси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Звісно ж, якщо текст має бути переданий на якісь значно застарілі системи, які не мають підтримки Unicode, варто використовувати апостроф з ASCII.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Також слід памʼятати, що пошукові системи, - як локальні, так і мережеві, - часто не мають засобів зведення усіх апострофів до одного, тому при пошуку зараз доводиться перевіряти щонайменше три варіанти: &lt;code&gt;ʼ&lt;/code&gt; U+02BC, &lt;code&gt;'&lt;/code&gt; U+0027, &lt;code&gt;’&lt;/code&gt; U+2019. З тієї ж причини можуть не спрацювати системи автоматизованої перевірки орфографії.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="51" LastEditorUserId="51" LastEditDate="2017-02-08T18:57:20.817" LastActivityDate="2017-02-08T18:57:20.817" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="42" PostTypeId="2" ParentId="4" CreationDate="2017-02-08T00:26:31.743" Score="10" Body="&lt;p&gt;The process of replacing &lt;code&gt;к&lt;/code&gt; with &lt;code&gt;ц&lt;/code&gt; is called &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Palatalization_(sound_change)#Slavic_languages&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;palatalization&lt;/a&gt; of consonants. This is a typical process in Eastern Slavonic languages, although it has not fully completed in Russian.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In the work on Historic Ukrainian Grammar &lt;em&gt;Історична Граматика Української Мови&lt;/em&gt; authored by L.P.Pavlenko, the three endings are deemed acceptable for masculine nouns of this form: &lt;em&gt;у блоку&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у блоці&lt;/em&gt;, and &lt;em&gt;у блокові&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У місцевому відмінку в сучасній українській мові виступають закінчення &lt;code&gt;-ові&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-і&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-еві&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-єві&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ї&lt;/code&gt; залежно від групи іменників, які входять до цієї відміни... Так, за походженням &lt;code&gt;-ові&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-еві&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-єві&lt;/code&gt; — це закінчення давального відмінка однини іменників з основою на *-ŭ ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сучасне закінчення &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ю&lt;/code&gt; – це за походженням давнє закінчення місцевого відмінка однини іменників з основою на *-ŭ. В українській літературній мові вживається рідше, ніж &lt;code&gt;-ові&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-еві&lt;/code&gt;, хоча в окремих говорах, наприклад північного наріччя, може бути більш поширеним... Сучасне нормативне закінчення &lt;code&gt;-і&lt;/code&gt; (на озері) розвинулося з давнішого закінчення &lt;code&gt;-ѣ&lt;/code&gt;, що з’явилося за аналогією до твердої групи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-29T17:17:12.963" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="43" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="57" CreationDate="2017-02-08T00:33:12.080" Score="15" ViewCount="215" Body="&lt;p&gt;Is the meaning of the word &quot;позаяк&quot; equivalent to &quot;так як&quot;? That's what I could  guess from the context.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="121" LastEditorUserId="16" LastEditDate="2017-02-14T12:41:17.647" LastActivityDate="2017-02-14T12:41:17.647" Title="Is there a difference between meaning of word позаяк vs. так як?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="44" PostTypeId="2" ParentId="31" CreationDate="2017-02-08T00:43:21.153" Score="31" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;З офіційного вжитку двоїну було вилучено&lt;/strong&gt; під час &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_1933_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;реформи правопису 1933 року&lt;/a&gt;. Тому надмірне її використання може бути сприйнято як архаїзм¹.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Менше з тим, існує доволі велика кількість &lt;em&gt;нерегулярних&lt;/em&gt; рештків двоїни, які  використовуються у повсякденному вжитку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того, деякі діалекти української зберегли вживання двоїни — як у письмовій, так і в усній мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Типові приклади вживання двоїни у сучасній українській:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;числівники: &lt;em&gt;двісті&lt;/em&gt; (порівняйте з &lt;em&gt;п'ятсот&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шістсот&lt;/em&gt; тощо)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;наголос²: &lt;em&gt;два бра́ти&lt;/em&gt; (порівняйте з &lt;em&gt;усі брати́&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;дві пі́сні&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;усі пісні́&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чергування голосної: &lt;em&gt;два си́на&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;усі сини́&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;іменники &lt;strong&gt;Жін. та Срд. роду в Наз. та Знх. відмінках&lt;/strong&gt; дістають закінчення &lt;code&gt;-і&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;дві стіні́&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;стіни́&lt;/em&gt;)&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Правопис³ 1928 року передбачав, що якщо корінь закінчується на &lt;code&gt;г/к/х&lt;/code&gt;, то вона змінюється на &lt;code&gt;з/ц/с&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;дві руці́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дві нозі́&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;парні іменники в Орд. відмінку&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;очима&lt;/em&gt; (проста множина &lt;em&gt;очами&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;власні іменники (прізвища), які означають &lt;strong&gt;сімейство або подружжя&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;там живуть Петренки́&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Зауваження&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;(1)&lt;/strong&gt; Очевидно, можна рекомендувати користуватися двоїною у художній літературі і поезії, але уникати її у технічних дописах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;(2)&lt;/strong&gt; Історично, праслов'янська мова мала окремі форми для:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;(1) однини&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(2) двох об'єктів&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(3/4) для трьох/чотирьох (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B5_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;паукальне число&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(5+) множина&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові форма «2» розповсюдилася на форму «3/4», і тому іноді буває важко відрізнити одну форму від іншої.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;(3)&lt;/strong&gt; Останнім за часом словником, який визначав офіційний статус двоїни, є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Харківський правопис Скрипника&lt;/a&gt; (1928).  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T07:49:16.970" LastActivityDate="2018-03-26T07:49:16.970" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="45" PostTypeId="2" ParentId="1" CreationDate="2017-02-08T00:44:38.653" Score="8" Body="&lt;p&gt;There are three ways to form future tense in Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;стану писати&lt;/code&gt; - note the use of a modal or auxiliary verb indicating motion - &lt;code&gt;стану&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;почну&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;хочу&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;писатиму&lt;/code&gt; - this one is a ligature from a historical form &lt;code&gt;писати иму&lt;/code&gt;, and you can still see a form with the words swapped in some Western dialects: &lt;code&gt;меш писати&lt;/code&gt; can be heard in use instead of &lt;code&gt;писатимеш&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;писав буду&lt;/code&gt; - this form can still be encountered in some dialects, along with more widespread construction of the past tense &lt;code&gt;писав був&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The first two are the normative ways of forming future tense. There is no semantic difference between the two forms.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-02T19:04:40.700" LastActivityDate="2017-05-02T19:04:40.700" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="46" PostTypeId="2" ParentId="33" CreationDate="2017-02-08T01:03:32.210" Score="10" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/typovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник української мови&lt;/a&gt; подає прикметник тип&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;вий як:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Який відзначається ознаками, властивими якій-небудь сукупності осіб, явищ, предметів і т. ін. // Яскраво виражений, справжній.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Який часто зустрічається; характерний, звичайний, природний для кого-, чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Який виявляє загальне в частковому, індивідуальному.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;і прикметник типов&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;й&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Який є зразком, стандартом для ряду однорідних явищ, фактів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Який відповідає певному типові, зразкові, зроблений за певним зразком, типом; стандартний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Установлений, прийнятий для всіх установ, підприємств і т. ін. певного роду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/default&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник Мерріам-Вебстер&lt;/a&gt; визначає прикметник default як:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;a:  a selection made usually automatically or without active consideration due to lack of a viable alternative&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;b: computers :  a selection automatically used by a program in the absence of a choice made by the use&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/default&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Інший словник&lt;/a&gt; дає наступні визначення 'default':&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;adjective: A default situation is what exists or happens unless someone or something changes it.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;uncountable noun: In computing, the default is a particular set of instructions which the computer always uses unless the person using the computer gives other instructions.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;по сенсу з пари тип&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;вий - типов&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;й, якщо і підходить, то другий варіант з наголосом на и, але мені видається у цього варіанта перекладу є очевидні недоліки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Типово наголос або губиться на писмі, або перевантажує текст&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо не обумовлено інше, люди схильні читати 'типове', як 'тип&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;ве', а не 'типов&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;' як належить&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-08T01:03:32.210" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="47" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="48" CreationDate="2017-02-08T01:22:56.193" Score="14" ViewCount="519" Body="&lt;p&gt;In Ukraine, especially Kiev, is it ok, rather than speaking purely in Russian, to speak mainly in Russian but throw in a few words from Ukrainian? Would such a mixture of the two would either confuse the other person, or just strike the other person as odd?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The reason that I'm asking is that there's two main reasons I learn languages: one is to be able to communicate, and the other is &quot;break the ice&quot; and bond better. I'm currently learning Russian for the former, but am considering learning a little Ukrainian vocabulary for the latter.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also, is it true that native speakers sometimes switch between the two - not as in one person speaks Russian while the other speaks Ukrainian, but that one person switches between Ukrainian and Russian in the same conversation?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="104" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:37:22.637" LastActivityDate="2018-03-26T22:10:14.790" Title="Is it ok to speak in a mixture of Russian and Ukrainian?" Tags="|росіянізм|соціолінгвістика|" AnswerCount="4" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="48" PostTypeId="2" ParentId="47" CreationDate="2017-02-08T03:43:19.557" Score="20" Body="&lt;p&gt;This question seems to have several aspects. Let me reinterpret them one-by-one.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, you speak mainly Russian with occasionally adding several Ukrainian words, and you'd like to know:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Whether it is grammatical, according to the Ukrainian language rules?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Would it confuse a Ukrainian-only or a Bilingual speaker?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Whether it is safe/accepted on streets of Ukraine?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Whether such mixture makes you a better friend?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Grammaticality&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Usually, such mixture is neither grammatical according to both Ukrainian and Russian language rules. The only three actual uses are:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;To emphasize the national flavor of an object being discussed, e.g. Russian: &lt;em&gt;пойдем есть пляцки&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;let's go eat plyatsky&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;пляцки&lt;/em&gt; is one type of national Western-Ukrainian bakery), even if you don't know how to say &lt;em&gt;&quot;let's go eating&quot;&lt;/em&gt; in Ukrainian - BTW, it is &lt;em&gt;ходімо їсти&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The speakers are bilingual and they choose the shortest/most expressive way, regardless what language it is;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The speaker is not familiar with one of the languages and uses a word from another one in hope the listener would understand;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Would it confuse someone?&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Usually not, unless you use some dialectal word which is not used on the mainland Ukraine, e.g. if you've learned it from someone of the Canadian Ukrainian diaspora.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Is it an accepted way of communication on the streets of Ukraine?&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This seems to be a subjective part which is hard to answer specifically. To me, since you are a foreigner and a language learner, it is almost obvious you may miss some word and use a substitute from another language.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Makes you a better friend?&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also subjective, but for me, it is &lt;strong&gt;definitely, yes&lt;/strong&gt;. Because of the recent political events, we have a rise of patriotism, and many people (like myself) who used to be Russian-only speakers at home, start to pay more attention to our language (that's why actually this very site could be created, while two Area51 proposals of mine &lt;a href=&quot;http://area51.stackexchange.com/badges/20/grassroots?userid=59219&quot;&gt;have died silently&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, unless you meet an anti-Ukrainian nationalist, throwing several Ukrainian words in your speech may make you bond better. Yet again, it is obvious that a foreigner may not know a word in Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T22:10:14.790" LastActivityDate="2018-03-26T22:10:14.790" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="49" PostTypeId="2" ParentId="38" CreationDate="2017-02-08T04:06:08.353" Score="35" Body="&lt;p&gt;Слово «пилосос» однозначно є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Його фіксує академічний «Словник української мови» в 11 томах (том 6, 1975): &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pylosos&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пилосос&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Його фіксує «Великий тлумачний словник сучасної української мови» В. Бесела (2005): &lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/uk/Interpret/uk-ru/%D0%BF%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пилосос&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Його фіксує електронний словник Українського мовно-інформаційного фонду НАН України (2008): &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пошук в ULIF&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Його фіксує «Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки)» О. Кочерги та Є. Мейнаровича (2010р.): &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%81&amp;amp;dicts=4,5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пилосос&lt;/a&gt; — хоча й з помітками &lt;em&gt;заст[аріле]&lt;/em&gt; в одному місці та &lt;em&gt;н[е]р[е]к[омендоване]&lt;/em&gt; в іншому.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Його неодноразово вживають в художній прозі 1971–2014 років: &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пошук у корпусі&lt;/a&gt; (а також підручниках і публіцистиці).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Його наводить як один з припустимих варіантів професор О. Пономарів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Запитання: Який найкращий відповідник російського речення: «Пропылесось свою комнату»? &lt;br&gt;&#xA;  Відповідь: Для приладу, що вбирає пил, в українській мові є кілька назв: пилосос, пилосмок, пилотяг. В українському перекладі наведене речення має такий вигляд: «Прибери в своїй кімнаті пилососом (пилосмоком, пилотягом).»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/10/151006_ponomariv_blog69_ko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt; (2015).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, можна довго дискутувати щодо оптимальності цього слова. Хтось вважає його найбільш усталеним варіантом, а хтось — пережитком радянської доби. Пуристи ніколи не погодяться з не пуристами (хоча О. Пономарів в деяких випадках виявляє себе радше як пурист). Серед інших варіантів, яким багато хто надає перевагу перед «пилососом»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;пилосмо́к&lt;sup&gt;2, 4, 5, 6&lt;/sup&gt;, пилотя́г&lt;sup&gt;5 (рідко), 6&lt;/sup&gt;; порохотя́г&lt;sup&gt;4, 5 (рідко)&lt;/sup&gt;, порохозбира́ч&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt;, знепоро́шувач&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt; (значення цифр — див. вище; «пилотяг» і «порохотяг» зустрічаються в корпусі лише одноразово; «пилосмок» має давню історію з 1924–1930, з'являючись в «Російсько-українському академічному словнику» А. Кримського та С. Єфремова, «Російсько-українському словнику технічної термінології» І. Шелудька та Т. Садовського та «Російсько-українському словнику» О. Ізюмова — &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BC%D0%BE%D0%BA&amp;amp;dicts=1,2,4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;див.&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо аналогів слова «пилососити», то існування самого слова «пилососити» викликає сумніви:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;О. Пономарів, як зазначено вище, як відповідник російського «пылесосить» пропонував застосовувати «прибирати пилососом».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В українському лінгвістичному корпусі лабораторії комп'ютерної лінгвістики Інституту філології Київського національного університету імені Тараса Шевченка «пилососити» зустрічається достатньо рідко (5 разів в художній прозі та 2 в науковій літературі).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В словниках, наскільки я знаю, «пилососити» не зустрічається (окрім так званих «народних», «відкритих» тощо, що не мають академічної значимості).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені саме «пилососити» виглядає грубою калькою російського «пылесосить».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-13T09:34:53.390" LastActivityDate="2017-02-13T09:34:53.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="50" PostTypeId="2" ParentId="47" CreationDate="2017-02-08T04:42:45.997" Score="2" Body="&lt;p&gt;Sort of. :) The mixture of the two is called &quot;surzhyk&quot;. The surzhyk is, well, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;surzhyk&lt;/a&gt;. &lt;strong&gt;Avoid it&lt;/strong&gt; if you don't want to sound silly or illiterate.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Remember: since Ukrainian and Russian languages are related, you want to speak &lt;em&gt;pure&lt;/em&gt; each of these. But hey, if you want to impress your Russian speaking friend from Ukraine, feel free to learn a phrase or two.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="133" LastActivityDate="2017-02-08T04:42:45.997" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="51" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4464" CreationDate="2017-02-08T04:55:53.683" Score="16" ViewCount="672" Body="&lt;p&gt;В різних джерелах, сучасних та дорадянських, зокрема в книзі Ярослава Рудницького &lt;a href=&quot;http://diasporiana.org.ua/wp-content/uploads/books/12004/file.pdf&quot;&gt;«Як говорити по літературному»&lt;/a&gt;, Прага, 1941, сторінка 18, я зустрічав твердження, що в українській мові перед &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, що виникла зі старого &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; та чергується з ним (&lt;em&gt;н&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;с – на н&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;сі&lt;/em&gt;), приголосні є &lt;strong&gt;твердими&lt;/strong&gt; на відміну від приголосних перед &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, що виникла зі старого &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;н&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;м&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;ти &amp;lt; н&lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;м&lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;ти&lt;/em&gt;) або зі старго &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; та чергується з ним (&lt;em&gt;н&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;с – н&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;сла&lt;/em&gt;), ці приголосні м’які. Тобто, &lt;em&gt;ніс&lt;/em&gt; (на носі) та &lt;em&gt;ніс&lt;/em&gt; (несла) мають розрізнятися за звучанням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто я такої різниці ніколи в житті не чув, в мене навіть язик не повертається вимовити твердий український приголосний перед &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;. В радянських книжках я такого не читав.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є така вимова грамотною у сучасній мові? Чи десь так ще говорять? Я знаю, що це норма в русинській мові, але чи збереглося це де-небудь на схід від Карпат?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-08T05:16:55.197" LastActivityDate="2022-06-08T11:07:33.877" Title="Тверді приголосні перед «і»?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="52" PostTypeId="2" ParentId="24" CreationDate="2017-02-08T05:13:27.230" Score="12" Body="&lt;p&gt;Справа в тому, що українська незалежна та самостійна державність переживала не дуже легкі часи багато років, десятиліть та сторіччь поспіль. Російський імперіалізм насаджував російську мову, українська заборонялася не тільки для друку, а й для вживання. Боялася мови як царська Росія, та і СРСР. І роками пропоганди створювали образ цієї мови як &quot;мови селюків&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, це генетично на поколіннях десь слугує перемикачем, тому багато хто соромиться, що засміють, що, буцімто, не зрозуміють та будуть вважати людиною другого сорту. Мають пройти роки, знову ж не одне покоління ве незалежної України, тоді це якось зміниться.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі, навіть лячно чути фразу на кшталт &quot;В центрі Києва вам зможуть відповісти українською&quot;. Чому ніхто так не каже про французьку в центрі Парижу, італійську в Римі чи польську в Варшаві?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastEditorUserId="334" LastEditDate="2017-02-15T17:33:20.073" LastActivityDate="2017-02-15T17:33:20.073" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="53" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-08T06:20:23.157" Score="19" ViewCount="788" Body="&lt;p&gt;Буква «ї» &lt;em&gt;завжди&lt;/em&gt; позначає звукосполучення &lt;code&gt;[ji]&lt;/code&gt; й ніколи не позначає пом’якшення попереднього приголосного. То навіщо ж перед нею писати апостроф, якщо й без нього все було б зрозуміло однозначно? Єдине пояснення, яке приходить в голову, це встановлення одоманіття в написанні апострофа з усіма йотованими буквами, &lt;em&gt;є, ї, ю, я&lt;/em&gt;, та от тільки «ї» серйозно відрізняється від решти. Мені написання апострофа перед «ї» видається настільки ж надлишковим, як і колишнє написання в російській твердого знака на кінці слів після приголосних, які й так були твердими, та ще й після питомо м’яких &lt;em&gt;&lt;code&gt;ч&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&lt;code&gt;щ&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якесь логічне пояснення цього явища? Чи не варто позбутися апострофа перед «ї»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T12:32:47.360" LastActivityDate="2018-07-17T14:07:08.627" Title="Навіщо потрібен апостроф перед «ї»?" Tags="|orthography|" AnswerCount="4" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="54" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="74" CreationDate="2017-02-08T06:26:48.143" Score="16" ViewCount="624" Body="&lt;p&gt;I would like to use this phrase in my formal correspondence. Translation with dictionary does not help, it results with something like &quot;M'яке нагадування&quot;, which doesn't seem plausible.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Do you have any suggestions or correction or maybe know alternative phrases?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="30" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-05T09:44:12.123" LastActivityDate="2017-03-05T09:44:12.123" Title="How would you say &quot;gentle reminder&quot; in Ukrainian?" Tags="|переклад|from-english|етикет|фразеологізми|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="55" PostTypeId="2" ParentId="54" CreationDate="2017-02-08T06:35:43.013" Score="0" Body="&lt;p&gt;The word &quot;gentle&quot; can be translated in a number of ways into Ukrainian, there is no Ukrainian word that corresponds to &quot;gentle&quot; one-to-one. &quot;M’яке нагадування&quot; sounds pretty well (&quot;soft reminder&quot;), but if you do not like it, maybe &quot;лагідне нагадування&quot; will suit you better. &quot;Лагідний&quot; is much close to &quot;gentle&quot; in its meaning than &quot;м’який&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-02-08T06:35:43.013" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="56" PostTypeId="2" ParentId="54" CreationDate="2017-02-08T06:38:26.147" Score="15" Body="&lt;p&gt;You should use the 'делікатне нагадування'.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://dilomova.org.ua/?p=583&quot;&gt;This article&lt;/a&gt; at DiloMova provides with several different ways to translate &lt;em&gt;&quot;gentle reminder&quot;&lt;/em&gt;, depending on your attitude to the nature of the matter being reminded of.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-08T07:04:43.247" LastActivityDate="2017-02-08T07:04:43.247" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="57" PostTypeId="2" ParentId="43" CreationDate="2017-02-08T06:52:17.440" Score="15" Body="&lt;p&gt;&quot;Позаяк&quot; is a bit rare word and some Ukrainian-speaking people might not understand it, but it means &quot;because&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Most people will understand &quot;так як&quot; as &quot;because&quot;, but it is just wrong literal translation from Russian &quot;так как&quot; (as you can see, for example, in &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%85_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA&quot;&gt;this list of common mistakes&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;More common words for &quot;because&quot; are: &quot;бо&quot;, &quot;оскільки&quot;, &quot;адже&quot;, &quot;тому що&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But feel free to use &quot;позаяк&quot;: it currently gains popularity back :)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Example: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Позаяк&lt;/em&gt; цікавого не маю що писати, тягтиму далі свою подорож, хоч, може, вона тобі теж не цікава (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 140) (first example from &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pozajak&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Quick translation: &quot;&lt;em&gt;As&lt;/em&gt; I don't have anything interesting to write I'll just continue our journey though it isn't interesting to you too&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Update: of course both &quot;так&quot; and &quot;як&quot; are valid Ukrainian words and they can be near each other in a sentence e. g. &quot;Якщо все написано так, як і хотілося, то можна сміливо писати твір у зошит&quot;, but I can't imagine a sentence where there is no coma between them, and in any case they will be totally separate words.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-02-09T17:02:38.777" LastActivityDate="2017-02-09T17:02:38.777" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="58" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-08T07:11:10.617" Score="12" ViewCount="919" Body="&lt;p&gt;Чи існують якісь підручники/вправи тощо з правильної артикуляції голосних звуків?&#xA;Цікавить не чергування звуків, наголошені/ненаголошені звуки й інші правила відповідності літер звукам (орфоепії), а саме правильна вимова (артикуляція) наголошених голосних звуків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перейшов на українську з російської, з приголосними ніби впорався, а з голосними ніяк не можу знайти потрібної інформації. (Різницю дуже чутно, наприклад, у &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=ZIkL99VoBsw&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цьому відео&lt;/a&gt;, достатньо подивитися перші 20 секунд)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оновлення:&#xA;Цікавить саме артикуляція голосних, а не орфоепія.&#xA;(Дякую, @Iryna, за термін)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-02-09T09:24:49.773" LastActivityDate="2017-02-09T14:39:18.643" Title="Яка правильна артикуляція голосних звуків української мови?" Tags="|фонетика|resource-request|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="59" PostTypeId="2" ParentId="33" CreationDate="2017-02-08T07:21:01.937" Score="41" Body="&lt;p&gt;Я пропоную зробити wiki-відповідь (для спільного редагування), де перерахувати всі наявні варіанти в алфавітному порядку з їхніми джерелами, перевагами і недоліками. Почну сам…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Задане&lt;/strong&gt; значення&lt;sup&gt;П&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Недоліки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ким задане? «Задане виробником (чи розробником)» — це default. «Задане користувачем» — те, яке він встановив, антонім до default. «Задане» (без уточнень) — не зовсім однозначно.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Значення &lt;strong&gt;за замовчуванням&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;MS&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Недоліки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не є прикметником.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Довге.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Калька з російської.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Значення &lt;strong&gt;за промовчуванням&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;MS&lt;/sup&gt; (а також &lt;strong&gt;за промовчанням&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;MS&lt;/sup&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Недоліки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не є прикметником.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Довге.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Калька з російської.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Слова «промовчання» в словниках немає.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стандартне&lt;/strong&gt; значення&lt;sup&gt;MS&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Недоліки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одне зі значень слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/standartnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стандартний&lt;/a&gt; — «за поширеним зразком». У випадку невдалого (для широкого загалу чи для певної авдиторії) default-значення поширеним серед користувачів зразком налаштувань може стати не-default. В такому випадку слово «стандартне» набуває двозначності: «стандартне» в значенні «за виробником/розробником» і «стандартне» в значенні «те, що зазвичай люди ставлять».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Типове&lt;/strong&gt; значення&lt;sup&gt;KDE, LOU&lt;/sup&gt; (в т.ч. &lt;em&gt;типо́ве&lt;/em&gt; значення&lt;sup&gt;LOU&lt;/sup&gt; і &lt;em&gt;типове́&lt;/em&gt; значення).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Недоліки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/typovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;типо́вий&lt;/a&gt; має значення «який часто зустрічається, звичайним, природним». Default-значення і значення, що часто зустрічається — не завжди одне й те ж (якщо default-значення незручне для певної категорії користувачів і вони часто встановлюють собі інше значення, то для них типо́вим, тобто поширеним, відповідно, буде воно, а не default). Хоча, згідно з СУМ-11, слово типов́ий такого значення не має, але: по-перше, не всі навіть носії мови відрізняють такі відтінки за наголосом (наголос і його сприйняття може варіювати за діалектами);  по-друге, на письмі рідко ставлять наголос.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Слово &lt;em&gt;типове&lt;/em&gt; перегукується із терміном &lt;em&gt;тип&lt;/em&gt;, у значенні &lt;em&gt;«тип даних»&lt;/em&gt;. В індустрії інформаційних технологій, будь-яка інформація має &lt;em&gt;тип&lt;/em&gt;, як-то «ціле число», «раціональне число», «текст», «булеве» тощо. Бувають також складані &lt;em&gt;типи&lt;/em&gt;, наприклад, &lt;em&gt;тип даних&lt;/em&gt; «адреса» містить кілька «полей даних», як-то «місто», «вулиця», «поштовий індекс» тощо. Таким чином, &lt;em&gt;«типове значення»&lt;/em&gt; може викликати непорозуміння.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Уста́вне&lt;/strong&gt; значення&lt;sup&gt;М&amp;amp;К&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Недоліки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи використовується на практиці десь?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи інтуїтивно зрозуміле значення слова (в парі з «значення», «налаштування» тощо) хоча б приблизно, якщо не знати його заздалегідь?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Усталене&lt;/strong&gt; значення&lt;sup&gt;П&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Недоліки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Аналогічно до «типовий» — default- та усталене значення не завжди збігаються. Якщо в певної аудиторії є певні потреби, що роблять для них найприйнятнішим якесь значення — то для них усталеним буде саме воно (навіть якщо воно не default-). «Усталене виробником (чи розробником)» — так, це саме default, але чи є слово «усталене» (без уточнень) однозначним? &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Джерела: &lt;br&gt;&#xA;KDE — &lt;a href=&quot;https://l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ukrainian KDE Localization&lt;/a&gt;, наприклад &lt;a href=&quot;https://websvn.kde.org/*checkout*/branches/stable/l10n-kf5/uk/messages/applications/dolphin.po&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;dolphin.po&lt;/a&gt;. &lt;br&gt;&#xA;LOU — &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=default&amp;amp;dicts=3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Англійсько-український словник з ІТ», створений добровольцями, не виданий (1999–2011)&lt;/a&gt;. &lt;br&gt;&#xA;М&amp;amp;К — &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=default&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Англійсько-український словник з математики та інформатики» Є. Мейнаровича та М. Кратка (2010)&lt;/a&gt;. &lt;br&gt;&#xA;MS — &lt;a href=&quot;https://www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=default&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Microsoft Language Portal Terminology Search&lt;/a&gt;. &lt;br&gt;&#xA;П — &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/05/150512_ponomariv_blog55_ko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;думка мовознавця професора О. Пономаріва&lt;/a&gt;. &lt;br&gt;&#xA;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-14T05:26:20.213" LastActivityDate="2017-02-14T05:26:20.213" CommentCount="6" CommunityOwnedDate="2017-02-12T14:13:13.190" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="60" PostTypeId="2" ParentId="53" CreationDate="2017-02-08T08:08:43.780" Score="22" Body="&lt;p&gt;Це є наслідком реформ правопису. &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt; з'явилось в українській мові в 19-му столітті та цілком замінило старослов'янську літеру &lt;code&gt;ѣ&lt;/code&gt;. Я точно не знаю, але здається того часу це було зроблено для передачі власного звуку, притаманного &lt;code&gt;ѣ&lt;/code&gt;. Нехай це вас не дивує, бо &lt;code&gt;ѣ&lt;/code&gt; промовлялось як &lt;code&gt;є&lt;/code&gt; в Новгороді, але швидше за все промовлялось &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; в Русі. Тому, скажімо, графіті &lt;em&gt;...рабу божому Луцѣ&lt;/em&gt;, які ще можна знайти в Софії, промовляти треба не &lt;em&gt;Луцє&lt;/em&gt;, а &lt;code&gt;Луці&lt;/code&gt;. До думки, що саме так промовлялось на Київщині &lt;code&gt;ѣ&lt;/code&gt;, схиляються дослідники історичної граматики. Мені дуже сподобалась робота Л.П.Павленка, &quot;Історична Граматика Української Мови&quot;, навчальний посібник для студентів, що можна знайти в онлайні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як наслідок, навіть на початку 20-го століття писали &lt;em&gt;хлїб&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лїпше&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цїлий&lt;/em&gt; - зустрічаємо на кожній сторінці в Історії України-Руси Грушевського.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, свого часу &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt; зовсім не була йотованою, та для утворення звуку &lt;code&gt;йі&lt;/code&gt; потрібен був апостроф. Лише пізніше за радянських реформ змінився правопис слів, та замінили &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt; на &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;. Чому одночасно не позбулись апострофу, мені не відомо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T12:34:39.743" LastActivityDate="2018-04-17T12:34:39.743" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="61" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-08T08:30:24.023" Score="26" ViewCount="10575" Body="&lt;p&gt;Мається на увазі &quot;Mobile Application&quot;. Останнім часом, я все більше бачу саме слово &quot;застосунок&quot;, проте раніше більше було &quot;додатків&quot;. Наприклад, в українському Гугл.Плей використовують &quot;додаток&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="158" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:34:11.013" LastActivityDate="2021-01-08T12:50:43.317" Title="Що є більш правильним &quot;застосунок&quot; чи &quot;додаток&quot;?" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="62" PostTypeId="2" ParentId="29" CreationDate="2017-02-08T09:00:22.217" Score="10" Body="&lt;p&gt;Походження східнослов'янських мов досить добре дослідив Юрій Шевельов.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Його визначні праці в цьому напрямку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;A Prehistory of Slavic. The Historical Phonology of Common Slavic. Heidelberg (Carl Winter Univer-sitatsverlag), 1964 і New York (Columbia University Press), 1965. / &lt;sub&gt;переклад відсутній?&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;A Historical Phonology of the Ukrainian Language. Heidelberg (Carl Winter Universitatsverlag), 1979. / Історична фонологія української мови, Акта, 2002&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Основні тези з цих праць зібрані у статті «&lt;a href=&quot;http://documentslide.com/documents/-557205ee497959fc0b8b805b.html&quot;&gt;Чому общерусский язык, а не вібчоруська мова?&lt;/a&gt;», звідки наступна схема перегрупування первісних говіркових регіонів у три східнослов'янські мови:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/O0Pvg.png&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/O0Pvg.png&quot; alt=&quot;Схема перегрупування первісних говіркових регіонів у три східнослов&amp;#39;янські мови&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Позначення на схемі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;НТ — Новгородсько-Тверський регіон,&lt;br&gt;&#xA;ПС — Полоцько-Смоленський регіон,&lt;br&gt;&#xA;МР — Муромсько-Рязанський регіон,&lt;br&gt;&#xA;КП — Києво-Поліський регіон,&lt;br&gt;&#xA;ГП — Галицько-Подільський регіон.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2017-02-08T09:00:22.217" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="63" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="65" CreationDate="2017-02-08T09:14:35.737" Score="21" ViewCount="1027" Body="&lt;p&gt;Цікавить, чи є в когось якась загальна методика, словник тощо для визначення, чи є слово росіянізмом?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бо нерідко українські слова вважають росіянізмами лише через те, що в російській мові теж є такі слова (загальновідомі приклади &quot;лице&quot;, &quot;держати&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ґуґлом знаходжу лише окремі слова чи вкрай маленьки списки (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D1%8F%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot;&gt;тут наприклад&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, якщо слово &quot;просьба&quot; звинувачують у тому, що воно росіянізм, як мені переконатися, що воно дійсно росіянізм, чи довести, що це цілком нормальне українське слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2017-09-30T16:01:31.063" Title="Як відрізняти росіянізми від збігів/слів зі спільним коренем?" Tags="|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="64" PostTypeId="2" ParentId="61" CreationDate="2017-02-08T09:26:01.970" Score="25" Body="&lt;p&gt;&quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot;&gt;Застосунок&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot;&gt;Додаток&lt;/a&gt;&quot; є прямими перекладами слова &quot;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/application&quot;&gt;Application&lt;/a&gt;&quot;, що є скороченням для &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Application_software&quot;&gt;Application Software&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вираз &quot;Application Software&quot; описує програмне забезпечення, що використовується для прикладних задач: редагування тексту, відтворення медіа, тощо. Отже, слідуючи за семантикою, його прийнято перекладати як &quot;прикладне програмне забезпечення&quot;. Термін &quot;застосунок&quot; є близьким за значенням до останнього, як дещо, що має певне застосування для користувача. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, можемо розглянути семантику терміну &quot;додаток&quot; як програми, що була додана до системи для розширення її можливостей. Але у такому випадку переклад не є змістовно точним - системне програмне забезпечення також може не бути власне частиною операційної системи як такої. Більш того, термін &quot;додаток&quot; може використовуватись як &quot;додатковий елемент програми&quot; - &quot;розширення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, обидва терміни є доволі &quot;незграбними&quot; у використанні. &quot;Застосунок&quot; порушує звучання мови, а &quot;додаток&quot; не точно передає зміст. Особисто я використовую терміни &quot;програма&quot; та &quot;прикладна програма&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додатково, це питання &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%BD%D0%BE%D0%BA#.D0.A2.D0.B5.D1.80.D0.BC.D1.96.D0.BD_.D0.B2_.D1.83.D0.BA.D1.80.D0.B0.D1.97.D0.BD.D1.81.D1.8C.D0.BA.D1.96.D0.B9_.D0.BC.D0.BE.D0.B2.D1.96&quot;&gt;розглянуто&lt;/a&gt; у українському розділі вікі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="76" LastActivityDate="2017-02-08T09:26:01.970" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="65" PostTypeId="2" ParentId="63" CreationDate="2017-02-08T09:33:36.463" Score="14" Body="&lt;p&gt;Треба дивитися в авторитетних словниках. Чудову добірку чудових старих добрих авторитетних словників зібрано &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/&quot;&gt;ось тут&lt;/a&gt;. Обираєте там зверху посередині у списку, що спадає, «Серед головних російських слів», зліва зверху в поле вводите російське слово, на яке скидається українське слово, яке ви хочете перевірити, та тиснете «Знайти». А далі по довоєнних словниках дивіться, чи було воно вже тоді. Як не було, то це ґарантія, що воно – росіянізм.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot;&gt;можна подивитися&lt;/a&gt; в високоавторитетному 11-томному Академічному тлумачному словнику української мови, але його видавали в 70-х — 80-х роках, тому там треба обережно, там цитати з творів класиків української літератури, тож треба знати, хто міг росіянізми сипати, а хто ні. Та з часом приходить досвід виявлення отого, про що ви питали.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-02-08T09:33:36.463" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="66" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="68" CreationDate="2017-02-08T10:10:07.033" Score="18" ViewCount="132371" Body="&lt;p&gt;Досить часто стикаюсь з такою ситуацією: в усному спілкуванні, в документах моє прізвище відмінюють. Хоча, наскільки я пам'ятаю зі шкільного курсу української мови та з університету, чоловічі прізвища, ща мають закінчення &quot;ко&quot; не відміняються. Наприклад, Стецько, Гречко, Бондаренко. При розмові люди кажуть: я дав грошей Стецьку/Бондаренку. Так само й пишуть в документах: видано Стецьку/Бондаренку. Чи то є правильним вживанням прізвищ в українській мові, чи то я щось плутаю? Всім дякую за відповідь&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="79" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:29:52.883" LastActivityDate="2019-01-16T16:34:22.553" Title="Відмінювання прізвищ із закінченням &quot;ко&quot;" Tags="|граматика|orthography|власні-назви|" AnswerCount="4" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="67" PostTypeId="2" ParentId="54" CreationDate="2017-02-08T10:14:45.157" Score="-1" Body="&lt;p&gt;I guess the best translation is &lt;strong&gt;натяк&lt;/strong&gt;. According to &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/uk/en/%D0%BF%D1%81%D0%B8%D1%85%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Glosbe&lt;/a&gt; disctionary it's &lt;strong&gt;тактовне нагадування&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastActivityDate="2017-02-08T10:14:45.157" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="68" PostTypeId="2" ParentId="66" CreationDate="2017-02-08T10:17:40.957" Score="36" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par102&quot;&gt;чинним правописом&lt;/a&gt;, відмінюються:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;IV.§102.1. Українські та інші слов’янські прізвища, що мають закінчення іменників I відміни, відмінюються як відповідні іменники I відміни, а прізвища із закінченнями іменників II відміни відмінюються за зразками відмінювання відповідних іменників II відміни:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(з прикладів):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Симоненко — Симоненка, Симоненкові (Симоненку) й т. д.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;IV.§102.4. Жіночі прізвища на приголосний та о не відмінюються: Марії Сеник, Надії Балій, з Ніною Байко. Аналогічні чоловічі прізвища відмінюються як відповідні іменники: Василя Сеника, Михайлові Балієві, з Андрієм Байком. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-02-08T10:59:14.163" LastActivityDate="2017-02-08T10:59:14.163" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="69" PostTypeId="2" ParentId="66" CreationDate="2017-02-08T10:18:15.687" Score="8" Body="&lt;p&gt;Українські та інші слов'янські прізвища, що мають закінчення І відміни, відмінюються як відповідні іменники І відміни, а прізвища із закінченнями ІІ відміни - за зразком відмінювання іменників ІІ відміни. &lt;strong&gt;Жіночі&lt;/strong&gt; прізвища на приголосний та -о не відмінюються. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.linguist.univ.kiev.ua/WINS/pidruchn/imen/ilona2.htm#P_SIX&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="76" LastActivityDate="2017-02-08T10:18:15.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="70" PostTypeId="2" ParentId="66" CreationDate="2017-02-08T10:20:32.297" Score="7" Body="&lt;p&gt;Є доволі прості &lt;a href=&quot;http://www.linguist.univ.kiev.ua/WINS/pidruchn/imen/ilona2.htm#P_SIX&quot;&gt;правила&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Українські та інші слов'янські прізвища, що мають закінчення І відміни, відмінюються як &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm&quot;&gt;відповідні іменники&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Прізвища із закінченнями ІІ відміни — як іменники ІІ відміни.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Жіночі прізвища на приголосний та -о &lt;a href=&quot;http://studopedia.org/12-91886.html&quot;&gt;не відмінюються&lt;/a&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://labook.com.ua/book_stilistika-dilovo-movi_672/24_-21.-vdmnyuvannya-przvishh&quot;&gt;Не відмінюються&lt;/a&gt; псевдоніми і слов'янські прізвища на е, і (Ле, Трублаїні, Леле), а також прізвища іншомовного походження на і, е, у, о, наголошені а, я та інші нетипові для української мови закінчення (Беранже, Гете, Руставелі, Петефі, Ло-тяну, Шоу, Бокаччо, Гюго).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastActivityDate="2017-02-08T10:20:32.297" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="71" PostTypeId="2" ParentId="47" CreationDate="2017-02-08T10:23:30.997" Score="7" Body="&lt;p&gt;There's one aspect not covered by other answers.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The ability of human to interpret something often depends on context and assumptions. And the less clear input data is, the more dependency on context and assumptions is.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If you speak Russian not so badly, a listener understands you, is able to notice the moment when you switch to Ukrainian (assuming your Ukrainian words are understandable too) and interprets everything correctly. But if you speak Russian in a way that listener makes great efforts to understand your Russian — his reaction to your switch into another language may be just &quot;WAT???&quot; (because he possibly haven't realized you've done a switch and is still trying to interpret your voice as bad Russian speech).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I.e. if your Russian and these few words you're going to pronounce in Ukrainian are not so bad — your Ukrainian conversational partner will most probably feel honored with your attempts to learn Ukrainian and use it. But if they are too bad — you may just create for him additional problems in understanding you. At least, I'd not try such experiments during an &lt;em&gt;important and urgent&lt;/em&gt; dialog. IMHO.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-08T18:18:20.430" LastActivityDate="2017-02-08T18:18:20.430" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="72" PostTypeId="2" ParentId="4" CreationDate="2017-02-08T10:30:19.143" Score="3" Body="&lt;p&gt;Strictly speaking, this is not &lt;em&gt;an academic research&lt;/em&gt;, however, I'd like to mention &lt;em&gt;Український правопис&lt;/em&gt; as an option. Among others, there are some sections, which describe the noun cases and declensions and provide examples of all possible alternations.Mine is ISBN 5-12-004853-6 Інститут Мовознавства (1996) and seems to be too old, but I'm pretty sure there should be a new one, printed during some last years.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="70" LastActivityDate="2017-02-08T10:30:19.143" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="73" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="76" CreationDate="2017-02-08T10:52:13.727" Score="16" ViewCount="818" Body="&lt;p&gt;Нібито у перекладі роману &quot;Маг&quot; Джона Фаулза зустрічається словосполучення &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%B1%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%B0_(%D0%BC%D0%B5%D0%BC)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;непозбувна бентега&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це словосполучення спричинило бурхливі обговорення в мережі. Підкажіть будь ласка, який саме вислів англійською був перекладений як &lt;em&gt;непозбувна бентега&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:13:09.890" LastActivityDate="2018-03-19T12:13:09.890" Title="Допоможіть з пошуком оригіналу перекладеного вислову &quot;непозбувна бентега&quot;" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="74" PostTypeId="2" ParentId="54" CreationDate="2017-02-08T11:05:12.340" Score="12" Body="&lt;p&gt;Formal correspondence in Ukrainian is generally a bit more strict than in English. If it is necessary to send a reminder, it is sufficient to say&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нагадуємо вам, що...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хочемо нагадати про...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;and add &quot;Дуже дякуємо&quot; or similar at the end.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;М'яко нагадуємо&quot; is acceptable and is becoming more common due to globalization, but still has a distinct feeling of using an English phrase in Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="96" LastActivityDate="2017-02-08T11:05:12.340" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="75" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-08T11:22:25.570" Score="10" ViewCount="268" Body="&lt;p&gt;I know that Russian and Ukrainian punctuation rules are &lt;em&gt;very&lt;/em&gt; close (if not identical; at least, they're much closer that Russian punctuation rules and English punctuation rules, for example).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Still, I am very interested in the answer: are they absolutely identical (I mean: effects of the rules, not exact their wordings, of course), or no?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Supposing that some person perfectly knows the Russian punctuation: what pitfalls should he be aware of when trying to apply these rules for writing/editing in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: I ask about in-sentence and in-text punctuation  (&lt;code&gt;,&lt;/code&gt; &lt;code&gt;;&lt;/code&gt; &lt;code&gt;—&lt;/code&gt; &lt;code&gt;:&lt;/code&gt; &lt;code&gt;«»&lt;/code&gt; &lt;code&gt;()&lt;/code&gt; &lt;code&gt;.&lt;/code&gt; &lt;code&gt;?&lt;/code&gt; &lt;code&gt;!&lt;/code&gt; etc) — not about so-called in-word punctuation (i.e. hyphen and apostrophe: об'єктно-орієнтований), which is (are) actually considered to be a part of spelling rather than punctuation in many language theories.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-09T07:13:17.150" Title="What are differences between Russian and Ukrainian punctuation rules?" Tags="|пунктуація|cross-language-comparison|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="76" PostTypeId="2" ParentId="73" CreationDate="2017-02-08T11:22:45.780" Score="16" Body="&lt;p&gt;Пошук у Ґуґлі за &quot;непозбувною бентегою&quot; дозволяє &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?hl=ru&amp;amp;id=x_snDQAAQBAJ&amp;amp;q=%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%BD%D0%B0%20%D0%B1%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%B0#v=snippet&amp;amp;q=%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%BD%D0%B0%20%D0%B1%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%B0&amp;amp;f=false&quot;&gt;знайти&lt;/a&gt; уривок, у якому з'являєтья цей вираз. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідний йому уривок з оригіналу звучить так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;It was not in the least a literary feeling, but an intensely mysterious present and concrete feeling of excitement, of being in a situation where anything still might happen.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &quot;непозбувна бентега&quot; - це переклад виразу &quot;concrete feeling of excitement&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="76" LastActivityDate="2017-02-08T11:22:45.780" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="77" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6696" CreationDate="2017-02-08T11:24:07.157" Score="11" ViewCount="2139" Body="&lt;p&gt;Цікавить конкретно випадок з прізвищем &lt;em&gt;Бойчук&lt;/em&gt; (хоча думаю, що є ще багато схожих спірних прізвищ): історично воно, як і декілька інших, походить від назви етнографічної групи &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%B9%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бо́йків&lt;/a&gt; (наголос на перший склад).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прізвище &lt;em&gt;Бо́йко&lt;/em&gt; (наголос на перший склад) зазвичай не має проблем з правильною вимовою, тоді як &lt;em&gt;Бойчук&lt;/em&gt; на території, близькій до історичної батьківщини бойків, зазвичай вимовляється з наголосом на перший склад, поза межами неї — з наголосом на другий склад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оновлення&lt;/strong&gt;&#xA;Змінив заголовок для кращого відображення суті запитання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="184" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-15T18:37:17.827" LastActivityDate="2021-07-14T00:47:17.113" Title="Як правильно ставити наголос в прізвищі Бойчук і чи впливає на це історичне походження прізвища?" Tags="|власні-назви|наголос|" AnswerCount="3" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="78" PostTypeId="2" ParentId="77" CreationDate="2017-02-08T11:36:11.213" Score="0" Body="&lt;p&gt;За моїми суто суб'єктивними спостереженнями, прізвища з закінченнями -ук (-юк) в усному мовленні завжди наголошуються на цей останній склад, незалежно від етимології кореня. Втім, нічого не можу сказати щодо того, як наголошують такі прізвища на Бойківщині.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastActivityDate="2017-02-08T11:36:11.213" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="79" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="526" CreationDate="2017-02-08T11:46:05.737" Score="19" ViewCount="670" Body="&lt;p&gt;У словнику backhand перекладається як &quot;удар зліва&quot;, а forehand - як &quot;удар справа&quot;. Але це не зовсім коректні терміни, адже для Федерера (він правша) backhand дійсно є ударом зліва, а ось для Надаля (він шульга) backhand - це все-таки удар справа. До того ж, в цих перекладах зайва увага приділяється тому, з якого боку йде удар, а насправді скоріше важлива манера, &quot;відкритою&quot; чи &quot;закритою&quot; рукою йде удар.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи україномовні тенісні коментатори користуються запозиченнями &quot;бекхенд&quot; та &quot;форхенд&quot;? Які ще можуть бути варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="188" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:30:39.823" LastActivityDate="2017-03-13T02:30:39.823" Title="Переклад тенісної термінології: backhand та forehand" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="80" PostTypeId="2" ParentId="53" CreationDate="2017-02-08T11:48:20.943" Score="1" Body="&lt;p&gt;Гадаю, у вашому питанні вже є відповідь, яка є найближчою до істини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Єдине пояснення, яке приходить в голову, це встановлення одоманіття в написанні апострофа з усіма йотованими буквами&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastActivityDate="2017-02-08T11:48:20.943" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="82" PostTypeId="2" ParentId="24" CreationDate="2017-02-08T11:55:23.963" Score="7" Body="&lt;p&gt;1922 – проголошення частиною керівництва ЦК РКП(б) і ЦК КП(б)У «теорії» боротьби в Україні двох культур – міської (російської) та селянської (української), в якій перемогти повинна перша. Під окупацією СРСР російській мові надавався статус просвітницької, носії російської мови вважались культурно і духовно вищими - це була свідома політика приниження мови автохтонів радянських республік. Ця їдеологія розвивається ще й досі добровільно зросійщеними корисними ідіотами і керівництвом росії.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="47" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-03-08T11:06:03.153" LastActivityDate="2017-03-08T11:06:03.153" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="83" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-08T12:02:28.313" Score="36" ViewCount="2172" Body="&lt;p&gt;Завжди було &lt;em&gt;&quot;вихідний код&quot;&lt;/em&gt; але доволі часто такий термін сприймається не дуже і є неоднозначним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще складніша ситуація, коли англійською скорочують цей термін до &lt;em&gt;&quot;sources&quot;&lt;/em&gt;. Російською можна сказати &lt;em&gt;&quot;исходники&quot;&lt;/em&gt;. Українською, на жаль, поки не зустрічав нормальний вислів для цього.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="195" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:04:26.277" LastActivityDate="2023-05-19T05:55:34.283" Title="Як перекласти поняття &quot;source code&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="12" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="84" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="153" CreationDate="2017-02-08T12:03:13.647" Score="10" ViewCount="153" Body="&lt;p&gt;Чи є якісь дослідження, що розглядають процес утворення нових слів в українській мові, порівняно з процесом запозичення. Йдеться про те, в яких випадках слово буде запозичене, термін перекладуть або ж спільнота, що  потребує цього слова, створить своє власне нове. Які чинники на це впливають? Наприклад, серед тих, що я знайшла, називають: слово коротше, слово легше вимовляти або ж легше змінювати, згідно правил мови. Чи є розділ лінгвістики, що це вивчає?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD:&lt;/strong&gt; Здається, що питання написане не зовсім зрозуміло, тому додам пояснення. Це питання не про те, як комісії або інститути вигадують нові слова чи терміни. Мене цікавить, що робить слово привабливим для людей. Чому в одному випадку люди обирають запозичене слово, а в іншому вигадують власне. Я думаю, що якщо проаналізувати певну кількість випадків, то можна знайти якісь закономірності. Ще додам, що цей процес може йти всупереч інститутам і комісіям, коли комісія вибрала один термін, а люди все одно кажуть щось інше, бо термін їм не подобається. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="70" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:16:51.387" LastActivityDate="2017-03-13T03:16:51.387" Title="Чому в одному випадку люди обирають запозичене слово, а в іншому вигадують власне?" Tags="|linguistics|соціолінгвістика|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="85" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="116" CreationDate="2017-02-08T12:12:04.813" Score="12" ViewCount="209" Body="&lt;p&gt;Як перекласти українською «rebate» у контексті «інструмент стимулювання продажів»: «повернення покупцю частини вартості товару (послуги) після пред'явлення доказу покупки товару чи послуги (як правило, вище якогось встановленого порогу)»?&#xA;На Вікіпедії: &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Rebate_(marketing)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;rebate&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Вікіпедії існує ця ж стаття російською (український варіант, на жаль, не існує), де основим варіантом дають кальку з англійської: &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%82_(%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B4%D0%BA%D0%B0)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;раба́т, реба́т, ребе́йт, рибе́йт&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В статті також пропонують &lt;strong&gt;ретро-бонус&lt;/strong&gt;. Цей варіант мені більше подобається, ніж шаблонний переклад Google Перекладача (&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#en/uk/rebate&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;знижка, поступка, уступка&lt;/a&gt;), бо у мене знижка асоціюється з моментом продажу, а в цьому випадку rebate найчастіше виплачується набагато пізніше моменту покупки, тому ця знижке є пост-фактум (або ретро).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який варіант є найвживанішим в українській діловій мові? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які (повні) словники існують з термінологією, що стосується маркетингу та фінансів? Спробував шукати через гугл але ті словники, що я знайшов, не містять саме цей термін.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="162" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:35:46.670" LastActivityDate="2017-03-13T03:35:46.670" Title="Як перекласти українською «rebate» у контексті «інструмент стимулювання продажів»?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="86" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2017-02-08T12:13:32.580" Score="21" Body="&lt;p&gt;Можна використовувати термін &quot;вихідний код&quot;, &quot;програмний код&quot;, &quot;текст програми&quot; тощо. Зараз &quot;sources&quot; популярно скорочувати до варіанту &quot;сирці&quot;. Так, наприклад, &lt;a href=&quot;https://www.gnu.org/philosophy/free-sw.uk.html&quot;&gt;робить&lt;/a&gt; проект GNU.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastActivityDate="2017-02-08T12:13:32.580" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="87" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2017-02-08T12:16:20.407" Score="15" Body="&lt;p&gt;На мою думку, добрим перекладом є &quot;початковий код&quot;. Адже source code - це набір інструкцій (команд), що були спочатку написані програмістом, і можуть бути прочитані людьми, а не комп'ютером.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо source, то часто зустрічаю &quot;джерело&quot;. Думаю, гарний варіант, оскільки мається на увазі джерело інформації, а дане словосполучення широко використовують в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastActivityDate="2017-02-08T12:16:20.407" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="88" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="89" CreationDate="2017-02-08T12:27:32.227" Score="14" ViewCount="8300" Body="&lt;p&gt;Деякі прикметники, що утворені з числівників мають широке застосування і легко дізнатись як правильно їх писати. Наприклад:&lt;br&gt;&#xA;- дводенний;&lt;br&gt;&#xA;- трирічний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в деяких випадках виникає потреба у меньш вживаних словах. Щоб не вигадувати сінтетичні приклади надам випадок який мене цікавить безпосередньо. В контексті знакових послідовностей (а саме &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%B4_%D0%91%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B5%D1%80%D0%B0&quot;&gt;кодів Баркера&lt;/a&gt;) для опису їх властивостей використовуються слова, що описують їхню довжину. Наприклад: &quot;&lt;em&gt;п'ятипозиційний&lt;/em&gt;&quot; (код) - це такий код, що має довжину п'ять елементів. Такі слова застосовуються у повсякденному спілкуванні, але чи є вони правильними та чи коректно їх застосовувати у публіцистичних чи наукових текстах? Як правильно писати такі слова? Якщо подивитись на приклади які я навів на початку питання, то виходить, що такі слова треба писати разом. Але як тоді бути наприклад з такими словами: &quot;&lt;em&gt;двадцятивосьмипозиційний&lt;/em&gt;&quot; (коли лише чисельник складається з декількох слів)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-19T19:55:46.343" LastActivityDate="2017-02-19T19:55:46.343" Title="Утворення прикметників з числівників та іменників" Tags="|граматика|прикметники|числівники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="89" PostTypeId="2" ParentId="88" CreationDate="2017-02-08T12:34:46.843" Score="12" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Разом пишемо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…складні прикметники, першою частиною яких є числівник, написаний літерами: &lt;em&gt;двадцятиповерхо́вий, семиразо́вий, стовідсотко́вий, стото́нний, двохсотдвадцятип’ятирі́чний&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;225-рі́чний&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Через дефіс пишемо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…складні прикметники, першим компонентом яких є числівник, написаний цифрами: &lt;em&gt;20-рі́чний, 10-поверхо́вий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/32.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="76" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-09T20:04:50.297" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="90" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2017-02-08T12:52:37.080" Score="0" Body="&lt;p&gt;Поняття &lt;code&gt;source code&lt;/code&gt; пішло не просто з програмування, а з компільованих мов програмування, адже саме в них звичайному користувачу можна побачити результат роботи, а код в свою чергу є недоступним. Тому саме &lt;code&gt;код&lt;/code&gt; програми і є &lt;code&gt;source code&lt;/code&gt;. У свою чергу, в некомпільованих мовах програмування програма запускається інтерпретатором. Тобто бере &lt;code&gt;код&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;source code&lt;/code&gt; і перетворює в собі зрозумілу структуру.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВИСНОВОК&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;source code&lt;/code&gt; - &lt;code&gt;код&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="205" LastEditorUserId="352" LastEditDate="2017-03-02T08:21:58.337" LastActivityDate="2017-03-02T08:21:58.337" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="91" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2017-02-08T12:58:14.947" Score="-7" Body="&lt;p&gt;Пропоную ідеальне рішення: &lt;strong&gt;ПРАКОД&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-02-08T12:58:14.947" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="92" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-08T13:11:38.353" Score="28" ViewCount="37384" Body="&lt;p&gt;Коли доцільно вживати кожне з зазначених слів? На мою думку: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;пробачте&lt;/strong&gt; це, здебільшого, коли завинив&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пробачай, що я нагримав зопалу &lt;em&gt;(Леся Українка, III, 1952, 222)&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/probachaty&quot;&gt;SUM&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;даруйте&lt;/strong&gt; - далі висловлюєш незгоду тощо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Даруйте на слові, але ви більше ніж помиляєтесь &lt;em&gt;(Іван Микитенко, I, 1957, 78)&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/daruvaty&quot;&gt;SUM&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;перепрошую&lt;/strong&gt; - просити вибачення, але також ввічливе звертання, наприклад, до незнайомої людини в магазині&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, багато прикладів з СУМ є дуже схожими. Чи є якісь нюанси використання цих слів?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="70" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:36:51.423" LastActivityDate="2019-01-21T08:34:32.793" Title="Різниця між пробачте, даруйте і перепрошую?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="93" PostTypeId="2" ParentId="92" CreationDate="2017-02-08T13:37:36.610" Score="11" Body="&lt;p&gt;Погоджуюся із вживанням слова &quot;даруйте&quot;, &quot;перепрошую&quot; вважають калькою із польської мови (&lt;em&gt;przepraszać, przepraszam&lt;/em&gt;), &quot;пробачте&quot; та &quot;вибачте&quot; вважають  еквівалентами при бажанні вибачитись за ненавмисну образу чи дію. У цій статті пояснюються дані вирази в порівнянні з англійськими варіантами вибачень. Стаття досить цікава: &lt;a href=&quot;http://naub.oa.edu.ua/2011/osoblyvosti-vzhyvannya-vyslovlen-vvichlyvosti-predstavnykamy-ukrajinskoho-ta-amerykanskoho-suspilstva/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Особливості вживання висловлень ввічливості представниками українського та американського суспільства&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="62" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-16T13:47:50.203" LastActivityDate="2017-03-16T13:47:50.203" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="94" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="97" CreationDate="2017-02-08T13:46:43.593" Score="12" ViewCount="443" Body="&lt;p&gt;Багато з останніх питань тут були про варіянти перекладу тих чи инших термінів, source code, тенісні терміни, rebate, desktop application, default value, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але для чого це? Чи можете ви пояснити та обґрунтувати необхідність перекладу цих термінів українською? Сприймайте це питання як можливість у відповідях пояснити необхідність перекладу вашого терміну, як противагу його входженню в українську мову в іноземній формі. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для довідки нагадаю, що в таку потужну мову, як японська, всі ці терміни увійшли в їхніх англійських формах, більше того, близько 90% всього словникового запасу японської мови складають запозичені слова, в основному, — з китайської. В англійській мові доля запозичених слів (тобто не англо-саксонських) складає близько 70%. Що товариство скаже на це?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-10-05T17:08:52.630" LastActivityDate="2017-12-25T21:03:46.923" Title="Чи всі терміни мають бути перекладені українською?" Tags="|запозичені-слова|" AnswerCount="4" CommentCount="2" ClosedDate="2017-02-12T10:33:39.453" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="95" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-08T14:28:20.410" Score="9" ViewCount="490" Body="&lt;p&gt;Почну питання з коротенької історії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Питаю у сина-четвертокласника&lt;br&gt;&#xA;      - Ну як твій день у школі&lt;br&gt;&#xA;      - Сьогодні був урок прикладної математики&lt;br&gt;&#xA;      - Це як??&lt;br&gt;&#xA;      - Цілий урок розв'язували приклади!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені раніше здавалось що &quot;приклад&quot; і &quot;прикладна&quot; хоч і звучать як однокорінневі слова, насправді мають різне походження і семантику. Але тепер я засумнівався. Буду вдячний за пояснення&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="215" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:21:54.357" LastActivityDate="2018-03-19T12:21:54.357" Title="Приклад і прикладна математика" Tags="|терміни|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="96" PostTypeId="2" ParentId="94" CreationDate="2017-02-08T14:33:29.787" Score="12" Body="&lt;p&gt;На мою думку користувача термінології тут має вирішувати фонетика - якщо запозичений термін &quot;вписується&quot; в усталену фонетику мови то можна залишити як є, якщо ж він звучить незграбно то краще буде його перекласти. Ну і навпаки&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="215" LastActivityDate="2017-02-08T14:33:29.787" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="97" PostTypeId="2" ParentId="94" CreationDate="2017-02-08T14:49:45.130" Score="10" Body="&lt;p&gt;Я думаю що зараз найбільший тиск щодо перекладу термінів українською йде від стандартів оформлення документації. Ці стандарти склалися ще за часів СРСР, коли всі терміни повинні були перекладатися (ЕОМ замість комп'ютер, КД-ПЗП замість CD-ROM і т.і.).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Колись така ж політика була у великих виробників програмного забезпечення (Майкрософт), які перекладали документацію для користувачів. Так з'явився &quot;клік мишею&quot;, &quot;додатки&quot; і т.і.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сучасна документація комерційних продуктів для кінцевих споживачів спрощується і орієнтується на слова які на думку авторів вже відомі користувачу - і тут взагалі немає обмежень.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але залишається документація для різних офіційних установ (державних організацій), де &quot;баттони&quot; і &quot;дефолтні параметри&quot; можуть сприйматися неадекватно замовником. Як раз така документація дуже консервативна і зберігає всю перекладену термінологію і можливо спонукає її авторів для перекладання нових термінів, яких не було за часи СРСР.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наостанок цитата з документації 15-річної давнини (цей пасаж зустрічався по декілька разів на сторінку): &quot;Подальший свій вибір користувач реалізує за допомогою подвійного натискання лівої кнопки маніпулятору &quot;миша&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Моя думка така: чим більше у офіційних установах буде людей з покоління що звикло до комп'ютера, тим менше буде попит на переклад всіх іноземних IT-термінів українською.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-02-08T14:49:45.130" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="98" PostTypeId="2" ParentId="95" CreationDate="2017-02-08T14:57:31.360" Score="9" Body="&lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 7, 1976.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПРИКЛАДНИ́Й, а, е. Який має практичне значення, не теоретичний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прикладна математика — галузь математики, що розглядає застосування&#xA;  математичних знань в інших сферах діяльності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я розумію, прикметник &quot;прикладний&quot; утворено від дієслова &quot;прикладати&quot; в значенні &quot;застосовувати&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastActivityDate="2017-02-08T14:57:31.360" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="100" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-08T18:41:42.307" Score="7" ViewCount="74" Body="&lt;p&gt;Is there any rating by vocabulary richness for modern Ukrainian literature works and newest Ukrainian translations (or for Ukrainian authors and translators respectively)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="121" LastEditorUserId="121" LastEditDate="2017-02-09T00:11:20.450" LastActivityDate="2017-02-09T00:11:20.450" Title="Any rating by the vocabulary richness for modern Ukrainian literature works (or authors)?" Tags="|linguistics|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ClosedDate="2017-02-12T03:16:56.550" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="101" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-08T18:43:56.200" Score="12" ViewCount="129" Body="&lt;p&gt;Are there any tools which allow to measure the range of vocabulary in the text? If you know about such, please, provide their names, links, etc.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My aim is to find more varied in terms of range of vocabulary reading, so I will be able to increase lexical variety of my own speaking. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I've opened separate question to find out if such kind of rating already exists for modern Ukrainian literature and translations. &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/100/any-rating-by-the-range-of-vocabulary-for-modern-ukrainian-literature-works&quot;&gt;Any rating by the vocabulary richness for modern Ukrainian literature works (or authors)?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPD: I've searched a bit for more suitable term and found that &quot;Vocabulary richness&quot; describes better what I'm asking about.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="121" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-02-11T21:29:57.347" Title="Any tools which allow to measure range of vocabulary in Ukrainian language text" Tags="|linguistics|resource-request|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="102" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2017-02-08T19:35:02.570" Score="-4" Body="&lt;p&gt;&quot;Настільний доданок&quot; або &quot;персональний доданок&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="243" LastActivityDate="2017-02-08T19:35:02.570" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="104" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="111" CreationDate="2017-02-08T19:51:03.080" Score="12" ViewCount="398" Body="&lt;p&gt;Are there any differences in the Ukrainian language?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="243" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:34:33.500" LastActivityDate="2018-04-29T17:22:37.790" Title="How to translate into Ukrainian words: look, see, watch" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="105" PostTypeId="2" ParentId="94" CreationDate="2017-02-08T19:56:28.900" Score="11" Body="&lt;p&gt;Головним завданням локалізації іноземних термінів є допомога *мовній людині підсвідомо краще розуміти такі терміни. Чим більше термінів вписуватиметься в мовну матрицю людини зі зрозумілими для неї сенсами, тим швидше людина буде своєю мовою розуміти світ. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іноді немає нормального відповідника іноземному слову. В такому випадку немає сенсу змушувати себе казати якесь неоковирне слово.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, ці відповідники треба шукати і намагатися інтеґрувати їх в свою мову (таким чином зберігаючи мовну самобутність), але при цьому не можна займатися лінґвістичним насильством і перероблювати навіть те, що очевидно не надається до мовної локалізації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, є сайт &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;, на якому люди разом шукають відповідники до іноземних термінів і кальки з російської.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-12-25T21:03:46.923" LastActivityDate="2017-12-25T21:03:46.923" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="106" PostTypeId="2" ParentId="40" CreationDate="2017-02-08T19:59:06.747" Score="5" Body="&lt;p&gt;Цікава дискусія і голосування свого часу були на LOU - &lt;a href=&quot;http://linux.org.ua/index.php?topic=1223.0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Який апостроф робити основним для української розкладки?&lt;/a&gt;. Наразі 21 сторінка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також там було голосування і голоси розподілились так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;U+02BC (ʼ) - 33 (43.4%)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;U+0027 (') - 21 (27.6%)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;U+2019 (’) - 22 (28.9%)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось домен із одного апострофа &lt;a href=&quot;http://xn--mqa.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ʼ.ua&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-02-14T06:38:21.877" LastActivityDate="2017-02-14T06:38:21.877" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="108" PostTypeId="2" ParentId="33" CreationDate="2017-02-08T20:39:12.743" Score="3" Body="&lt;p&gt;Початкове значення&lt;br&gt;&#xA;Значення за замовчуванням (часто зустрічаю цей варіант)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="243" LastEditorUserId="243" LastEditDate="2017-02-09T10:37:58.063" LastActivityDate="2017-02-09T10:37:58.063" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="111" PostTypeId="2" ParentId="104" CreationDate="2017-02-08T21:03:52.727" Score="10" Body="&lt;p&gt;These words could be translated as бачити, дивитися, оглядати depending on context. For example:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;What are you looking at? - На що ти дивишся?&lt;br&gt;&#xA;     Have you ever seen that? - Ти раніше це бачив?&lt;br&gt;&#xA;     Are you going to watch this movie? - Ти будеш переглядати це кіно?&lt;br&gt;&#xA;     I don't see anything wrong with that. - Я не вбачаю в цьому нічого поганого.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also there are several of other forms and synonyms exist for these words. For instance:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Why you're staring at me? - Ти чого витаращився?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also these words could mean absolutely different things with the following contexts:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Look at these skills! - Неймовірно!&lt;br&gt;&#xA;    Are you looking for something? - Ти щось шукаєш?&lt;br&gt;&#xA;    Do you see the difference? - Відчуваєш різницю?&lt;br&gt;&#xA;    This lady looks good. - Ця жіночка файно виглядає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="247" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:20:43.933" LastActivityDate="2018-04-29T17:20:43.933" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="112" PostTypeId="2" ParentId="101" CreationDate="2017-02-08T21:13:16.450" Score="16" Body="&lt;p&gt;If I understand your question correctly, that characteristic (range of vocabulary) is often implicitly calculated when tagging a &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Text_corpus&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;text corpus&lt;/a&gt;. So some tools/services working with text corpora may provide such information.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For example:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The Ukrainian language corpus of Laboratory of Computer Linguistics of Institute of Philology of Taras Shevchenko National University of Kyiv has &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;the “Статистика текстів” (statistic of texts) subsection&lt;/a&gt;. It allows to see lexeme statistic of different works by expanding a category (▹) at the left, choosing a work and clicking “Частотний словник лексем” (frequency dictionary of lexemes):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/MJpgc.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/MJpgc.png&quot; alt=&quot;screen-shot of MOVA.info&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I suppose that “всього лексем” (number of lexemes) may be a value you need. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Still, it can only show you statistics of already pre-analyzed texts, without possibility to &quot;feed&quot; the tool with an arbitrary text for getting its (text) statistics.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Some other services for Ukrainian corpora are listed on &lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/9/4&quot;&gt;the online sources meta page&lt;/a&gt;. Still, I don't know whether they can work with an arbitrary text and whether they provide such information at all.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There are tools that allow you to tag an arbitrary text corpus yourself. For example, one of them is &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/LanguageTool&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;LanguageTool&lt;/a&gt; (e.g. &lt;a href=&quot;http://wiki.languagetool.org/tips-and-tricks#toc4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;tagging a corpus using LanguageTool&lt;/a&gt;; for example, &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en?corpusId=ukr_mixed_2014&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Leipzig Corpora Collection&lt;/a&gt; uses LanguageTool as part-of-speech tagger). Still, doing that maybe uneasy for unexperienced user and, besides this, the value you need may not come immediately from manipulations with LanguageTool themselves.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: However, I may misunderstand you; please notify me in that case.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-03-16T16:44:35.660" LastActivityDate="2017-02-08T22:59:22.557" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="113" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="250" CreationDate="2017-02-08T22:18:14.840" Score="15" ViewCount="1068" Body="&lt;p&gt;Чи існує в українській мові ідіома для перекладу слова &lt;em&gt;продлёнка&lt;/em&gt; в значенні додаткові заняття?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що найближчий перевод до слова &lt;em&gt;продлевать&lt;/em&gt; в такому контексті буде &lt;em&gt;утривалювати&lt;/em&gt;. Але від слова &lt;em&gt;утривалювати&lt;/em&gt; я не можу утворити ніякого слушного переводу для ідіоми &lt;em&gt;продлёнка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я знаю про існування фразеологізму &lt;em&gt;група продовженого дня&lt;/em&gt; але цікавить, чи існує якесь стале скорочення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="42" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:49:53.713" LastActivityDate="2018-05-17T21:50:48.483" Title="Як правильно перекласти &quot;aftercare&quot; в значенні &quot;продлёнка&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|фразеологізми|" AnswerCount="4" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="114" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="118" CreationDate="2017-02-08T22:46:34.347" Score="3" ViewCount="1957" Body="&lt;p&gt;More about the expression can be read here: &lt;a href=&quot;http://storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1126&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1126&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="243" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:37:54.003" LastActivityDate="2017-03-13T03:37:54.003" Title="Як перекласти англійською сталий вираз: &quot;Як бідному женитися, то ніч мала&quot;?" Tags="|переклад|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ClosedDate="2017-02-09T22:50:11.110" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="115" PostTypeId="2" ParentId="114" CreationDate="2017-02-08T23:21:29.440" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згідно &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/data/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%85%20%D0%B2%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2%20(1959).pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словника фразеологізмів&lt;/a&gt; (с. 12):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як бідному (сиротині) женитися, то й ніч мала (то й день малий).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стати ще біднішим, збіднішати. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;PS: Не чув раніше цього виразу, дякую за питання!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastActivityDate="2017-02-08T23:21:29.440" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="116" PostTypeId="2" ParentId="85" CreationDate="2017-02-08T23:23:18.557" Score="12" Body="&lt;p&gt;В українській діловій мові є термін &quot;Рабат&quot; (якщо не брати до уваги термін &quot;знижка, бонус&quot;).&#xA;Так, цей термін зустрічається в наступних виданнях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F&quot;&gt;Тритомник «Економічна енциклопедія», 2000-2002&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;РАБАТ [РАБАТ]&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;1. Знижка з тарифу, яку надають компанії-перевізники вантажовідправникам за використання ними для перевезення своїх вантажів виключно суден цієї компанії. Застосовують два типи знижок: контрактнії вистрочені. 2. Знижка з ціни за умови, що товари від-правляються великими партіями.&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://studentbooks.com.ua/content/view/54/1/1/1/#4755&quot;&gt;(лінк)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Українська Радянська Енциклопедія&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;(нім. Rabatt, від франц. rabattre — знижувати) — комерційна знижка з усієї суми грошей, що належить за товар. Надається при сплачуванні готівкою, закупівлі товару оптом тощо.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AE%D1%80%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F_(%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B5_%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot;&gt;&lt;strong&gt;Юридична енциклопедія - Шемшученко Ю. С.&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(нім.—знижка, від франц. — робити поступку, збавляти) — 1) В торг, мореплавстві — знижка з тарифу, яку компанія-перевізник надає вантажовідправнику за перевезення його вантажів суднами компанії. На практиці використовуються два осн. типи Р.: контрактні (заздалегідь передбачені у відповід. угоді сторін) і відстрочені (надаються після неодноразових мор. перевезень). Розмір, порядок і умови їх застосування визначаються відповід. нормами зак-ва про торгове мореплавство, а також конкр. договорами (контрактами) у сфері мор. перевезень (див. Договір морського перевезення вантажу). 2) Знижка на договір, засадах з ціни за умови, що товари відправляються (купуються) великими партіями. Встановлюється у договорі купівлі-продажу за угодою сторін і має на меті стимулювати покупця до придбання великих&#xA;партій товару.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Загородній А. Г., Вознюк Г. Л. Фінансово-економічний словник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Рабат - (нім., від франц. — знижувати) - 1) зниження продавцем ціни товару в разі закупівлі його великими партіями. Звичайно Р. надають як певну суму чи відсоток від вартості товару;&#xA;2) зниження ціни, яке брокер надає страхувальникові, зменшуючи свої комісійні (брокерські).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;«Другий та третій види програм нарахування знижок та бонусів – за програмами відшкодування та за програмами бонусів – ще не так давно&#xA;  практично не використовувалися у вітчизняній практиці, але набули&#xA;  надзвичайної популярності в зарубіжних країнах. У різних країнах та&#xA;  джерелах &lt;strong&gt;знижки&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;бонуси&lt;/strong&gt; за програмами відшкодування&#xA;  називаються по-різному: &lt;strong&gt;ретро- знижки, знижки сконто, рібейт,&#xA;  премія&lt;/strong&gt; тощо. Але незалежно від назви головною відмінністю бонусів і&#xA;  знижок, наданих у межах другого та третього виду програм, від знижок&#xA;  за першим видом програм є час надання знижки: якщо в рамках дисконтних&#xA;  програм знижки надаються покупцеві в момент продажу, то в межах&#xA;  програм відшкодування та бонусних програм покупець отримує бонуси&#xA;  згодом – у разі наперед обумовленого часу чи форми оплати, досягнення&#xA;  певного обсягу покупок, здійснення покупцем інших дій, настання певних&#xA;  умов тощо».&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://nasoa.edu.ua/wp-content/uploads/zah/amalian_dis.pdf&quot;&gt;PDF, Дисертація на здобуття наукового ступеня кандидата економічних наук, ст. 76&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="222" LastActivityDate="2017-02-08T23:23:18.557" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="117" PostTypeId="2" ParentId="58" CreationDate="2017-02-08T23:29:36.463" Score="9" Body="&lt;p&gt;Вам знадобляться спочатку теорія, а потім практика. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для &lt;strong&gt;теорії&lt;/strong&gt; перегляньте &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правила фонетики&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%B5%D0%BF%D1%96%D1%8F_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;орфоепію&lt;/a&gt; української мови. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для &lt;strong&gt;практики&lt;/strong&gt; слухайте, як говорять. Як хороший приклад, можу порадити &lt;a href=&quot;http://www.nrcu.gov.ua/prog.html?id=354&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Театр перед мікрофоном&lt;/a&gt; Національного радіо, там диктори правильну вживають мову, не вживають русизмів і мають чітку вимову. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="107" LastEditDate="2017-02-09T14:39:18.643" LastActivityDate="2017-02-09T14:39:18.643" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="118" PostTypeId="2" ParentId="114" CreationDate="2017-02-08T23:30:26.363" Score="9" Body="&lt;p&gt;Довша версія вислову містить в собі підказку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Багатому і чорт маля колисає, а як бідному женитися, то й ніч мала.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, комусь везе в усьому, а комусь не везе зовсім.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Протиставлення бідних і багатих дуже розповсюджене, тому існують версії з &lt;code&gt;чорт маля колисає&lt;/code&gt;, де доля бідного полягає у якомусь іншому нещасті - &lt;code&gt;бідному щипає, щоб плакало&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;вбогий і няньки не знайде&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;бідному і янгол не родич&lt;/code&gt;, та інші. Також, доля багатих може полягати в інших надзвичайних надбаннях - &lt;code&gt;багатому вітер гроші в очі кидає&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;багатому й чорт горох молотить&lt;/code&gt; - як бачите, народний гумор досить вигадливий.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна перекласти сталим висловом &lt;code&gt;some people have all the luck&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="122" LastEditDate="2017-02-09T08:20:55.637" LastActivityDate="2017-02-09T08:20:55.637" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="119" PostTypeId="2" ParentId="104" CreationDate="2017-02-09T00:19:28.493" Score="12" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Look&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; is дивитися (for some time), [по]глянути, [по]дивитися (have a look, a short action), виглядати (appear, seem):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;What are you looking at? — На що ти дивишся?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Look, they are kissing! — [По]глянь/[по]дивись, вони цілуються!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;You look tired today. — Сьогодні ти виглядаєш втомленим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;See&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; is бачити, розуміти (I see):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Can you see those guys? They're my friends. — Бачиш тих хлопців? Вони мої друзі.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— There's nothing between me and her. — Між нами нема нічого.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— I see. — Розумію/Зрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Watch&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; is дивитися (attentively, for a long time), спостерігати (watch closely), споглядати (contemplate)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I never watch TV. — Я ніколи не дивлюся телебачення/телевізор.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;My friend is fond of watching birds. — Мій друг любить спостерігати за птахами.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Jack is a Buddhist monk, he spends all his days in meditation watching the Nothing. — Джек – буддистський монах, він проводить всі дні в медитації, споглядаючи Ніщо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:22:37.790" LastActivityDate="2018-04-29T17:22:37.790" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="120" PostTypeId="2" ParentId="51" CreationDate="2017-02-09T00:50:29.517" Score="3" Body="&lt;p&gt;За правилами сучасної літературної вимови, зубні приголосні, і «н» також, перед «і» пом'якшуються (т.з. неперехідна палаталізація). Згадку про винятки з цього правила я не знайшов ніде на сучасних мовних сайтах. Повсюдно це подається саме так.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У «Орфоепічному словнику» (Погрібний М.І., Київ: «Радянська школа», 1984) у розділі «Основні норми української вимови» п.18 (стор.13) зазначено:&#xA;„18. Приголосні [д], [т], [з], [с], [ц], [л], [н] перед [і], що походить з давнього [о] та прикметникового закінчення -ыѣ, вимовляються здебільшого м'яко: &amp;lt;…&gt;. Проте в цих позиціях можлива також тверда їх вимова: &amp;lt;…&gt; і напівпом'якшена: &amp;lt;…&gt;. З метою нормалізації вимови цих приголосних перед [і] з [о] та -ыѣ словник рекомендує тільки м'який варіант.‟&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна зробити висновок, що якщо таке явище досі десь відбувається за фактом, літературної норми воно у будь-якому разі не становить. Вже у 1983 воно, як можна бачити, вважалося непослідовним, і його намагалися уніфікувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="244" LastEditorUserId="244" LastEditDate="2017-02-09T01:10:29.877" LastActivityDate="2017-02-09T01:10:29.877" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="121" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="150" CreationDate="2017-02-09T01:01:07.900" Score="16" ViewCount="1235" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrainiangrammar.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;UkrainianGrammar.com&lt;/a&gt; says that Ukrainian has a subjunctive mood, but I can't find any information on if this is true or how it functions.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;How is it conjugated?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Are there any specific conditions that trigger it in Ukrainian (as opposed to the general linguistic definition of a subjunctive mood)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My primary reference for the subjunctive mood from learning Spanish.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-09-13T03:43:26.003" LastActivityDate="2017-09-13T03:43:26.003" Title="Does Ukrainian have a subjunctive mood?" Tags="|граматика|дієслова|дієвідмінювання|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="122" PostTypeId="2" ParentId="2" CreationDate="2017-02-09T01:38:12.673" Score="3" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Перепозначення&lt;/em&gt; перевантажене префіксами.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Перемаркувати&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;перемітити&lt;/em&gt; видаються кращими, але префікс &lt;em&gt;пере-&lt;/em&gt; робить похідне слово в півтори-два рази довшим.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Аналогія з потоком води (наприклад, англійською &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=0hI89H39USg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;), наводить на роздуми про гідротехнічні споруди. Якщо не хочеться банально повторюватися за росіянами, то push-relabel можна перекласти як &lt;em&gt;штовхнути-підгатити&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:20:14.227" LastActivityDate="2018-04-19T00:20:14.227" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2017-02-09T01:38:12.673" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="123" PostTypeId="2" ParentId="121" CreationDate="2017-02-09T01:48:25.417" Score="9" Body="&lt;p&gt;In Ukrainian subjunctive mood (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1_%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot;&gt;умовний спосіб&lt;/a&gt;) is formed with &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;би&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;/&quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;б&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot; &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_particle&quot;&gt;particle&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BA%D0%B0_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot;&gt;частка&lt;/a&gt;) added to verb in question.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For instance:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;He &lt;strong&gt;&lt;em&gt;would&lt;/em&gt; go&lt;/strong&gt; through thick and thin.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;in Ukrainian would be &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пішов &lt;em&gt;би&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в огонь і воду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Or&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;You &lt;strong&gt;&lt;em&gt;would&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; perfectly &lt;strong&gt;suit&lt;/strong&gt; for a hospital nurse.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;in Ukrainian would be&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вам &lt;strong&gt;&lt;em&gt;би&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; милосердною сестрою &lt;strong&gt;бути&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;More indepth information can be collected from &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=jpKrCQAAQBAJ&amp;amp;lpg=PA356&amp;amp;ots=baLthVc6Tp&amp;amp;pg=PA356#v=onepage&amp;amp;q&amp;amp;f=false&quot;&gt;Theory and Practice of Translation&lt;/a&gt; book.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="260" LastEditorUserId="260" LastEditDate="2017-02-09T02:04:34.627" LastActivityDate="2017-02-09T02:04:34.627" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="124" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-09T02:17:58.827" Score="11" ViewCount="9628" Body="&lt;p&gt;Коли я був дитиною, наша вчителька прийшла одного разу і каже &amp;mdash; в українській мові додалися (сполучення) глухих та дзвінких звуків. Тепер у нас буде:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;г - х&#xA;ґ - к&#xA;ч - дж&#xA;ц - дз&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я пам'ятаю, у нас поміняли букварі, та поставили &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt; після &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;, а &lt;code&gt;дж&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;дз&lt;/code&gt; &amp;mdash; у кінці, перед апострофом.  Я ще пам'ятаю, що на &lt;code&gt;дж&lt;/code&gt; починалось слово &amp;laquo;джерело&amp;raquo;, а на &lt;code&gt;дз&lt;/code&gt; &amp;mdash; &amp;laquo;дзюрчить&amp;raquo;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але після цього я більше не чув про ці &amp;laquo;нові звуки&amp;raquo;.  Навіть на клавіатурі нема букви &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt; &amp;mdash; мені треба було її копіювати з charmap. Я тільки на одному календарі знайшов букву &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи це ще є практика в Україні, асоціювати звуки таким чином, чи ні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="262" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-05-30T12:28:41.827" LastActivityDate="2018-08-01T13:25:50.370" Title="Чи звуки [ґ], [д͡з] і [д͡ж] вважаються офіційними звуками в Українській мові?" Tags="|фонетика|приголосні|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="125" PostTypeId="2" ParentId="124" CreationDate="2017-02-09T02:50:24.583" Score="18" Body="&lt;p&gt;Буква «Ґґ» присутня в сучасній українській абетці, після «Гг». В Windows її можна ввести на розширеній українській розкладці клавіатури або за допомоги &lt;strong&gt;Ctrl+Alt+Г&lt;/strong&gt;, або &lt;strong&gt;AltGr&lt;/strong&gt;(right Alt)&lt;strong&gt;+Г&lt;/strong&gt;. На деяких клавіатурах ліворуч від клавіші з «Я» є додаткова фізична клавіша з буквою «Ґ».&lt;br/&gt;&#xA;До радянської реформи 1933, коли її прибрали з абетки, буква «ґ» вже існувала в українському правописі у своєму сучасному вигляді. Поновлено її було лише у правописі 1990. Проте сам звук [ɡ] зберігався весь цей час, незважаючи на відсутність графічного знаку. Наприклад, у орфоепічному словнику Погрібного (1983) цей звук транскрибується окремо знаком «ґ», і про нього надаються пояснення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Твердий «дж» (d͡ʒ) та твердий і м'який «дз» (d͡z, d͡zʲ) — це питомі звуки української фонетики. Проте власних літер у сучасній абетці, на кшталт Џ і Ѕ, вони не мають, а на письмі передаються зазначеними сполученнями. Ці звуки можуть як існувати самостійно: б&lt;strong&gt;дж&lt;/strong&gt;ола, кукуру&lt;strong&gt;дз&lt;/strong&gt;а, так і виникати у вимові внаслідок уподібнення (асиміляції): ві&lt;strong&gt;дч&lt;/strong&gt;иняти [d͡ʒt͡ʃ], ві&lt;strong&gt;дс&lt;/strong&gt;туп [d͡zs].&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="244" LastEditorUserId="244" LastEditDate="2017-02-10T14:01:39.363" LastActivityDate="2017-02-10T14:01:39.363" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="127" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="165" CreationDate="2017-02-09T04:05:11.987" Score="10" ViewCount="6171" Body="&lt;p&gt;I tried to create &lt;a href=&quot;https://github.com/FracturedRetina/ukrainian-learners-companion/blob/4037ae515cd79866b2f8eabc3c92439c913d3d94/ukrainian-noun-cases.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;a chart&lt;/a&gt; based on a few books, but it was largely guesswork.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/VxABL.png&quot; alt=&quot;Page 1&quot;&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/zv8Ml.png&quot; alt=&quot;Page 2&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Key: The first column of tables is for noun endings, the second is for pronouns, and the third is for adjective endings.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What corrections could I make to this table as far as conjugations?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="259" LastEditDate="2017-02-14T00:06:58.640" LastActivityDate="2018-05-10T08:26:11.220" Title="Comprehensive rules for noun case endings" Tags="|граматика|non-native-speaker|іменники|відмінювання|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="128" PostTypeId="2" ParentId="127" CreationDate="2017-02-09T04:58:11.247" Score="1" Body="&lt;p&gt;As far as any other language, Ukrainian has its own exceptions.&#xA;For example, you can use endings &quot;-а&quot; and &quot;-о&quot; for nominative masculine nouns. A very similar and common example: &quot;дядьк&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;&quot; ('uncle') or &quot;Микол&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;&quot; (Mykola, as the Ukrainan variant of the name Nicholas). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Neuter has also a possibility to be with the vowel: &quot;дит&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;&quot; ('a child'), &quot;курч&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;&quot; ('a chicken') or &quot;базікал&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;&quot; ('a chatterbox').&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As well as feminine might have a consonant: &quot;ні&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;&quot; ('the night').&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You can see &lt;a href=&quot;http://www.linguist.univ.kiev.ua/WINS/pidruchn/imen/vlad.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;this page&lt;/a&gt; on the Kyiv National Univ site for further reading.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastActivityDate="2017-02-09T04:58:11.247" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="129" PostTypeId="2" ParentId="75" CreationDate="2017-02-09T07:04:59.740" Score="8" Body="&lt;p&gt;After going through the list of rules for Russian, and for Ukrainian, and trying to match them up, the following is the list of differences that I found.  At the end of each difference, I make my statement of what is most likely used in the other language for such a case.  If this is incorrect, feel free to correct me-- I do not know Ukrainian as well as most people on here.  If a punctuation mark is not listed (e.g. periods), then its usage is the exact same in both languages.  Also, a few of the differences felt like omissions (i.e. the way I would do it in the other language would be the exact same), so I did not include those.  If this list is incomplete, feel free to complete it.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Difference for exclamation marks:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Після вигуків, а також після слів так і ні, коли вони стоять на початку речення й вимовляються з виразною окличною інтонацією:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Ай! як тут гарно... (Коцюбинський)&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I am guessing Russian would put a comma in such a case.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Difference for commas:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian language and Russian language ask for commas in similar circumstances; however, the rules of Ukrainian language have essentially a list of words before which commas are generally used, whereas Russian describes the actual circumstances in which these words would be used.  See litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm for detailed Ukrainian rules, and therules.ru for the Russian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;A few other rules present in Ukrainian and absent in Russian, were just omissions, since the Russian Bible actually has examples of such phrases.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Note that, in contrast with English, neither Russian nor Ukrainian have a comma before the last word in the list, in case this word is prefixed by &quot;and&quot; or something similar.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Difference for semicolons:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Russian:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 135. Точка с запятой ставится в конце рубрик перечисления, если рубрики эти не являются самостоятельными предложениями, но достаточно распространены, и особенно если внутри их уже есть какие-либо знаки препинания, например:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Такой способ употребления мин заставил предъявить к ним требования:&#xA;&#xA;    1) чтобы оторвавшаяся от якоря и плавающая на поверхности мина не могла повредить натолкнувшееся на неё судно; &#xA;    2) чтобы при постановке заграждения не было всплывших мин, могущих указать место заграждения, и такие мины тонули; &#xA;    3) увеличить безопасность постановки мин.&#xA;(Академик А. Н. Крылов). &#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I believe Ukrainian would dictate using periods in such a case.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Difference for colons:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Russian:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 160. Двоеточие ставится перед перечислением, находящимся в середине предложения, ТОЛЬКО если перечислению предшествует обобщающее слово или слова как-то́, например, а именно, например:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;И всё это: и река, и прутья верболаза, и этот мальчишка — напомнило мне далёкие дни детства (Первенцев).&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;On the other hand, Ukrainian allows colons before all lists in the middle of a sentence.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 162. Двоеточие ставится между двумя предложениями, не соединёнными посредством союзов, если в первом предложении такими глаголами, как видеть, смотреть, слышать, знать, чувствовать и т. п., делается предупреждение, что далее последует изложение какого-нибудь факта или какое-нибудь описание, например:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;И вот бакенщик и помощник-киргиз видят: плывут по реке две лодки (А. Н. Толстой).&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Но (без оттенка предупреждения):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Слышу, земля задрожала (Некрасов).&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I am guessing Ukrainian would put a dash in such a case.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 163. Двоеточие ставится после предложения, вводящего прямую речь, в частности — прямой вопрос или восклицание, например:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Минуты две они молчали, но к ней Онегин подошёл и молвил: «Вы ко мне писали, не отпирайтесь» (Пушкин).&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Примечание. Группу предложений, в составе которых есть прямая речь, следует отличать от сложных предложений с придаточным: перед придаточным ставится, как обычно, запятая, а в конце его — знак, требуемый характером всего сложного предложения, например:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Я думал о том, какой это тяжёлый и ленивый малый.&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This rule is the same as English; maybe this is an omission in the Ukrainian list of rules?  If not, you would use a dash here.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Difference for dashes:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Russian:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 173. Тире ставится для указания места распадения простого предложения на две словесные группы, если другими знаками препинания или порядком слов это не может быть выражено, например:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Я вас спрашиваю: рабочим — нужно платить? (Чехов).&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I believe Ukrainian would not have this sort of phrase construction.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;17&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Взагалі для означення спеціально підкреслюваної паузи різного змістового й стилістичного характеру:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Увечері кличуть: «Іди до панночки — розбирати» (Марко Вовчок).&#xA;Не слухає сонце,&#xA;За гору сідає&#xA;І нам посилає&#xA;На всю ніч — прощай! (Самійленко).&#xA;Сьогодні — майбутнього&#xA;далину я оком прозираю (Тичина).&#xA;На прю ми стали проти царства тьми,&#xA;Що оскверняє море й суходоли,&#xA;І віримо, що переможем — ми,&#xA;І знаємо, що не вмремо — ніколи! (Рильський). /178/&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;I do not believe Russian would have this type of phrase construction.&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Differences for ellipsis:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 187. Многоточие ставится в цитатах:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для указания, что начало или конец цитаты, являющейся по отношению к окружающему тексту самостоятельным предложением, не совпадает с началом или концом предложения в цитируемом тексте, например:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Пушкин, оценивая всех своих предшественников, писал: «...Некоторые оды Державина, несмотря на неправильность языка и неровность слога, исполнены порывами гения...».&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Но:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Пушкин писал, что «некоторые оды Державина, несмотря на неправильность языка и неровность слога, исполнены порывами гения».&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian would just omit those ellipses in such a case.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Differences for Parentheses:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У дужки беруться:&#xA;  6. Знак питання або знак оклику в цитатах для вияву ставлення автора до наведеного ним матеріалу (див. § 116, п. 2; § 117, п. 5).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка 1. а) Кома, крапка з комою, двокрапка й тире не ставляться (крім поодиноких специфічних випадків) перед відкритою чи закритою дужкою, а тільки після останньої.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) Знак питання, знак оклику та крапки можуть стояти перед закритою дужкою, якщо вони безпосередньо відносяться до слів, узятих у дужки; якщо ці знаки стосуються всього речення, їх ставлять після закритої дужки.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка 2. При збігу в реченні внутрішніх і зовнішніх дужок можна в разі потреби застосувати дужки різної форми (круглі та квадратні). При цьому круглі дужки слід ставити в середині квадратних.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка 3. Після цитати, за якою йде в дужках посилання на автора та джерело, крапки не ставимо, а переносимо її за дужки. Проте, коли безпосередньо перед прізвищем автора є вже дужки, крапку слід ставити перед посиланням на автора або джерело:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Бувало так, що всю напругу свого таланту Рильський збирав у сонет, і в чотирнадцятьох рядках йому вдавалося дати монументальний образ епохи («Знак терезів — доби нової знак») (Павличко).&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Примітка 4. Після закритої дужки, що нею закінчується речення, ставиться розділовий знак, якого вимагає ціле речення, незалежно від того, який знак стоїть перед закритою дужкою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Russian simply does not have this convention.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="262" LastEditorUserId="262" LastEditDate="2017-02-09T07:13:17.150" LastActivityDate="2017-02-09T07:13:17.150" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="130" PostTypeId="2" ParentId="94" CreationDate="2017-02-09T08:03:15.010" Score="4" Body="&lt;p&gt;Як на мене, то ні. Не завжди український відповідник передає суть поняття як такого.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До прикладу, візьмемо економічний термін &quot;indifference curves&quot;.&#xA;Існують два відповідники цього словосполучення: &quot;криві байдужості&quot; або &quot;криві індиферентності&quot;. По суті, то є криві, що відображають різні набори товарів, які приносять однакове задоволення споживачеві, а тому нічого спільного з байдужістю вони не мають.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="268" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-02-09T17:51:29.143" LastActivityDate="2017-02-09T17:51:29.143" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="131" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="182" CreationDate="2017-02-09T08:44:49.927" Score="12" ViewCount="7703" Body="&lt;p&gt;Як відомо &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53402/31083.html&quot;&gt;зі словників української мови&lt;/a&gt;, різниця між цими словами дійсно є. Можна керувати транспортним засобом чи приладом, проте управляти групою людей чи установою. Щось типу manage, lead, control, maintain&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку ми маємо одну з галузей системного аналізу, яку частіше перекладають та викладають як &quot;теорію керування&quot;. Хотілося б дізнатися про повсякденний вжиток слів та їхню взаємозамінність. Чи буде критичною помилкою вживати одне слово замість іншого? Бо я, наприклад, вживаю згідно встановлених вище правил, інколи реагую, коли не дотримуються цього співрозмовники, проте може то я помиляюсь?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-11T18:29:26.367" LastActivityDate="2017-02-11T18:29:26.367" Title="Чи дійсно є різниця між управлінням та керуванням?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="133" PostTypeId="2" ParentId="2" CreationDate="2017-02-09T09:34:17.280" Score="3" Body="&lt;p&gt;Якщо &quot;перепозначення&quot;, то одразу виникає питання &quot;перепозначення чого?&quot;. &quot;Перепозначення позначки&quot; мало допомагає, бо ще треба зрозуміти, що позначають за допомогою позначки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З опису алгоритму:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The push–relabel algorithm uses a nonnegative integer valid labeling function which makes use of &lt;em&gt;distance labels&lt;/em&gt;, or &lt;em&gt;heights&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто (якщо на мить забути про термін &quot;висота&quot;) це не просто &quot;позначка&quot;, а &quot;позначка відстані&quot;, і &quot;re-label&quot;, на мою думку, — просто бажання скоротити задовге &quot;recalculating distances/heights&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Надалі опис продовжує вживати &quot;height&quot; (до прикладу, на схемі позначка має літеру &quot;h&quot;). Ба більше, на відеолекціях я бачу, як викладач пропонує буквально уявляти висоту як умовну третю координату графу. Якщо залишити це поняття, але прибрати близьке за змістом &quot;підняти&quot;, це дуже зашкодить аналогії, а отже і розумінню всього процесу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-24T19:22:18.903" LastActivityDate="2017-02-24T19:22:18.903" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="134" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="167" CreationDate="2017-02-09T10:17:06.133" Score="13" ViewCount="190" Body="&lt;p&gt;A lot of languages have some rules for multiply adjectives ordering, and English has them as well. For instance, the opinion of speaker becomes first, the size is second and the purpose of adjective is placed right before noun. Here is an example:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;They have a lovely old red post-box.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Does Ukrainian provide such rules or recommendations?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="22" LastEditDate="2017-02-09T22:27:20.803" LastActivityDate="2017-02-09T22:54:21.010" Title="Does the adjectives ordering exist in Ukrainian language?" Tags="|граматика|прикметники|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="135" PostTypeId="2" ParentId="134" CreationDate="2017-02-09T10:32:16.520" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD.&lt;/strong&gt; Actually, you are free to use adjectives in any order. It depends on what are you going to put the accent on. For your example with the lovely old red post-box you may say &quot;чудова/мила стара червона поштова скриня&quot;, &quot;червона мила стара скриня&quot; or even &quot;чудова червона поштова мила скриня&quot;. It would sound somewhat weird.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Basically, you should use the order as in yours example, but it is not the mistake to shuffle adjectives according to your language tastes&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Old answer:&lt;/strong&gt; In the Ukrainian language you are not stuck with a defined order of words. It is up to you how to use it. But in the official documents and letters you ought to use the direct order (it is similar with English). You can read more on Pidruchiki website &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1776121447619/dokumentoznavstvo/poryadok_sliv_rechenni&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt; about the sentence ordering.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Up to your questions, such words as &quot;to my mind&quot;, &quot;in my opinion&quot; etc. can be in any part of the sentence as well. Each of them is so-called parenthesis, you must separate them by comas. &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/sintaksis_i_punktuacija/vstavni_slova_i_rechennja/7-1-0-206&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Further reading&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, to summarize, you are allowed to say &quot;&lt;strong&gt;In my opinion&lt;/strong&gt;, it was cold yesterday&quot; like following: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;На мою думку&lt;/strong&gt;, вчора було холодно&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Вчора, &lt;strong&gt;на мою думку&lt;/strong&gt;, було холодно&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Вчора було холодно, &lt;strong&gt;на мою думку&lt;/strong&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Well, the last one is used rarely. The first and the second are almost equal in usage.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-09T12:30:53.837" LastActivityDate="2017-02-09T12:30:53.837" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="136" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="138" CreationDate="2017-02-09T10:34:30.090" Score="21" ViewCount="19463" Body="&lt;p&gt;Згідно з правилами української мови, наголос у слові &quot;листоп&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;д&quot; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lystopad&quot;&gt;на останній склад&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але все частіше я зустрічаю використання &quot;лист&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;пад&quot;, навіть на телебаченні та в офіційних промовах. Звідки це пішло, і чи припустиме таке використання в офіційних/літературних ситуаціях?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="96" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-02-09T12:34:54.497" LastActivityDate="2018-10-30T14:29:00.350" Title="Наголос у слові &quot;листопад&quot;" Tags="|наголос|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="137" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="143" CreationDate="2017-02-09T10:50:13.737" Score="12" ViewCount="282" Body="&lt;p&gt;Підкажіть як правильно перекласти &quot;supervised/unsupervised learnning&quot;. це з напрямку &quot;Machine learning&quot; (машинне навчання). &#xA;Знайшов &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%88%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B5_%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, але можливо є ще варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="278" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:27:35.107" LastActivityDate="2017-05-23T09:06:40.517" Title="Як правильно українською перекласти &quot;supervised/unsupervised learnning&quot; (напрямок - &quot;Машинне навчання&quot;)" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="138" PostTypeId="2" ParentId="136" CreationDate="2017-02-09T10:59:36.337" Score="18" Body="&lt;p&gt;Це двокореневе слово, &quot;о&quot; тут виступає взагалі сполучним голосним чи інтерфіксом, наголошують його у слові &quot;листопад&quot;, якщо можна так сказати, через низький культурний рівень. Ми ж не наголошуємо у слові &quot;снігопад&quot; букву &quot;о&quot;? Так й з листопадом, тільки &quot;а&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Просто так більш &quot;по-народному&quot;, може та простіше казати. Це треба бути знавцем психології, щоб краще розуміти фактори помилок та мотивацію їх робити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприкад, на &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lystopad&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt; словника української мови вживається тільки &quot;а&quot;, як і на картинці &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/nagolos/nagolos-u-slovi-listopad&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastEditorUserId="7" LastEditDate="2017-02-09T15:45:46.073" LastActivityDate="2017-02-09T15:45:46.073" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="139" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-09T11:10:54.563" Score="11" ViewCount="301" Body="&lt;p&gt;While learning Ukrainian, I noticed a lot of words were ones that I had learnt while studying Mongolian. However, they tended to be words that post-date the time of the Mongol empire, such as Машина versus машин, and Фото, and tend to be fairly convenient, un-exotic words that share a cognate in English (with a shared ancestor of Russian, not English, for these examples).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Did any words enter the ancestor of Ukrainian from the Mongolian language during the time of the Mongol empire? Ideally they should be general purpose words, as opposed to words that are specifically about Mongolian culture, Mongolian food, or animals native to Mongolia - words like &quot;tsunami&quot; rather than &quot;sushi&quot; to compare two Japanese loanwords into English.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I tried seeing if Wikipedia or Wiktionary had any info on this - I didn't spot anything in &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Mongol_invasion_of_Rus&amp;#39;&quot;&gt;Mongol invasion of Rus'&lt;/a&gt;, and the Wiktionary category &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Category:Terms_derived_from_Mongolian&quot;&gt;Category:Terms derived from Mongolian&lt;/a&gt; gave slim pickings for Russian and none for Ukrainian, and there wasn't any sign that the Ukrainian or Russian editions of Wiktionary had a corresponding category page.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="104" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-09T18:17:42.967" LastActivityDate="2018-08-19T22:32:12.120" Title="Did Mongolian give any words to Ukrainian during the Mongol empire?" Tags="|запозичені-слова|історія-мови|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="140" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="198" CreationDate="2017-02-09T11:26:16.273" Score="11" ViewCount="141" Body="&lt;p&gt;Маю наступну фразу: &lt;em&gt;The Gentoo Handbook effort&lt;/em&gt;, схиляюсь до варіанту: &lt;em&gt;&quot;Настільна книга Gentoo&quot;&lt;/em&gt;, але можливо є якісь більш власне українські варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="115" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:33:51.973" LastActivityDate="2017-02-22T04:33:51.973" Title="Як правильно перекласти The &quot;Subjectname&quot; Handbook effort" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="141" PostTypeId="2" ParentId="140" CreationDate="2017-02-09T11:42:26.663" Score="5" Body="&lt;p&gt;оскільки це саме handbook &lt;strong&gt;effort&lt;/strong&gt;, то можливо сенс можна передати &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%85%D0%B0%D0%BB%D1%8F%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%BD%D0%B8%D0%B6%D0%B5%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наслідуючи Кобзаря&lt;/a&gt; і перекласти як &quot;Захалявна книжечка про %Subjectname%&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastActivityDate="2017-02-09T11:42:26.663" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="142" PostTypeId="2" ParentId="139" CreationDate="2017-02-09T11:50:30.650" Score="11" Body="&lt;p&gt;Actually at the Mongolian time there were no Ukrainian language - it was &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Old_East_Slavic&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Old East Slavic&lt;/a&gt;, which later split into different languages including Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also I'm not sure that it is correct to search for Mongolian borrowings, possibly it is more correct to search for Turcisms.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;According to &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%8E%D1%80%D0%BA%D0%B8%D0%B7%D0%BC%D1%8B_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%BC_%D1%8F%D0%B7%D1%8B%D0%BA%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;this article&lt;/a&gt; many turkisms were included in Ukrainian during 13-14 century (the Mongol empire times), including the following words: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;козак, ватага, сарай, чардак, базар, харч, башлик, калита, бариш, бугай, карий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As for машина, фото, etc. those words are borrowings in both languages and have English origin. Basically, prior to 1924 when pro-Soviet government came to power, Mongols lived in &quot;middle ages&quot;, not knowing about electricity or any other power sources except for horses. So all technical terms are borrowed there.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As for other non-Mongol empire related words. I'm not sure you can hear them in Mongol language, but since they are turkisms, they have a chance to be there as well.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However many borrowings came later when cossaks had many contacts with Turkey and Crimean Khanate (and those borrowings came into Ukrainian language):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Скотарство:&lt;/strong&gt; чабан, отара, табун, аркан, торба, кабан, лоша, буланий, чалий, гайда; &lt;strong&gt;степове життя:&lt;/strong&gt; байрак, комиш, лиман, туман, беркут, сарана, бакай, гарба, курінь; &lt;strong&gt;городництво:&lt;/strong&gt; баштан, гарбуз, кавун, тютюн; &lt;strong&gt;військо:&lt;/strong&gt; кіш, табір, осавул, бунчук, чайка, со(га)йдак; &lt;strong&gt;одежа:&lt;/strong&gt; габа, кунтуш, кобеняк, шаравари, штани, очкур, сап’ян, чоботи, постоли, тасьма, серпанок; &lt;strong&gt;торгівля, промисел, побут та ін.:&lt;/strong&gt; чумак, аршин, могорич, майдан, чавун, казан, килим, тапчан, локша (локшина), кав’яр, кава, кобза, люлька, гайдамака, харциз, канчук, кайдани, чума.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;And many borrowings came to Old Russian because Ukrainian territory in those times bordered with many other turk-speaking tribes like Khazars, Pechenegs, etc.: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;каган, багатир, сан, сабля&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The linked article also states that there are over 4000 turkisms in modern Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-19T22:32:12.120" LastActivityDate="2018-08-19T22:32:12.120" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="143" PostTypeId="2" ParentId="137" CreationDate="2017-02-09T12:17:53.970" Score="13" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://victoria.lviv.ua/html/neural_nets/Lecture2.htm#Control_navchannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Згідно курсу лекцій&lt;/a&gt; про нейронні мережі, краще всього використовувати термін &quot;контрольоване&quot; та &quot;неконтрольоване&quot; навчання. За посиланням сторінка, проте у неї кодування не UTF-8, а, здається, win-1251&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Контрольоване навчання&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Величезна більшість рішень отримана від нейромереж з контрольованим&#xA;  навчанням, де біжучий вихід постійно порівнюється з бажаним виходом.&#xA;  Ваги на початку встановлюються випадково, але під час наступних&#xA;  ітерації коректуються для досягнення близької відповідності між&#xA;  бажаним та біжучим виходом. Створені методи навчання націлені на&#xA;  мінімізації біжучих похибок всіх елементів обробки, яке створюється за&#xA;  якийсь час неперервною зміною синаптичних ваг до досягнення прийнятної&#xA;  точності мережі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastEditorUserId="7" LastEditDate="2017-02-19T09:23:30.127" LastActivityDate="2017-02-19T09:23:30.127" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="145" PostTypeId="2" ParentId="137" CreationDate="2017-02-09T13:42:06.450" Score="9" Body="&lt;p&gt;«Навчання з вчителем» / «Навчання без вчителя»&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://courses.prometheus.org.ua/courses/IRF/ML101/2016_T3/about&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://courses.prometheus.org.ua/courses/IRF/ML101/2016_T3/about&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://mooc.in.ua/catalog-item/machine-learning&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://mooc.in.ua/catalog-item/machine-learning&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Також такий переклад прийнятий &lt;a href=&quot;http://www.machinelearning.ru/wiki/index.php?title=%D0%9E%D0%B1%D1%83%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D1%81_%D1%83%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;в російській традиції машинного навчання&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="296" LastActivityDate="2017-02-09T13:42:06.450" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="146" PostTypeId="2" ParentId="77" CreationDate="2017-02-09T14:30:22.343" Score="0" Body="&lt;p&gt;Взагалі-то, на Франківщині наголошують букву о, тобто кажуть Бо́йчук (живу там і маю знайомих з таким прізвищем). Але насправді в українській мові не має ніяких правил з наголосами, щоб там не говорили ті мовознавці. У мене знайомі мають прізвища, як Ко́зак, так і Коза́к. А у моїй родині зустрічаються Савчу́к, Перегі́нчук, Біла́нчук. &#xA;Думаю, варто в українській мові, враховуючи цю нестійкість, ввести обов'язкове наголошування на письмі і поступово наведеться лад з наголосам, а не каверзувати, що тоді текст важко сприйматиметься. Наприклад, у грецькій мові наголоси обов'язкові у словах, бо також плавають як в українській.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastActivityDate="2017-02-09T14:30:22.343" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="147" PostTypeId="2" ParentId="136" CreationDate="2017-02-09T14:33:58.713" Score="7" Body="&lt;p&gt;Правильна &lt;a href=&quot;http://404.in.ua/2011/04/naholosy-v-ukrajinskij-movi/&quot;&gt;вимова&lt;/a&gt; — &lt;strong&gt;листопа́д&lt;/strong&gt;. Підтвердження: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%B0%D0%B4&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%B0%D0%B4_(%D1%84%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F)&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/nagolos/nagolos-u-slovi-listopad&quot;&gt;Мова&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Незважаючи на це, можна часто почути наголошення літери о: &lt;strong&gt;листόпад&lt;/strong&gt;. Але підтвердження правильності такого звучання я не зустрічав, тож використовую саме &lt;strong&gt;листопа́д&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastActivityDate="2017-02-09T14:33:58.713" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="148" PostTypeId="2" ParentId="95" CreationDate="2017-02-09T14:41:44.363" Score="5" Body="&lt;p&gt;Як фаховий математик, пропоную утворити новий прикметник від слова „приклад“ на кшталт прикладовий. Авжеж у словниках цього слова немає. Але зате тепер будемо розрізняти прикладну і прикладову математику. Усі суперечності зникнуть. Як аргумент для такого новотвору наведу три прикметники з різним, але пов'язаним значення - дерев'яний, деревний, дерев'янистий. Відповідно, прикладова математика - це мала б бути математика на прикладах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastActivityDate="2017-02-09T14:41:44.363" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="149" PostTypeId="2" ParentId="47" CreationDate="2017-02-09T14:48:35.110" Score="3" Body="&lt;p&gt;It's not allowed to use multiple languages in the same speech except you quote something or use a self-name which you don't translate. So it's important to be able to switch between languages but not to mix them if there's no such need.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Indeed there are new &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Mixed_language&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mixed languages&lt;/a&gt; appearing but they mostly have own rules and phonetics based on their parents' features. If you use two or more languages in the same time mostly it means you don't know or don't want to know all of them. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Surzhyk&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Please read this wiki-article about &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%80%D0%B6%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Surzhik&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;English version&lt;/a&gt;), that's how Ukrainians call people speaking two languages at once (mostly Ukrainian with Russian). This kind of speaking is popular among bad-educated class and is not appreciated.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Other languages&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also take a look at &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Macaronic_language&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Macaronic language&lt;/a&gt; to get more info about other languages mixing.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastActivityDate="2017-02-09T14:48:35.110" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="150" PostTypeId="2" ParentId="121" CreationDate="2017-02-09T15:40:37.063" Score="25" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Well, my answer may be incompetent, because I've read about subjunctive mood in English only today and now am trying to manually apply that concept to the Ukrainian language (there's really not so much information about that over Internet, because it makes not so much sense to regard subjunctive mood as separate category in Ukrainian).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Both subjunctive (“умовно-бажальний” or “кон'юнктивний”) and conditional (“умовний”) moods are represented in Ukrainian identically: &lt;em&gt;by using &lt;strong&gt;past form&lt;/strong&gt; with the word “&lt;strong&gt;би&lt;/strong&gt;” (“&lt;strong&gt;б&lt;/strong&gt;”)&lt;/em&gt;. &lt;sub&gt;The fact that they're grammatically identical causes these concepts not to be differentiated too much: both moods are usually referred just as “conditional mood” (“умовний спосіб”) and some dictionaries even (mistakenly) &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%D0%B5&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;pose “умовний спосіб” as equivalent to “subjunctive mood”&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Past verbs used together with “би”/“б” (to make subjunctive or condition mood) are conjugated in the same way as without “би”/“б” (indicative mood): they have &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_number&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;number&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_gender&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;gender&lt;/a&gt; (when singular) and also &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_aspect&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;aspect&lt;/a&gt; (i.e. &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Imperfective_aspect&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;imperfective&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Perfective_aspect&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;perfective&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Subjunctive mood&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чого &lt;em&gt;б(и)&lt;/em&gt; ти хотів?&lt;br&gt;&#xA;  Чого ти &lt;em&gt;би&lt;/em&gt; хотів? [very, very rare]&lt;br&gt;&#xA;  Чого ти хотів &lt;em&gt;би&lt;/em&gt;?&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— What would you wish?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я &lt;em&gt;би&lt;/em&gt; поспав.&lt;br&gt;&#xA;  Я поспав &lt;em&gt;би&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— I'd sleep [for some, at least short, time].&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я &lt;em&gt;би&lt;/em&gt; спав і спав.&lt;br&gt;&#xA;  Я спав &lt;em&gt;би&lt;/em&gt; і спав &lt;em&gt;би&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— I'd sleep and sleep [for a long time].&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;“Б(и)”&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;“Би” vs “б”&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;“Би” and “б” are absolutely equivalent. The choice is based on aesthetic and habitual considerations (e.g. avoiding groups of sequential consonants, repetitive syllables, etc).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Position of “б(и)” within sentence&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In general, Ukrainian is quite permissive about positioning of words in sentence (“я тебе кохаю”, “я кохаю тебе”, “тебе́ я кохаю”, “коха́ю тебе я”, etc — although some orders may be much more typical than others).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;On my personal opinion:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;“Б(и)” &lt;em&gt;never&lt;/em&gt; starts a sentence (subsentence).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;One typical position is the &lt;em&gt;second&lt;/em&gt; word in a sentence (see examples above). This makes immediately clear that mood is subjunctive from the start.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Other typical position is &lt;em&gt;near (before or after) a verb&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I sometimes see (and write) “б(и)” repeated twice (e.g. once near the beginning and second time near a verb) — just because writer forgot he already inserted one “б(и)”. I don't know whether such repetition is allowed (literary) or purely a mistake. &lt;sub&gt;In colloquial speech repeated “б(и)” sometimes makes a speaker to look less confident (and statement — even “more contra-factual”), but this distinction is surely non-literary.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;About conditional mood&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Usually indicative (regular) mood is used in if-then-style sentences in Ukrainian. Still, conditional mood can be used in protasis (dependent clause, e.g. if-clause) of an if-then-style sentence. In that case:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;A statement of protasis (dependent clause, “if” clause) gets counter-factual connotation.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Apodosis (main clause, “then” clause) requires subjunctive mood. &lt;sub&gt;So both clauses (protasis and apodosis) contain “б(и)” and grammatically look similar.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;If a conjunction of protasis (dependent clause, “if” clause) is “якщо” (if), then “якщо” and “б(и)” should be combined into a single word “якби”. &lt;sub&gt;In fact, most consider &lt;em&gt;non-combining them to be a mistake&lt;/em&gt; (this is one of differences from Russian) — although even very respected authors sometimes don't combine. If another conjunction — for example, “коли” (when) — is used instead of “якщо”/“якби” (rare cases), no combining occurs.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якби [якщо б] я знав, що піде дощ, я б узяв парасольку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— If I knew that it would rain, I'd take an umbrella.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Еге ж, коли б ми всі могли передбачати майбутнє… (світ був би іншим.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— Yep, if [literally: &lt;em&gt;when&lt;/em&gt;] we all could predict the future… (the world would be different.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;If-then-style sentences with subjunctive mood, but without conditional mood&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Note that, while using conditional mood in protasis (dependent clause) requires using subjunctive mood in apodosis (main clause), the converse isn't true: using subjunctive mood in apodosis (main clause) doesn't necessarily require using conditional mood in protasis (dependent clause). For example:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо ти побачиш її, я би хотів, щоби ти передав їй мої вибачення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— In case you see her [literally: &lt;em&gt;if you will see her&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(future indicative)&lt;/sub&gt;], I'd want you to transmit her my apologizes.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Negative conditional mood as implicit “regardless”&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Sentences with negative conditional mood in protasis (dependent clause) and indicative (regular) mood in apodosis (main clause) are interpreted in the style “No matter &lt;em&gt;&amp;lt;protasis statement here&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&amp;lt;apodosis statement here&gt;&lt;/em&gt;.”&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Скільки б я тобі не давав, ти все одно невдоволений.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;– No matter how much I &lt;s&gt;don't&lt;/s&gt; give to you — you're always dissatisfied.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;“Щоб(и)” as rudiment of “що”+“б(и)”&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian language has a conjunction “щоб(и)” (Russian equivalent: “чтоб(ы)”). Although “щоб(и)” is &lt;em&gt;never&lt;/em&gt; decomposed into “що” and “б(и)”, it still can be regarded as result of composition of “що” and “б(и)”, because of it's meaning, etymology and grammar.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я хочу, щоби ти був щасливий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— I want that you are happy.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я куплю такий, щоб довго слугував.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— I will buy such a [product], so that [it] serve for a long time.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;NB: “щоб(и)” also allows infinitive verb to be used after it: “я прийшов, щоб(и) поздоровити тебе” (“I came to celebrate you”) — but it hardly relates to the topic of subjunctives/conditionals.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Tenses&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In English present subjunctive is used to indicate desire, while past and pluperfect subjunctives are used to indicate counter-factuality. In Ukrainian there's no such distinction — subjunctive and conditional moods are always build as &lt;em&gt;past&lt;/em&gt; + “б(и)”. Time adverbials (before something, tomorrow, etc) are to be used to narrow time range.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Still, there is some restriction that some or most of verbs like “to want”/“to wish”/etc in indicative (regular) mood combine badly with things that were already counter-factual at the time of wishing: you can't say “I wish now that she had been here a year ago”, instead you should either turn the wish-verb into conditional too (“I'd wish” instead “I wish”), or choose another way of expression (e.g. “now I regret that she wasn't here a year ago” — purely indicative).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-16T21:12:17.170" LastActivityDate="2017-03-16T21:12:17.170" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="151" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="160" CreationDate="2017-02-09T15:48:26.960" Score="16" ViewCount="2650" Body="&lt;p&gt;Наскільки мені відомо, слово &lt;strong&gt;дзідзьо&lt;/strong&gt; західноукраїнського діалекту означає дід, а &lt;strong&gt;дедьо&lt;/strong&gt; -- батько.&#xA;Я намагався знайти хоч яку небудь інформацію стосовно походження цих слів, але знайшов лише декілька сайтів без жодних пояснень. Хоча вони і розповсюджені на території Прикарпаття, Карпат та Закарпаття.&#xA;Тому власне питання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;звідки походять ці слова та наскільки вони старі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="187" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-14T16:18:13.250" LastActivityDate="2020-11-05T20:46:05.603" Title="Звідки походить слово Дзідзьо?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="152" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-09T16:20:53.160" Score="13" ViewCount="279" Body="&lt;p&gt;В мовах програмування: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;exceptions – anomalous or exceptional conditions requiring special processing – often changing the normal flow of program execution &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Exception_handling&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wiki&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%85_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA#cite_ref-dzvonadzvonu_1-0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Списку найтиповіших мовних помилок&lt;/a&gt; є пункт:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Неправильно: &lt;em&gt;виключення&lt;/em&gt; (exception)&lt;br&gt;&#xA;Правильно: &lt;em&gt;виняток&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;Коментар: калька з російської, в укр. мові &lt;em&gt;«виключення»&lt;/em&gt; це іменник утворений  від дієслова &lt;em&gt;«виключати»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також відповідна стаття українською мовою має назву &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BA%D0%B0_%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Обробка винятків&lt;/a&gt;.&#xA;З іншого боку, мені важко уявити, щоб хтось казав:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;цей метод кидає виняток&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Може це той випадок, коли краще користуватися запозиченим терміном? Чи правильно казати виняток?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="70" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:37:01.730" LastActivityDate="2018-05-17T20:37:01.730" Title="Exception: виключення vs виняток, чи просто ексепшн?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="3" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="153" PostTypeId="2" ParentId="84" CreationDate="2017-02-09T16:37:24.963" Score="4" Body="&lt;p&gt;Наскільки мені відомо, лінгвістика ще не дійшла до такого рівня щоб передбачувати розвиток мови наперед, тобто вона не може розрахувати вірогідність введення нового слова і яке саме слово буде взято суспільством. Чи досягне вона такого рівня - також не відомо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер щодо того про що можна сказати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Потреба у новому слові може бути: через суспільні зміни, через появу нових явищ/предметів, потребу нових смислів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В залежності від того що є джерелом такої новизни - україномовне суспільство чи іншомовне слово буде а) створено засоби української мови; б) слово буде запозичено (можливо тільки на короткий час) з тієї культури, звідки прийшло це явище. Причому це запозичення не обов'язково означає те саме явище у мові-джерелі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наприклад слово кілер. Запозичено з англійської, де означає &quot;вбивця&quot; (вбив кота - вже &quot;кілер&quot;). У нас означає &quot;найманий вбивця&quot; і саме через це нове для 90-х років поняття воно було запозичене з &quot;іноземної культури&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі запозичене слово починає змінюватися згідно фонетичних і інших правил української мови. Через декілька років стає зрозуміло - чи воно прижилося чи ні. Чи сприймається воно суспільством, чи кожен носій намагається його калькувати чи перекладати власне українською.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наприклад слово раlеtоt &quot;пальто&quot; має у французькій мові чоловічий рід, але через закінчення -о набуло середнього роду в українській.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Навіть коли слово прижилося, через деякий час воно може випасти з ужитку (наприклад через зміни у моді і т.і.), або його новий вузький зміст буде включений у вже старе слово, яке має більш ширший зміст.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наприклад слово ґламур - деякий час було дуже популярним, а зараз вживається набагато рідше. Але воно зробило важливий внесок - ідею &quot;краси у повсякденному житті&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-02-09T16:37:24.963" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="154" PostTypeId="2" ParentId="124" CreationDate="2017-02-09T16:39:33.153" Score="6" Body="&lt;p&gt;Ці звуки завжди були в українській мові, букву &lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt; можна побачити ще в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/smotrgram/sm.htm&quot;&gt;«Граматиці слов’янській»&lt;/a&gt; Мелетія Смотрицького, виданій в 1619 році, вона там прямо на &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/smotrgram/sm02.htm&quot;&gt;титульному аркуші&lt;/a&gt; є, ориґінальна назва книги ­– «Граматики славенския правилное сѵнтаґма».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аби позбутися проблем з введенням &lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt; з клавіатури, раджу встановити &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/wiki/keyboard/UkrainianUnicode&quot;&gt;Українську розкладку клавіатури з символами Unicode&lt;/a&gt;, вона дозволяе без перемикання розкладки писати українською, російською й білоруською мовами, саме цією розкладкою я зараз пишу, &lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt; там вводиться клавішею «\|» (біля клавіші «Enter») або Alt+г, апостроф – клавішею «`~» (це клавіша в верхньому лівому кутку клавіатури під клавішею «Esc»). Всі інструкції по встановленню й застосуванню цієї розкладки є там на її сторінці за посиланням, яке я навів вище.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще хотів би зазначити, що невірно думати, що «х» є глухим відповідником «г», як вам казала вчителька. Х [x] – це &lt;em&gt;задньоязиковий&lt;/em&gt; приголосний, утворюється притисканням задньої частини спинки язика до м’якого піднебіння, а Г [ɦ] – це &lt;em&gt;фаринґальний&lt;/em&gt; звук, при його вимові нічого нікуди не притискається, він вимовляється в гортані й є дзвінким відповідником англійського й німецького звука [h]. Дзвінкою парою до Х [x] є &lt;em&gt;задньоязиковий&lt;/em&gt; дзвінкий приголосний звук [ɣ], який є основним звуком Г в білоруській мові та в південних діалектах та говорах російської. Багато хто вимовляє його й в українській замість [ɦ], та це є грубою орфоепічною помилкою, спричиненою, зокрема, й такими вчительками, як та, про яку ви розказували.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-02-09T16:39:33.153" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="155" PostTypeId="2" ParentId="152" CreationDate="2017-02-09T16:46:12.747" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vykljuchennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; подає лише одне означення слова &quot;виключення&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дія за значенням виключити і виключитися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В загальному вжитку, як і в програмуванні, слово &quot;exception&quot; має, в принципі, однакове значення - відхилення від норми, звичного процесу. Сюди ж відносимо і переривання виконання програми через певну незаплановану ситуацію. Тому, на мою думку, &quot;запобігання та виправлення винятків&quot; цілком відповідає своїй суті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. З власного досвіду скажу, що більшість програмістів не заморочується і  просто транслітерує з англійської (&quot;ексепшн&quot;) або каже &quot;помилка&quot;. Хоча, ІМХО, &quot;виняток&quot; - чудовий переклад з англійської, а &quot;помилка&quot; (&quot;error&quot;) існує не у всіх мовах програмування.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="403" LastEditDate="2017-02-19T17:40:34.700" LastActivityDate="2017-02-19T17:40:34.700" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="156" PostTypeId="2" ParentId="152" CreationDate="2017-02-09T17:13:54.293" Score="9" Body="&lt;p&gt;Справа не у слові виняток, а у дієслові кидає (throw). Воно має більше відтінків у своїх значеннях.&#xA;За сайтом &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=throw&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot;&gt;http://e2u.org.ua/s?w=throw&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&lt;/a&gt; та відповідним словником Мейнаровича та Кратка слово throw можна також перекладати як викидає, тоді відповідне речення можна перекласти як - „Цей метод викидає виняток“, а ще краще, на мою думку, звучатиме так - Цей метод видає виняток або Цей метод породжує виняток. Здається, останнє найкраще відображає суть.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastActivityDate="2017-02-09T17:13:54.293" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="157" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-09T17:16:21.183" Score="15" ViewCount="5417" Body="&lt;p&gt;Ще в школі нас вчили, що &lt;em&gt;втратити свідомість&lt;/em&gt; - це калька, і правильно говорити &lt;em&gt;зомлів&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;знепритомнів&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Адже в нашій мові свідомість – то не стільки здатність людини орієнтуватися в довколишній дійсності, скільки відчуття своєї належності до інших людей та обов’язку перед ними. Національна, громадянська свідомість.  …  Таких словосполучень ми не знайдемо ні в українській класиці, ні у фольклорі, ні в сучасній народній мові. До звороту бути непритомним є паралель бути (лежати) без пам’яті. Так само до слів опритомніти, прийти до тями маємо відповідники прийти до пам’яті, очуняти. Значення “допомогти непритомному” передається висловами приводити до притомності (до пам’яті), опритомніти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53399/25910.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови (з газети «Хрещатик»)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Останнім часом, постійно чую, як втрачають свідомість герої фільмів. Також ця фраза буває в новинах. Це помилки? Чи цей вираз більше не вважається калькою?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="70" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-11-18T22:34:01.600" Title="Чи є калькою: втратити свідомість?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="158" PostTypeId="2" ParentId="152" CreationDate="2017-02-09T17:22:34.893" Score="7" Body="&lt;p&gt;Exception у контексті виконання програми - це виняткова, непередбачувана ситуація, дуже схожа на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%BE%D1%80%D1%81-%D0%BC%D0%B0%D0%B6%D0%BE%D1%80&quot;&gt;форс-мажор&lt;/a&gt;, коротше кажучи - &lt;strong&gt;халепа&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B5%D1%86%D0%B8%D0%B7%D0%BC&quot;&gt;специфічно український грецизм?&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як ми бачимо це вже не перший випадок залучення іншомовних слів для опису явищ у формальному і можливо неформальному спілкуванні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2017-02-09T17:29:28.767" LastActivityDate="2017-02-09T17:29:28.767" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="159" PostTypeId="2" ParentId="157" CreationDate="2017-02-09T17:39:19.993" Score="17" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/svidomistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;CУМ&lt;/a&gt; знає вираз &quot;втратити свідомість&quot;:&#xA;&quot;Утрачати (утратити) свідомість (притомність) — непритомніти, зомлівати.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://test.ulif.org.ua:8000/expl/Entry/index?wordid=142449&amp;amp;page=561&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; фактично скопіював це визначення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, цей вираз, на жаль, є нормативним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, широко визнана праця &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/svidomist-pamyat-tyama-prytomnist&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як ми говоримо&lt;/a&gt; вважає цей вираз зовсім неправильним. З цієї праці бачимо копії у згаданій статті й у багатьох інших.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також не бачу причин користуватися &quot;втратити свідомість&quot;, коли існує аж два згаданих коротших і влучніших слова &quot;знепритомніти&quot; й &quot;зомліти&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-10-05T17:10:09.797" LastActivityDate="2017-10-05T17:10:09.797" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="160" PostTypeId="2" ParentId="151" CreationDate="2017-02-09T17:42:25.310" Score="16" Body="&lt;p&gt;Ці слова, а також «мама», «тато», «баба», «тятя» та подібні до них найменування близьких родичів походять з так званої &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Baby_talk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дитячої мови&lt;/a&gt;, вони, як правило, двоскладові, один і той самий приголосний повторюється, часто повторюється й голосний. Явище це ґлобальне, зустрічається практично в усіх мовах, ці слова дуже давні. Скажімо, слово «мама» є фактично в кожній мові, від індіанських мов Америки (головне божество інків – Пачамама, Матір Земля), до племенних мов Африки та Азії, хоча в деяких мовах, зокрема в грузинській та в чінукському жаргоні, воно означає «тато». При цьому в грузинській «мама, матір» звучить як დედა «дéда», і теж відноситься до слів, що походять з дитячої мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В автентичности слова «дзідзьо» сумніватися немає причин, в навколишніх мовах, в русинській, в словацькій, угорській та польській подібного слова немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2020-11-05T20:46:05.603" LastActivityDate="2020-11-05T20:46:05.603" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="161" PostTypeId="2" ParentId="151" CreationDate="2017-02-09T18:56:04.610" Score="2" Body="&lt;p&gt;Основа &lt;em&gt;дід&lt;/em&gt; є загальнослов'янською, і закінчувалось на зредукований голосний &lt;code&gt;ъ&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;дѣдъ&lt;/em&gt;. В більшості слів, що закінчувались на зредукований, тепер закінчення нульове, але в деяких словах зредуковане підсилилось і вижило. Порівняйте: &lt;em&gt;Петръ&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Петро&lt;/em&gt;. Щоправда, найчастіше зредуковані вижили в середині слова (повноголосся): &lt;em&gt;вълкъ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зьрно&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;вовк&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зерно&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дідо&lt;/em&gt; зустрічається на львівщині без дзенькання. Походження дзенькання в &lt;em&gt;дзідзьо&lt;/em&gt; не знаю, але, скажімо, в білоруській &lt;em&gt;дзед&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:23:55.307" LastActivityDate="2018-03-19T12:23:55.307" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="162" PostTypeId="2" ParentId="131" CreationDate="2017-02-09T19:24:39.917" Score="1" Body="&lt;p&gt;Керівник таки керує людьми і скеровує їх у вірному напрямку. Керівництво (установи) також є загальновживаним терміном.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastActivityDate="2017-02-09T19:24:39.917" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="163" PostTypeId="2" ParentId="92" CreationDate="2017-02-09T19:39:36.390" Score="7" Body="&lt;p&gt;Попередня відповідь дає хороше пояснення походження цих слів, тому я зосереджуся лише на доцільності вживання варіантів у різних ситуаціях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади з сучасної української літератури, наведені у СУМ, наводять на думку, що, на відміну від англійської, в українській &lt;em&gt;усі ці слова́ вживаються майже однаково&lt;/em&gt;. Тому можна говорити лише про те, як кожен надає особисту перевагу вживанню того чи іншого слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У випадку &lt;em&gt;привернення уваги&lt;/em&gt; співрозмовника або передуючи висловлення &lt;em&gt;прохання&lt;/em&gt; — &lt;strong&gt;перепрошую&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pereproshuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(СУМ)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У випадку, коли ви &lt;em&gt;збираєтеся&lt;/em&gt; вчинити провину — &lt;strong&gt;даруйте&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/daruvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(СУМ, значення «3»)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У випадку &lt;em&gt;вже вчиненої&lt;/em&gt; провини — &lt;strong&gt;пробачте&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/probachaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(СУМ, значення «а»)&lt;/a&gt; або &lt;strong&gt;вибачте&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vybachaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(СУМ)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У випадку висловлення &lt;em&gt;заперечення або незгоди&lt;/em&gt; — &lt;strong&gt;пробачте&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/probachaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(СУМ, значення «б»)&lt;/a&gt; або &lt;strong&gt;вибачте&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vybachaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(СУМ)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-09T19:39:36.390" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="164" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-09T20:07:00.573" Score="17" ViewCount="850" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;This question also has an answer here (in Ukrainian):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3063&quot;&gt;Як пояснити іноземцеві &amp;quot;м&amp;#39;який знак&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I am aware that most sources say that Ь does not have a sound but instead &quot;softens&quot; the previous consonant. As a native English speaker, this made no sense to me.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The only way I was able to understand was when one of my books said that &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ь + А = Я&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But to me the following seems equally true:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Й + А = Я&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The only difference seems to be that Ь is used before O, at the ends of words, or between consonants, and Й is used after vowels or at the start of words.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is there something I'm missing? Furthermore, if the difference is subtle, could I still be understood pronouncing both letters the same?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-04T16:31:12.813" LastActivityDate="2018-03-04T16:31:12.813" Title="Is there a significant sound difference between Й and Ь?" Tags="|фонетика|мʼякий-знак|non-native-speaker|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="165" PostTypeId="2" ParentId="127" CreationDate="2017-02-09T20:13:02.080" Score="9" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Your question is in the list of candidates for closing with reason &quot;primarily opinion-based&quot;. I agree that it really is a such; please try rephrasing it. Still, I'll try to answer this question as is, just in order to help.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The first thing that &quot;strikes the eye&quot; when seeing your page is: the cases are in &quot;wrong&quot; order. Typical order used in schools when learning cases is &quot;Н-Р-Д-З-О-М-Кл&quot; (Nom, Gen, Dat, Acc, Ins, Loc, Voc). IMHO, it would be easier for you to always list them in standard order, because: (a) most of books uses that order (by using standard order from the start you assure you won't need to re-adapt in future when you buy a new book); (b) using a fixed order makes learning easier by allowing some extra hacks (visual memory, use of mnemonics, etc).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;You do a wrong thing by classifying nouns by grammatical gender. They really have genders — but if you want to learn declension (cases), you need other classification. (On the other hand, for adjectives it's good idea to make table by genders.) Nouns at the first level are classified into &lt;a href=&quot;http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;4 types of declension&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;1-st — either masculine or feminine nouns ending with &quot;-a&quot; (&quot;-я&quot;), e. g.: &quot;собака&quot;, &quot;сирота&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;2-nd — either masculine or neuter nouns ending with no-ending, &quot;-о&quot; or &quot;-е&quot; (&quot;-є&quot;) &lt;sub&gt;or sometimes &quot;-я&quot;&lt;/sub&gt;, e. g.: &quot;дім&quot;, &quot;село&quot;, &quot;поле&quot;&lt;sub&gt;, &quot;плаття&quot;&lt;/sub&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;3-rd — feminine nouns ending with no-ending, e. g.: &quot;пам'ять&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;4-th — relatively small set of neuter nouns ending with &quot;-a&quot; (&quot;-я&quot;), over 90% of which are animal children (kitten, puppy, etc) or other &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Diminutive&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;diminutives&lt;/a&gt;, e. g.: &quot;кошеня&quot;.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;All other nouns are non-declined (same in all cases); that's because they are not-really-adopted loanwords from foreign languages, e. g.: &quot;бюро&quot;.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;No-ending&quot; practically mean that they end with consonant or soft sign.&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Small letters&lt;/sub&gt; are used as formatting for subsets that I suppose less important (ignore them in the beginning). They contain much smaller number of words and excluding them makes the scheme unambiguous (so that you can determine declension type for any noun just by its gender and nominative case ending).&lt;br&gt;&#xA;&quot;-я&quot; and &quot;-є&quot; are put in parentheses, because they actually denote almost the same sounds as &quot;-а&quot; and &quot;-е&quot;. (I. e. you can remember only rules for &quot;-а&quot; and &quot;-е&quot; endings, assuming &quot;-я&quot; and &quot;-є&quot; to be soft variations of &quot;-а&quot; and &quot;-е&quot;.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Nouns within the same declension type aren't necessarily declined &lt;em&gt;absolutely identically&lt;/em&gt;, there are some subtypes. But at the first level nouns are to be divided into four declension types (not into three genders — when you learn declension). Somewhat more info can be found at the bold link above (if you can read Ukrainian).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;The &lt;em&gt;comprehensive&lt;/em&gt; rules can be found &lt;a href=&quot;http://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F:%D0%A8%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8/uk/%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt; (particularly &lt;a href=&quot;//uk.wiktionary.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA:%D0%A8%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8:%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;//uk.wiktionary.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA:%D0%A8%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt;). It's a full list of all declension micro-types used in Ukrainian Wiktionary. Still, you probably don't need &lt;em&gt;such&lt;/em&gt; a detailed level of specification — these micro-types are used for &lt;em&gt;automatic declension by robots&lt;/em&gt; (not for humans, that are much smarter, e.g. can interpret &quot;-а&quot; and &quot;-а́&quot; and even &quot;-я&quot; as variations of the same, don't create separate type for every archaic exception, etc). Additionally, these micro-types use some unusual (maybe academic?) numbering style within their names (i.e. &quot;2&quot; in &quot;імен uk 2*d f una&quot; is not #2 from four &quot;normal&quot; declension types above).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-05-10T08:26:11.220" LastActivityDate="2018-05-10T08:26:11.220" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="167" PostTypeId="2" ParentId="134" CreationDate="2017-02-09T20:41:21.560" Score="7" Body="&lt;p&gt;Unlike English, where there is a &lt;a href=&quot;https://ell.stackexchange.com/a/5989/27&quot;&gt;well-defined order of adjectives&lt;/a&gt;, proven by numerous academic researches, Ukrainian lacks of such research.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;One interesting work is described here (in Ukrainian): &lt;a href=&quot;http://studentam.net.ua/content/view/8281/97/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зіставлення порядку слідування ланцюжкових препозитивних атрибутів в англійській та українській мовах&lt;/a&gt; (Comparison of Order of Sequential Prepositional Adjectival Attributes in English and Ukrainian).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Method&lt;/strong&gt;: the author has analyzed circa 1,000 examples in classic and modern Ukrainian literature and came up with the following conclusion.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This is my &lt;s&gt;lame&lt;/s&gt; translation; original follows below.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Predeterminatives: один з (one of), обидва (both), усі (all/all of), половина (half) etc.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Determinatives:&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Possessive adjectives – мій (my), твій (your), її (her), свій (own) etc.;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Demonstrative adjective – цей (this), той (that), такий (that of);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Definitive¹ pronouns – усякий (each), інший (other), кожний (every)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Indefinitive¹ pronouns – якийсь (some), деякий, певний (certain)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Negation pronouns – ніякий (none of), нічий (nobody's).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Ordinals – перший (first), двадцятий (twentieth), сорок шостий (fourty-sixth), and also of relative order like наступний (next), попередній (previous), минулий (past), майбутній (future), останній (last)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Adjective of quantity – два (two), шістдесят (sixty)&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;quantity qualifiers – декілька (several), багато (many), мало (few).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Axiological adjectives of common attitude – добрий (good), поганий (bad), чудовий (excellent), огидний (disgusting)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Axiological adjectives of special attitude:&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Sensoric attitude:&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;taste – приємний (pleasant), неприємний, смачний (tasty), несмачний, запашний, смердючий, гарячий (hot), сухий, вогкий&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;psychological (intellectual and emotional): цікавий (interesting), нецікавий, захоплюючий, чудесний (wonderful), розумний (smart), дурний, радісний (happy), сумний (sad), жалкий (pity), небажаний (unnecessary)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Sublimated attitude&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;aesthetic attitude: гарний (nice/beautiful), негарний, прекрасний, потворний (ugly)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;ethic attitude: моральний (moral), аморальний, добрий (good), злий, цнотливий (shy), розкутий&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;teleological attitude: ефективний (effective), неефективний, доцільний (reasonable), недоцільний, вдалий (lucky), невдалий&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Qualitative (non-axiological) adjectives, except those belonging to topics ## 8; 9; 10; 12 below: спритний, конвульсійний, лукавий&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Qualitative adjectives of size: великий (big), малий (small), здоровенний (huge), крихітний (tiny), високий (tall), низький, довгий (long), короткий (short)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Qualitative adjectives of age: молодий (young), старий, дорослий (mature), двадцятирічний (twenty-years-old), давній (ancient)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Qualitative adjectives of form: круглий (round), квадратний, трикутний, товстий (thick), тонкий (thin), вузький (narrow), широкий (wide)&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Here go also adjectives like: босоногий (barefoot), голий (naked), зморшкуватий, лисий, веснянкуватий&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Participles and participial adjectives: сказаний (said), прочитаний (read), тремтячий (trembling)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Qualitative adjectives of color, its intensity and relative qualities: білий (white), чорний, червоний, синій, жовтий, темний, світлий (bright), блідий, яскравий, блискучий (shiny), прозорий (opaque)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Adjective of of orientation: передній (front), задній, верхній (upper), нижній, лівий, правий, сусідній, боковий, горизонтальний, вертикальний&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Adjectives of natural, national, or stylistic attribution: мамин (mother's), неньчин, батьків, Гнатів, Ольчин; дитячий (children's), жіночий, чоловічий, котячий, собачий, пташиний, гадючий; весняний (spring), літній, осінній, зимовий, ранковий, вечірній; український, англійський, парижський; класичний, античний і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Relative adjectives of material: залізний (iron), вовняний, дерев’яний (wooden), мідний, скляний&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Adjectives of purpose, function, technical and social nature: дитяча (книга) (children's book), шкільні (посібники) (school books), хімічний (кабінет); армійський, десантний, авіаційний; дизельний, електричний, ламповий, лазерний; багатоклітинні, твердошкірий, кишковопорожнинні; суспільний, громадський, партійний, професійний, робочий, урядовий&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Notes&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;I haven't translated all examples; will do it in a while (sorry);&lt;br&gt;&#xA;(¹) — this means that I'm not sure about the proper term for examples given&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Original quote&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Предетермінативи: один з, обидва, усі, половина і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Детермінативи:&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;присвійні займенники – мій, твій, її, свій і т.д.;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;вказівні займенники – цей, той, такий;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;означальні займенники – усякий, інший, кожний і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;неозначені займенники – якийсь, деякий, певний і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;заперечні займенники – ніякий, нічий.  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Порядкові числівники – перший, двадцятий, сорок шостий і т.д., а також прикметники типу наступний, попередній, минулий, майбутній, останній, і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Кількісні числівники – два, шістдесят, сорок шостий і т.д.; квантифікатори кількості – декілька, багато, мало.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Аксіологічні прикметники загальної оцінки – добрий, поганий, чудовий, огидний і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Аксіологічні прикметники конкретної оцінки.&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Сенсорної оцінки:  &#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;сенсорно-смакові – приємний, неприємний, смачний, несмачний, запашний, смердючий, гарячий, сухий, вогкий і т.д.  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;психологічні оцінки (інтелектуальні і емоціональні): цікавий, нецікавий, захоплюючий, чудесний, розумний, дурний, радісний, сумний, жалкий, небажаний і т.д.  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Сублімовані оцінки  &#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;естетичні оцінки: гарний, негарний, прекрасний, потворний і т.д.  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;етичні оцінки: моральний, аморальний, добрий, злий, цнотливий, розкутий і т.д.  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;телеологічні оцінки: ефективний, неефективний, доцільний, недоцільний, вдалий, невдалий і т.д.  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Якісні (не аксіологічні) прикметники, крім приналежних до позицій 8; 9; 10; 12: спритний, конвульсійний, лукавий і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Якісні прикметники, що означають розмір: великий, малий, здоровенний, крихітний, високий, низький, довгий, короткий і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Якісні прикметники, що означають вік: молодий, старий, дорослий, двадцятирічний, давній і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Якісні прикметники, що означають форму: круглий, квадратний, трикутний, товстий, тонкий, вузький, шорокий і т.д. Сюди ж належать прикметники типу: босоногий, голий, зморшкуватий, лисий, веснянкуватий і ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Дієприкметники та віддієприкметникові прикметники: сказаний, прочитаний, тремтячий і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Якісні прикметники, що означають колір, його інтенсивність та інші супроводжуючі ознаки: білий, чорний, червоний, синій, жовтий, темний, світлий, блідий, яскравий, блискучий, прозорий і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Прикметники, що означають розташування в просторі: передній, задній, верхній, нижній, лівий, правий, сусідній, боковий, горизонтальний, вертикальний і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Прикметники зі значенням присвійності, притаманності, національної, стильової та іншої належності: мамин, неньчин, батьків, Гнатів, Ольчин; дитячий, жіночий, чоловічий, котячий, собачий, пташиний, гадючий; весняний, літній, осінній, зимовий, ранковий, вечірній; український, англійський, парижський; класичний, античний і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Відносні прикметники, що означають матеріал: залізний, вовняний, дерев’яний, мідний, скляний і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Прикметники, що означають призначення, функційні, технічні, класифікаційні та соціальні різновиди: дитяча (книга), шкільні (посібники), хімічний (кабінет); армійський, десантний, авіаційний; дизельний, електричний, ламповий, лазерний; багатоклітинні, твердошкірий, кишковопорожнинні; суспільний, громадський, партійний, професійний, робочий, урядовий і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:55:18.453" LastActivityDate="2017-02-09T22:54:21.010" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="168" PostTypeId="2" ParentId="164" CreationDate="2017-02-09T20:42:09.937" Score="10" Body="&lt;p&gt;Letter &lt;code&gt;Я&lt;/code&gt; can actually represent one or two sounds depending on its position in word and the letter it follows.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Я&lt;/code&gt; should be pronounced as &lt;code&gt;/йа/&lt;/code&gt; in the following cases:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я is the first letter: яблуко — &lt;code&gt;/йаблуко/&lt;/code&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я follows vowel sound: маяк - &lt;code&gt;/майак/&lt;/code&gt;, змія — &lt;code&gt;/зм’ійа/&lt;/code&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я is preceeded by apostrophe or soft sign (Ь): плем'я — &lt;code&gt;/племйа/&lt;/code&gt;, Фольяр — &lt;code&gt;/фол'йар/&lt;/code&gt;, альянс — &lt;code&gt;/ал'йанс/&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;When &lt;code&gt;Я&lt;/code&gt; is used in any other situation, it softens the previous сonsonant and than is pronounced as &lt;code&gt;/а/&lt;/code&gt;. For example:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;коріння — &lt;code&gt;/корін:'а/&lt;/code&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;поляна — &lt;code&gt;/пол'ана/&lt;/code&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;криниця — &lt;code&gt;/криниц'а/&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Й&lt;/code&gt; is actually a sound by itself, pronounced as &lt;code&gt;[j]&lt;/code&gt; in Latin or &lt;code&gt;[й]&lt;/code&gt; in Ukrainian transcription, while &lt;code&gt;Ь&lt;/code&gt; only softens the previous consonant, thus adding the &lt;code&gt;'&lt;/code&gt; to the transcription:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ймовірність — &lt;code&gt;/ймовірн’іст'/&lt;/code&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;йон — &lt;code&gt;/йон/&lt;/code&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;сталь — &lt;code&gt;/стал'/&lt;/code&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;бульйон — &lt;code&gt;/бул'йон/&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;That is why you have two different rules to expand Я: The first,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ь + А = Я&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;corresponds to the second case, while the second,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Й + А = Я&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;is for the first.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Compare: &lt;a href=&quot;https://uk.forvo.com/search/%D0%BB%D1%83%D0%BD%D0%B0/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;луна&lt;/a&gt; with &lt;code&gt;[л]&lt;/code&gt; and &lt;a href=&quot;https://uk.forvo.com/search/%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;льох&lt;/a&gt; з &lt;code&gt;[л']&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="76" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-09-13T03:36:23.770" LastActivityDate="2017-09-13T03:36:23.770" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="169" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="172" CreationDate="2017-02-09T21:07:54.093" Score="17" ViewCount="249" Body="&lt;p&gt;There are different variants of &quot;during&quot; translation in this context in Ukrainian, like &quot;упродовж&quot;, &quot;протягом&quot;, &quot;в перебігу&quot;, &quot;на протязі&quot;.&lt;br&gt;&#xA;Many people confuse correct usage of above variants and I'm one of them.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="152" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2017-02-24T09:04:46.073" LastActivityDate="2017-02-24T09:04:46.073" Title="How to correctly say &quot;during the whole day&quot; in Ukrainian?" Tags="|переклад|вживання-слів|from-english|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="170" PostTypeId="2" ParentId="169" CreationDate="2017-02-09T21:21:23.893" Score="10" Body="&lt;p&gt;I believe that the correct variants are &quot;протягом дня&quot; or &quot;упродовж дня&quot;, since &quot;протягом&quot; and &quot;упродовж&quot; are considered to be equivalents.&#xA;&quot;в перебігу&quot; describes the development or progress of a process&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="62" LastActivityDate="2017-02-09T21:21:23.893" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="171" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2542" CreationDate="2017-02-09T21:40:21.130" Score="26" ViewCount="2218" Body="&lt;p&gt;Як відомо, коли йдеться про &lt;em&gt;сир&lt;/em&gt;, то це слово може означати як кисломолочний продукт, так і продукт сироваріння. Однак ці обидва продукти користуються великим попитом серед населення, і часто виникає непорозуміння, який саме з продуктів має на увазі співрозмовник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існують синоніми (або, можливо, словосполучення), які дозволяють однозначно відрізняти ці продукти?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В моїй родині, коли мова йде про кисломолочний продукт, то ми кажемо &lt;em&gt;домашній сир&lt;/em&gt;, а коли про продукт сироваріння - &lt;em&gt;твердий сир&lt;/em&gt;. Але це є неточні терміни і за певних обставин можуть припускати подвійне тлумачення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T22:08:27.740" LastActivityDate="2018-03-26T07:51:02.523" Title="Синоніми слова &quot;сир&quot; у побутовому спілкуванні" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="5" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="172" PostTypeId="2" ParentId="169" CreationDate="2017-02-09T21:41:24.937" Score="18" Body="&lt;p&gt;Just to clarify. You &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/protyagom-i-na-protyazi&quot;&gt;should&lt;/a&gt; avoid the usage of &quot;на протязі&quot; if you speak about time. It is a common and somewhat annoying mistake. That means the state when both window and door are opened and there is a draft. It lies on the Russian &quot;в течение&quot;,  I guess (t be honest, that kind of word combination has a similar common mistake, but we are speaking about Ukrainian).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In your case you can say &quot;протягом&quot; чи &quot;впродовж&quot;. The are pretty the same. Sometimes you should use the &quot;during&quot; twice a sentence. To make it sound better you may use both. For example: &quot;Протягом дня я читав чудову книгу, а упродовж ночі не міг заснути&quot;. You can say during the whole day I have read the book and during the whole night I couldn't fall asleep (it is better to say just 'at night' maybe, but this is an example). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastActivityDate="2017-02-09T21:41:24.937" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="173" PostTypeId="2" ParentId="61" CreationDate="2017-02-09T22:09:04.433" Score="10" Body="&lt;p&gt;Суперечка &lt;em&gt;додаток vs. застосунок&lt;/em&gt; є однією з найпопулярніших серед технічної спільноти і кожен варіант має своїх прихильників та противників.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Терміни &lt;em&gt;додаток&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;застосунок&lt;/em&gt; є точними перекладами англійського слова &lt;em&gt;application&lt;/em&gt;, хоча в українській мові обидва варіанти не відображають повністю суть цього терміну. &lt;em&gt;Застосунок&lt;/em&gt; зустрічається частіше, оскільки &lt;em&gt;applicable&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;придатний&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;такий, який можна &lt;strong&gt;застосувати&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Натомість, &lt;em&gt;додаток&lt;/em&gt; є популярним через подвійний переклад терміну з російської, а саме &lt;em&gt;application - приложение - додаток&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В деяких регіонах також є популярним варіант &lt;em&gt;аплікація&lt;/em&gt;, що, звісно, є просто калькою з англійською, і конфліктує з іншим значенням - накладання, пристосовування, приєднання до якоїсь поверхні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому наразі загальновживані як &lt;em&gt;додаток&lt;/em&gt;, так і &lt;em&gt;застосунок&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-01-08T12:50:43.317" LastActivityDate="2021-01-08T12:50:43.317" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="174" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2017-02-09T22:33:32.390" Score="4" Body="&lt;p&gt;На мій погляд, найточнішим перекладом є &lt;em&gt;програмний код&lt;/em&gt;, оскільки &lt;em&gt;source code&lt;/em&gt; використовують переважно в програмуванні. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як варіант, &lt;em&gt;source code&lt;/em&gt; можна також перекласти як &lt;em&gt;код першоджерела&lt;/em&gt; (два іменника підряд потрібно з англійської мови перекладати з кінця). Проте в такому випадку втрачається прив'язка до сфери застосування, а саме до програмування. Оскільки прив'язка до сфери, на мій погляд, є більш важливою, ніж дослівний переклад, то &lt;em&gt;програмний код&lt;/em&gt; є хорошим компромісом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Source tree&lt;/em&gt; може бути перекладене як &lt;em&gt;дерево програмних кодів&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;дерево програмних файлів&lt;/em&gt; (хоча мені більше подобається слово &lt;em&gt;репозиторій&lt;/em&gt;), а &lt;em&gt;look into sources&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;подивись у програмних файлах&lt;/em&gt; або навіть простіше - &lt;em&gt;подивись у коді&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:48:28.020" LastActivityDate="2018-05-17T20:48:28.020" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="175" PostTypeId="2" ParentId="164" CreationDate="2017-02-09T22:55:50.147" Score="5" Body="&lt;p&gt;What the book seems to be saying, is that &lt;code&gt;Я&lt;/code&gt; can mean different pronunciations - softening the preceding consonant, plus &lt;code&gt;A&lt;/code&gt;, or a &lt;code&gt;ja&lt;/code&gt;. It does not imply that &lt;code&gt;Ь&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;Й&lt;/code&gt; are identical or similar.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As an example, consider that since the &lt;code&gt;Ь&lt;/code&gt; can occur at the end of the word, or between consonants, you simply cannot pronounce it the same as &lt;code&gt;Й&lt;/code&gt;. As in: &lt;code&gt;пень&lt;/code&gt; cannot be pronounced &lt;code&gt;penj&lt;/code&gt;. It is closer to &lt;em&gt;penny&lt;/em&gt; &lt;code&gt;[ˈpɛn-ni]&lt;/code&gt; without saying the final &lt;code&gt;[i]&lt;/code&gt;. You can try saying &lt;code&gt;[i]&lt;/code&gt; super-short first. &lt;code&gt;Ь&lt;/code&gt; has evolved from reduced &lt;code&gt;[i]&lt;/code&gt;, after all.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Й&lt;/code&gt;, on the other hand, is a sound that is always like &lt;code&gt;[i]&lt;/code&gt; in &lt;code&gt;day&lt;/code&gt;. Although you may say that both of &lt;code&gt;penny&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;day&lt;/code&gt; end with &lt;code&gt;[i]&lt;/code&gt; in English phonetic notation, you need to consider that in &lt;code&gt;penny&lt;/code&gt; the consonant &lt;code&gt;n&lt;/code&gt; is affected, too - compare to &lt;code&gt;n&lt;/code&gt; in &lt;code&gt;pen&lt;/code&gt; - that change of the consonant is the effect of &lt;code&gt;Ь&lt;/code&gt; in Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Some dialects in modern Ukraine do pronounce &lt;code&gt;Я&lt;/code&gt; without softening the preceding consonant, so it sounds &lt;code&gt;ja&lt;/code&gt; in all positions, and it is still possible to understand the speech - albeit it does sound unusual. Many WWII emigrants and their children, too, use such pronunciation - possibly because many of them originated from the areas with such speaking tradition.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="122" LastEditDate="2017-02-19T07:09:17.080" LastActivityDate="2017-02-19T07:09:17.080" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="176" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="183" CreationDate="2017-02-09T23:11:14.560" Score="9" ViewCount="400" Body="&lt;p&gt;I'm fairly sure that бути doesn't, but are there any others? For example, I can't say I've ever seen знати with prefix.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Spanish also has two past tenses. In Spanish all verbs can be conjugated in either, but sometimes it changes their meaning either because the word's meaning isn't consistent with the tense or because the tense has certain implications on the meaning of the word.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For example &quot;saber&quot;(to know, знати) means &quot;knew&quot; in the imperfect, but &quot;found out&quot; in the preterite(similar to past perfect).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="259" LastEditDate="2017-04-16T18:56:15.960" LastActivityDate="2018-05-17T21:57:48.880" Title="Do some verbs not have different forms for past perfect and imperfect?" Tags="|граматика|дієслова|conjugation|минулий-час|aspect|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="177" PostTypeId="2" ParentId="164" CreationDate="2017-02-10T00:54:33.797" Score="23" Body="&lt;p&gt;This one is a tough question.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Phonetic Difference&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Is there something I'm missing?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Й&lt;/code&gt; is a &lt;strong&gt;full-featured consonant&lt;/strong&gt;, while &lt;code&gt;Ь&lt;/code&gt; is a &lt;strong&gt;phonological aspect&lt;/strong&gt; that affects the preceding consonant.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Practically, the difference is very subtle and it affects only the phonetic duration.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Furthermore, if the difference is subtle, could I still be understood pronouncing both letters the same?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I'd say &lt;strong&gt;yes&lt;/strong&gt;, if you manage to make them of &lt;strong&gt;middle or short duration&lt;/strong&gt;. &#xA;The long one is definitely &lt;code&gt;Й&lt;/code&gt; for me, while the short can be perceived as elision during a rapid speak.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As yet another hint, you may try substituting &lt;code&gt;/ь/&lt;/code&gt; with a very short &lt;code&gt;[i]&lt;/code&gt; (tested by myself). This also has a very solid historic background, see below.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Examples&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If you are a &lt;strong&gt;Spanish speaker&lt;/strong&gt;, you need no further words:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;uñón&lt;/em&gt; &lt;code&gt;[uɲon]&lt;/code&gt; &quot;large nail&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;unión&lt;/em&gt; &lt;code&gt;[unjon]&lt;/code&gt; &quot;union&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The classic example for an &lt;strong&gt;English speaker&lt;/strong&gt;, would be &lt;strong&gt;&lt;em&gt;N&lt;/strong&gt;ew &lt;strong&gt;Y&lt;/strong&gt;ork&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Many speakers pronounce the former word as &lt;code&gt;[nʲuː]&lt;/code&gt; or even &lt;code&gt;[nuː]&lt;/code&gt; (instead of a more standard &lt;code&gt;[njuː]&lt;/code&gt;), while the &lt;code&gt;[j]&lt;/code&gt; in &quot;York&quot; retains its full features as a palatal approximant.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Other English (Br.Eng) examples include &lt;em&gt;maniac&lt;/em&gt; versus &lt;em&gt;cognac&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;By the way, English undergoes the same effect of elision of &lt;code&gt;[j]&lt;/code&gt;, we call it &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Phonological_history_of_English_consonant_clusters#Yod-dropping&quot;&gt;Yod-dropping&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Historical Aspect&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(rant mode on) The book is wrong, &lt;code&gt;Ь + А ≠ Я&lt;/code&gt;. (/off)&lt;br&gt;&#xA;All in all, &lt;code&gt;Ь + А&lt;/code&gt; make no sense because &lt;strong&gt;«Ь» Used To Be A Vowel&lt;/strong&gt;, and two consequential vowels were impossible in Old Slavonic. &lt;em&gt;Remember, we have no diphthongs&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There were two major vowels that extincted in 19-20 centuries, &lt;em&gt;Yer&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;Yer'&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Yer'&lt;/strong&gt; (Old Slavonic &lt;code&gt;ѥрь&lt;/code&gt;, Church Slavonic &lt;code&gt;єрь&lt;/code&gt;) — used to be short &lt;code&gt;I&lt;/code&gt;, now exists as &quot;soft sign&quot; &lt;code&gt;Ь&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Yer&lt;/strong&gt; (Old Slavonic &lt;code&gt;ѥр&lt;/code&gt;, Church Slavonic &lt;code&gt;єр&lt;/code&gt;) — used to be short &lt;code&gt;O&lt;/code&gt;, now exist as Apostrophe (&lt;code&gt;'&lt;/code&gt;); you may have also noticed it in Russian, they call it &quot;hard sign&quot; &lt;code&gt;Ъ&lt;/code&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;During the course of East-Slavonic languages' evolution, &lt;strong&gt;vowel length became extinct&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Stressed&lt;/strong&gt; short vowels became long ones, while&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;unstressed&lt;/strong&gt; ones reduced to nothing else than the &lt;em&gt;palatalization aspect&lt;/em&gt; applied to the preceding consonant. In writing, it is the &quot;soft&quot; sign (yer') and Apostrophe (&lt;code&gt;'&lt;/code&gt;) (yer), correspondingly.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-10T07:48:58.690" LastActivityDate="2017-02-10T07:48:58.690" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="178" PostTypeId="2" ParentId="176" CreationDate="2017-02-10T02:55:38.593" Score="3" Body="&lt;p&gt;I just want to share some sense of Ukrainian verb aspects with you&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%B4_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;According to wikipedia&lt;/a&gt; few ukrainian verbs do not have explicit aspect properties: &lt;em&gt;розслідувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мовити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;веліти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;женити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;абсорбувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;атакувати&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Some of these can be converted to not-so-grammatically-correct versions which contrast in terms of aspect with the correct version.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The 'spoilable' verbs are:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;розслідувати (sounds usual, more imperfect) - &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozslidyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розслідити&lt;/a&gt; (sounds unusual/dumb, more perfect) comparable with &lt;em&gt;наслідити&lt;/em&gt;(p) - &lt;em&gt;наслідувати&lt;/em&gt;(imp)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;мовити (sounds usual, more perfect) - &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/movljaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мовляти&lt;/a&gt; (sounds unusual/poetic, more imperfect). similiar to &lt;em&gt;промовити&lt;/em&gt;(p) - &lt;em&gt;промовляти&lt;/em&gt;(imp)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;веліти (sounds usual, more perfect) - велювати (sounds unusual/poetic, more imperfect) similiar to &lt;em&gt;повеліти&lt;/em&gt;(p) - &lt;em&gt;повелювати&lt;/em&gt;(imp)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;абсорбувати (sounds usual, more perfect) - абсорбовувати (sounds unusual/faux-arrogant, more inperfect, &lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://www.hneu.edu.ua/web/public/moved/hneu/NAUKA/Naukovi_vudannya/er15476.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;pages 69, 70 - usage in scientific publication(!)&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;атакувати (sounds usual, more perfect) - &lt;a href=&quot;http://test.ulif.org.ua:8000/grinch/Entry/index?wordid=63630&amp;amp;page=7&amp;amp;is_name_filter=false&amp;amp;word_type_selection=0&amp;amp;name_fl=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;атаковувати&lt;/a&gt; (sounds unusual/dumb, more imperfect)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The unspoilable one is женити. And I can't spoil it because there's an obvious verb pair with a different root and represents the same idea. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Past form of &lt;em&gt;одружити&lt;/em&gt; is used when it's needed to express completeness. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The imperfect form  - &lt;em&gt;одружувати&lt;/em&gt; - is used in reflexive and direct forms for both genders, while женити is used only for masculine gender in reflexive form. &lt;em&gt;вийти\виходити заміж&lt;/em&gt; is the feminine equivalent. Neutral gender usages are either abstract or ironic with a taste of grim for both &lt;em&gt;женити&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;одружити&lt;/em&gt;-&lt;em&gt;одружувати&lt;/em&gt; pair&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The 'spoilable' verbs are used as perfect or imperfect without change and their aspect relies on context&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Those are all dumplings, folks&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPD: but here's one more:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There's an informal parenthesis &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/movljav&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мовляв&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; which sounds like &lt;em&gt;мовити&lt;/em&gt; 'spoiled' to more imperfect form (&lt;em&gt;мовляти&lt;/em&gt;) in past in 3rd person singular. Unfortunately, I can't find any references to its etymology, but &lt;em&gt;мовляв&lt;/em&gt; is used to emphasize accessory of idea being expressed to other person, or in meaning  'as it were'&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:57:48.880" LastActivityDate="2018-05-17T21:57:48.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="179" PostTypeId="2" ParentId="164" CreationDate="2017-02-10T03:06:52.863" Score="6" Body="&lt;p&gt;Well, first thing that I want to say:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ь does not have a sound (but instead &quot;softens&quot; the previous consonant)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;is simply wrong from international point of view. It looks like true from &lt;em&gt;point of view of Ukrainian (and Russian, and some other) linguistics&lt;/em&gt; — because every hearing is individual, different humans have different perception of sound shades and when standardizing interpretation of nuances, people often more follow tradition than real physics.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But, according to International Phonetic Alphabet, the soft sign (ь) does produce a sound, denoted as [ ʲ ]. As the sound of й is [ j ], you are quite close to truth when saying ь and й produce similar sounds (at least, closer to truth than official Ukrainian phonetics, IMHO).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In addition to producing the [ ʲ ] sound, the soft sign (ь) also sometimes modifies preceding consonant:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ла → [ ɫa ]&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;льа (ля) → [ lʲa ]&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Actually, I think [ ʲ ] by its nature (very short [ i ] or [ j ], which is pronounced immediately after preceding consonant and partially mixed with it) always modifies preceding consonant, but in some cases (like л) modification is more significant than in others.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;So, probably Ukrainian palatalization &lt;em&gt;both&lt;/em&gt; modifies preceding consonant (and BTW the following vowel, which is also ignored by official Ukrainian phonetics) &lt;em&gt;and&lt;/em&gt; inserts a ultrashort in-separated vowel. But inserting ultrashort-j-or-i is, probably, a &lt;em&gt;first&lt;/em&gt; step for English-background learner, as it'll probably cause some modification of preceding-consonant/following-vowel per se. Then additional tuning may be needed for combination of specific consonants with [ ʲ ], e. g. л.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;To get perception of [ ʲ ] I recommend you:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;listen all sound examples for Russian (sadly, it has no examples for Ukrainian, but palatalization in these languages works similarly) in the &lt;a href=&quot;http://en.wikipedia.org/wiki/Palatalization_(phonetics)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Palatalization (phonetics)&lt;/a&gt; Wikipedia article noting how [ ʲ ], preceding consonant and following letter are pronounced;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;enter some test words like &lt;a href=&quot;http://translate.google.com.ua/#uk/en/%D0%BB%D0%B0+%D0%BB%D1%8C%D0%B0+%D0%BB%D0%B0+%D0%BB%D1%8C%D0%B0+%D0%BB%D0%B0+%D0%BB%D1%8C%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ла льа ла льа ла льа&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;http://translate.google.com.ua/#uk/en/%D1%82%D1%83+%D1%82%D1%8C%D1%83+%D1%82%D1%83+%D1%82%D1%8C%D1%83+%D1%82%D1%83+%D1%82%D1%8C%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ту тьу ту тьу ту тьу&lt;/a&gt; into Google Translate and listen for generated sound:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Google Translate pronunciation isn't ideal, but it would give some initial perception;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;official Ukrainian spelling doesn't allow to write &quot;льа&quot; instead of &quot;ля&quot; (despite &quot;я&quot; in this case acts like &quot;ьа&quot;); in some cases Google Translate pronounces &quot;unofficial&quot; expanded form (&quot;ьа&quot;) correctly, in others fails to recognize it (&quot;ье&quot;); it's always better to write in official way;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;you can put commas instead of spaces to make pauses longer;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;listen for words with ь and consonant+{я/є/ю} on one of sites providing user-supplied pronunciations:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://shtooka.net/overview.php?lang=ukr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Shtooka&lt;/a&gt; (e.g. &lt;a href=&quot;http://shtooka.net/listen/ukr/%D0%B1%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%B7%D0%B0%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бальзам&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://uk.forvo.com/languages-pronunciations/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Forvo&lt;/a&gt; (e.g. &lt;a href=&quot;http://uk.forvo.com/search/%D0%B1%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%B7%D0%B0%D0%BC/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бальзам&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I understand your problem as you don't feel difference between ь and й. I assume that you know {я/є/ю/ї} decompose into {ь/й}+{а/е/у/і}. In case you don't — я, є, ю and ї:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;in the beginning of the word, after &quot; - &quot; (hyphen), &quot; ' &quot; (apostrophe), &quot; ь &quot; (soft sign) or any vowel (аеєиіїоюя) — turn into йа, йе, йу and йі (accordingly);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;after any consonant (бвгґджзйклмнопрстфхцчшщ) — turn into ьа, ье, ьу and [nothing, ї is never after consonant] (accordingly).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Example: &quot;п'янючий&quot; → &quot;пйаньучий&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Then to get difference between ь and й you can type other samples into Google Translate, like &quot;ля лья ля лья ля лья&quot;, &quot;тю тью тю тью тю тью&quot;, etc (unlike previous examples that emphasizing difference between [ tu ] and [ tʲu ], these show difference between [ tʲu ] and [ tju ]).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;NB: Everything above is just my personal perception. I may be simply wrong, especially when declaring that [ ʲ ] is a separate sound. Still, IMHO, such perception, even if wrong, allows to feel the difference more precisely.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-19T00:03:46.563" LastActivityDate="2017-02-19T00:03:46.563" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="181" PostTypeId="2" ParentId="43" CreationDate="2017-02-10T04:20:30.003" Score="8" Body="&lt;p&gt;Trying to be as laconic as possible:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;“так як” is most often a colloquial (&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/oskilku&quot;&gt;probably&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BE%D1%81%D0%BA%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D1%8F%D0%BA/&quot;&gt;mistaken&lt;/a&gt;) &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/calque#Noun&quot;&gt;calque&lt;/a&gt; of the Russian conjunction &lt;a href=&quot;http://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%82%D0%B0%D0%BA_%D0%BA%D0%B0%D0%BA&quot;&gt;“так как”&lt;/a&gt;, which means “because”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pozajak&quot;&gt;“позаяк”&lt;/a&gt; is not-so-often used conjunction, which means “because”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Other equivalents of “because” are:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bo&quot;&gt;“бо”&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/adzhe&quot;&gt;“адже”&lt;/a&gt; (also rarely is interjection);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tomu&quot;&gt;“тому що” (and “тому, що”)&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oskiljky&quot;&gt;“оскільки”&lt;/a&gt; (also rarely means &quot;as far as&quot;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cherez&quot;&gt;“через те, що”&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;“у зв'язку з тим, що”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Sometimes &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tak&quot;&gt;“так як” or “так, як”&lt;/a&gt; is ok:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;“так, як” can mean “in a way, that”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;“так як” or “так, як” can be a coincidence of “так” (“yes” or interjection) and “як” (“how”).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-10T04:20:30.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="182" PostTypeId="2" ParentId="131" CreationDate="2017-02-10T04:27:23.050" Score="13" Body="&lt;p&gt;Мабуть, Ви не чекали на таку відповідь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;«Керувати» й «управляти» — чим?&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53402/31083.html&quot;&gt;тим самим посиланням&lt;/a&gt;, що Ви надали:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«керувати» можна:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;і «транспортним засобом чи приладом»:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;спрямовувати рух, хід, роботу чогось за допомогою керма та інших пристроїв&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;і «групою людей чи установою»:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;бути на чолі когось, чогось, давати вказівки, бути керівником установи&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«управляти» також можна:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;і «транспортним засобом чи приладом»:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;кермом та іншими пристроями – рідше&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;і «групою людей чи установою»:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;те саме, що керувати […]: управляти підприємством.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча словник за посиланням, що Ви надали, каже, що «управляти» до транспортних засобів і приладів застосовуються рідко. Але: по-перше, те, що застосовується рідко, не означає, що це заборонено; по-друге, не всі словники поділяють думку, що це рідко, наприклад, СУМ-11 зазначає це значення для цього слова без помітки «рідко».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«керувати» — універсальне слово;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«управляти» — &lt;em&gt;бажаніше&lt;/em&gt; застосовувати до людей чи установи, але &lt;em&gt;можна&lt;/em&gt; й у інших випадках.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;«Керування» й «управління» — чим?&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це може здаватися неочевидним, але не завжди іменник, утворений від дієслова наслідує значення всіх дій, для яких може застосовуватися дієслово.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подивимось:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Згідно з СУМ-11, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/keruvannja&quot;&gt;керування&lt;/a&gt; позначає дію за 1-им і 2-им значеннями слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/keruvaty&quot;&gt;керувати&lt;/a&gt;, тобто може застосовуватися і до автівок/приладів, і до людей/колективів — універсальне слово в плані позначення дії (але не самих керівників, самого органу чи інформаційних матеріалів — але не про них мова).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Згідно з СУМ-11, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/upravlinnja&quot;&gt;управління&lt;/a&gt; позначає дію лише за значенням &lt;code&gt;2.1&lt;/code&gt; слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/upravljaty&quot;&gt;управляти&lt;/a&gt;, тобто може застосовуватися &lt;strong&gt;лише до людей/колективів&lt;/strong&gt; (якщо вірити, що «управляти» рідко застосовується до автівок/приладів, то не дивно, що «управління» могло успадкувати лише більш поширене значення).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Згідно зі словником за Вашим посиланням, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53402/31081.html&quot;&gt;керування&lt;/a&gt; позначає «спрямування руху, ходу, роботи чогось за допомогою керма та інших пристроїв» — щодо застосовності до автівок/приладів сумнівів не виникає — а також «керівна дія в межах системи, […]; безпосереднє керівництво оркестром, хором тощо: […], керування промисловістю, керування ансамблем» — виглядає так, що наче до колективів теж можна (хоч і не факт, що можна до окремих людей).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Згідно зі словником за Вашим посиланням, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53411/32536.html&quot;&gt;управління&lt;/a&gt; — це або те саме, що 1-е значення керівництва, тобто дію стосовно людей, або &lt;em&gt;зрідка&lt;/em&gt; те саме, що 1-е значення керування, тобто дію по відношенню, як мінімум, до автівок/приладів і колективів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«керування» може застосовуватися, як мінімум, до автівок/приладів і колективів, а також, можливо, й до окремих людей;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«управління» може застосовуватися, як мінімум, до людей/колективів, а також, можливо, &lt;em&gt;зрідка&lt;/em&gt; до автівок/приладів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Теорія керування&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F_%D0%BA%D0%B5%D1%80%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot;&gt;Теорія керування&lt;/a&gt; в рамках системного аналізу стосується в загальному випадку керування будь-якими системами об'єктів, але здебільшого все ж фізичними, а не людськими. З цієї точки зору слово «керування» підходить, а «управління», враховуючи рідкість його застосування до фізичних систем, — менше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще один аспект. Хоча це не випливає безпосередньо з якихось словникових статей, але після читання статей вище і особистого досвіду в мене складається враження, що управління має відтінок більш високого рівня. Тобто керувати можна як безпосередньо, так і, перебуваючи на верхніх рівнях системи, через проміжні ланки — а от управління, принаймні людьми, частіше означає управління високо згори. Мовляв, управління ближче до значення слова «правити» («переважно здійснювати верховну владу над ким-, чим-небудь»); за Вашим посиланням «управління» може означати 1-е значення «керівництва» («переважно спрямування діяльності людей, під проводом яких, на чолі з якими здійснюється діяльність певного колективу; загальне відання»). До теорії керування, відповідно, така зверхність зовсім не підходить, бо теорія керування в тому числі вивчає математичні моделі, що дозволяють &lt;em&gt;безпосередньо&lt;/em&gt; направляти поведінку об'єкта, &lt;em&gt;неперервно&lt;/em&gt; регулюючи його числові показники. Теорія керування — це &lt;em&gt;не&lt;/em&gt; про топ-менеджмент (чи принаймні не лише про нього).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Не як дія&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча ті значення слів «керування» і «управління», що позначають дії, не так легко розрізнити, тим не менш в них є інші значення, які відрізняються кардинально.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У слова «управління» є значення «орган/компанія/товариство, що управляє». Наприклад, Ви можете зателефонувати в &lt;em&gt;управління&lt;/em&gt; у справах сім'ї, дітей та молоді. А в &lt;em&gt;керування&lt;/em&gt; Ви зателефонувати чи надіслати листа ніяк не зможете (хоча можете, наприклад, &lt;em&gt;керівництву&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зате в словосполученні чи реченні одне слово може &lt;em&gt;керувати&lt;/em&gt; іншим. Наприклад, в попередньому реченні слово «керувати» &lt;em&gt;керує&lt;/em&gt; словом «інший» — і це називається дієслівне &lt;em&gt;керування&lt;/em&gt;. Але воно не &lt;em&gt;управляє&lt;/em&gt; ним і не можна казати про дієслівне &lt;em&gt;(у)правління&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Згідно з СУМ-11, «керівництво» також може позначати «те, чим керуються», наприклад: «Різні пристосування, якими користуються герої К. Е. Ціолковського, щоб поліпшити умови перебування в середині ракети, теж можуть стати практичним керівництвом для конструкторів.» Хоча останнім часом відходять від того, щоб перекладати «руководство пользователя» як «керівництво користувача» (посібник, інструкція, порадник) і, можливо, «практичне керівництво» теж скоро відійде в минуле (настанова).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Висновок&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова «керувати» і «управляти» (а також «керування» і «управління») мають дуже багато спільного. Є й певні відтінки значень чи навіть окремі значення. Тим не менш, різниця не така проста й прямолінійна, як Ви написали. Якщо у фразі: «можна керувати транспортним засобом чи приладом, проте управляти групою людей чи установою» — Ви мали на увазі «лише так», то це просто неправильно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Величина помилки при заміні одного слова на інше, очевидно, залежить від ситуації, в якій зроблена заміна. Оскільки слова дуже близькі, то здебільшого помилки не буде чи вона буде мінімальною. Але, знов таки, це залежить від конкретної ситуації. (Іноді помилка може бути грубою.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово «керівництво» стоїть трішки далі від «керування» й «управління». Хоча воно теж може позначати саму дію, але воно стосується &lt;em&gt;лише&lt;/em&gt; людей (також колись «керівництво» могло означати «настанову»). «Правити» і «правління» також стоять трішки окремо, маючи конотацію керування високого рівня у випадку людей — хоча «правити» (але не «правління») іноді може застосовуватися і до механізмів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-10T04:27:23.050" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="183" PostTypeId="2" ParentId="176" CreationDate="2017-02-10T06:49:01.493" Score="7" Body="&lt;p&gt;The first point is that verb ‘знати’ does have forms with prefixes: ‘ви-’, ‘у/в-’, ‘за-’ etc. So does almost any verb. Prefixes may change the lexical meaning of verbs and you should refer to a dictionary for a verb with prefix that you don't know yet.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It's true that with help of prefixes you generally turn imperfective verbs &lt;em&gt;(дієслова недоконаного виду)&lt;/em&gt; into perfectives &lt;em&gt;(доконаного)&lt;/em&gt;. In your example: ‘знати → &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;знати’. And not only prefixes take part in this. You may also switch aspect &lt;em&gt;(вид)&lt;/em&gt; of verbs by applying suffixes, shifting stress, altering sounds and replacing one root with another: ‘зна́ти &lt;em&gt;(imp.)&lt;/em&gt; → взна́ти &lt;em&gt;(p.)&lt;/em&gt; → взнава́ти &lt;em&gt;(imp.)&lt;/em&gt;’&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Important question is whether both verbs make a pair &lt;em&gt;(видова пара)&lt;/em&gt; in which they describe the same action, except that one expresses imperfective aspect and the other expresses perfective aspect.&lt;br/&gt; &#xA;So back to your question there are so called ‘single aspect’ verbs &lt;em&gt;(одновидові дієслова.)&lt;/em&gt; They do not have their match of other aspect.&lt;br/&gt;&#xA;‘Знати’ is an imperfective verb that is not intended to get a result and adding any prefix to it changes its meaning &lt;em&gt;(взнати – to learn to know, to find out)&lt;/em&gt; so it belongs to that group too.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There are quite a lot of such verbs. Some of them are:&lt;br/&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Only imperfective:&lt;/strong&gt; володіти, ворогувати, зимувати, зорити, марити, &#xA;мислити, намагатися, потребувати, поважати, прагнути, сподіватися.&lt;br/&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Only perfective:&lt;/strong&gt; заплакати, наговоритися, надивитися, натерпітися, пропрацювати, стрепенутися, схаменутися, розгніватися, розговоритися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="244" LastEditorUserId="244" LastEditDate="2017-02-10T08:26:42.977" LastActivityDate="2017-02-10T08:26:42.977" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="184" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="185" CreationDate="2017-02-10T08:03:41.427" Score="11" ViewCount="361" Body="&lt;p&gt;Підкажіть, будь ласка, слово, що вживається у побуті і означає &quot;вкритися конденсатом&quot;, наприклад, коли в холодну погоду на склі осідає &quot;туман&quot; з вологи?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What is the Ukrainian word for &quot;mist over&quot;, when a window is covered with a mist in cold weather.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-02-10T08:40:29.113" LastActivityDate="2017-02-11T18:32:05.260" Title="Скло (вкрилося конденсатом) - як сказати одним словом?" Tags="|вживання-слів|одним-словом|" AnswerCount="3" CommentCount="7" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="185" PostTypeId="2" ParentId="184" CreationDate="2017-02-10T08:08:58.977" Score="18" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapitnity&quot;&gt;Запітніти&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(1) Стати вологим від пари, що осіла, дрібної роси.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли йдеться про щось, що покривається великими краплинами, можна використовувати слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spitnity&quot;&gt;спітніти&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(2) тільки 3 ос. Укритися краплями осілої пари; запотіти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але основне значення слова &quot;спітніти&quot;: вкриватися потом, тому варто бути обережним, і вживати &quot;запітніти&quot; в цих випадках не буде помилкою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-02-10T09:05:00.153" LastActivityDate="2017-02-10T09:05:00.153" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="186" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="194" CreationDate="2017-02-10T08:35:39.383" Score="7" ViewCount="180" Body="&lt;p&gt;Як можна було б дотепно перекласти цю фразу &lt;a href=&quot;http://learnyouahaskell.com/&quot;&gt;Learn you Haskell for great good&lt;/a&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ймовірно англійською малось на увазі &lt;em&gt;Teach yourself ...&lt;/em&gt; як-от &quot;Teach Yourself Programming in Ten Years&quot;. Гадаю, це щось подібне до того коли люди, що не знають гаразд англійської кажуть &quot;I will learn you&quot; в значенні &quot;I will teach you&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:33:42.030" LastActivityDate="2018-04-29T17:25:13.890" Title="Простакувата назва &quot;Learn you %topic% for great good&quot; українською" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="187" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="296" CreationDate="2017-02-10T09:39:04.333" Score="17" ViewCount="6887" Body="&lt;p&gt;Чому в словах іноземного походження (наприклад, class, professor, torlleybus, etc.) в українській мові приголосні не подвоюються, а в російській подвоюються?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській орфографії (наприклад, &lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil3.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;) основним правилом є, що приголосні звичайно не подвоюються:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У загальних назвах іншомовного походження приголосні &lt;strong&gt;звичайно не подвоюються&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;акумуляція, бароко, беладона, белетристика, бравісимо,&#xA;ват (хоч Ватт), грип, група, групето, гун (гуни), ідилічний,&#xA;інтелектуальний, інтермецо, колектив, комісія, комуна, лібрето,&#xA;піанісимо, піцикато, стакато, сума, фін (фіни), фортисимо, шасі, шофер&lt;/em&gt;&#xA;та ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тільки в окремих&lt;/strong&gt; загальних назвах &lt;strong&gt;зберігається подвоєння&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;аннали,&#xA;бонна, брутто, ванна (ванний), мадонна, манна (манний), мотто, нетто,&#xA;панна, пенні, тонна, білль, булла, вілла, мулла, дурра, мірра.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російська орфографія (наприклад, відповідно до &lt;a href=&quot;http://orthographia.ru/orfografia.php?sid=49&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;повного академічного словника під редакцією Лопатіна&lt;/a&gt;) містить правило:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 107.&lt;/strong&gt; Написание двойных согласных в корнях заимствованных&#xA;(иноязычных) слов определяется &lt;strong&gt;в словарном порядке&lt;/strong&gt;, напр.:&#xA;&lt;em&gt;аббревиатура, акклиматизация, аккомпанемент, аккредитация, аккуратный,&#xA;аллея, антенна, апелляция, аппарат, ассоциация, аттракцион, бацилла,&#xA;брутто, буддизм, ванна, ватт, грамм, грамматика, грипп, группа,&#xA;иллюзия, иллюстрация, иммиграция, ирригация, касса, кассета, киллер,&#xA;класс, коллекция, колонна, комментировать, коммуна, компромисс,&#xA;корреспондент, коррида, коррозия, коррупция, масса, металл, миссия,&#xA;новелла, оппозиция, пицца, пресс, пресса, программа, профессор,&#xA;раввин, спиннинг, стеллаж, суббота, терраса, террор, тонна, триллер,&#xA;труппа, хлорофилл, хоккей, эксцесс, эссенция.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ср. иноязычные слова с&#xA;одиночными согласными: &lt;em&gt;алюминий, галерея, десерт, дилер, дилетант,&#xA;импресарио, коридор, офис, официальный, офшор, рапорт, раса, софит,&#xA;тореро, тротуар, штекер, эмиграция&lt;/em&gt; и многие другие.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З чим це повязано? Чи було це правило в українській мові з самого початку, чи історично було подвоєння, але в наслідок того, що на практиці в подібних словах іноземного походження довгий звук не промовляється, під час реформи правила підкорегували?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="162" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-11-01T12:11:33.303" Title="Подвоєння приголосних в словах іноземного походження в українській і російській мовах" Tags="|orthography|cross-language-comparison|подвоєння|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="188" PostTypeId="2" ParentId="187" CreationDate="2017-02-10T10:10:15.543" Score="2" Body="&lt;p&gt;Базовий принцип 'як чуємо так і пишемо' пересилює збереження форми. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це моя суб'єктивна інтерпретація явища згідно до мого суб'єктивного розуміння &lt;a href=&quot;http://www.nativlang.com/linguistics/optimality-theory.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;теорії&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Optimality_theory&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оптимальності&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2017-02-11T21:35:27.463" LastActivityDate="2017-02-11T21:35:27.463" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="189" PostTypeId="2" ParentId="186" CreationDate="2017-02-10T10:18:16.453" Score="2" Body="&lt;p&gt;На &lt;em&gt;сусідньому&lt;/em&gt; ресурсі, де можна вдосконалювати навички з англійської мови є &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/questions/165/what-does-great-good-mean-in-tutorial-title-learn-you-a-haskell-for-great-goo&quot;&gt;питання&lt;/a&gt; про цю книгу. Ця відповідь визнана найкращою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Haskell is a very mathematical programming language. It is typically&#xA;  learned by mathematically inclined people who have big brains. That&#xA;  makes the subject matter frightening to many people. It triggers their&#xA;  &quot;math anxiety&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;The title is deliberately silly so as not to make people feel anxious.&#xA;  Haskell books are typically pedantic and formal. The informal,&#xA;  grammatically incorrect, silly style of the title is kind of promise&#xA;  to the reader that the book won't be overly pedantic and formal.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;I think also that the author, who is Slovenian, may be making fun of&#xA;  his own English skills. (The English inside the book however is very&#xA;  good.)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;In better English, the title might be something like, &quot;Learn Haskell&#xA;  for great benefit&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоб обіграти в назві національну особливість та неформальність обкладинки, можна вжити щось типу цього: &quot;Покращення .Haskell вже сьогодні&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча особисто мені здається, що автор просто писав про збільшення користі від знань та застосування мови. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:38:17.003" LastActivityDate="2017-02-10T10:18:16.453" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="190" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-10T11:14:45.873" Score="7" ViewCount="156" Body="&lt;p&gt;Якими ресурсами, онлайн курсами, групами в соціальних мережах можна користуватися для вивчення української мови та її покращення?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я можу назвати такі джерела та мобільні додатки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://courses.ed-era.com/courses/Osvitoria_and_EdEra/lifehacks101/lifehacks101/about&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн курс &quot;Лайфлаки з української мови&quot;&lt;/a&gt; (анонснований 09.02.2017).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;, проект в &lt;a href=&quot;https://www.pinterest.com/irinaaltair/%D0%BD%D0%B0%D1%88%D0%B0-%D1%80%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B0-%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;pinterest&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/mova.ukr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;facebook&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://vk.com/mova_ukrainian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вконтакті&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://plus.google.com/u/0/104269744135702199629/posts&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;google+&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://itunes.apple.com/app/id1061415385&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;iOS&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://play.google.com/store/apps/details?id=ukr.mova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Android&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Львівська ґвара (1000 слів) (Lviv subdialect of Ukrainian) для &lt;a href=&quot;https://itunes.apple.com/ua/app/vivs-ka-gvara-1000-sliv-lviv/id1052791706?mt=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;iOS&lt;/a&gt; - словних львівського говору.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rid.ck.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Р.І.Д.&lt;/a&gt; створений для покращення та поглиблення знань української мови і культури на теренах країни та поза її межами. Версії для &lt;a href=&quot;https://itunes.apple.com/us/app/r.i.d./id1159722844&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;iOS&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://play.google.com/store/apps/details?id=com.ua.rid&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Android&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-12T17:26:04.353" LastActivityDate="2017-02-12T17:26:04.353" Title="Які існують ресурси та онлайн-курси для вивчення української мови?" Tags="|resource-request|вивчення-мови|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ClosedDate="2017-02-10T21:31:51.473" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="191" PostTypeId="2" ParentId="190" CreationDate="2017-02-10T11:23:48.480" Score="4" Body="&lt;p&gt;Для людей, що вивчають українську мову як іноземну, Duolingo.com має дуже непоганий початковий курс: &lt;a href=&quot;https://www.duolingo.com/course/uk/en/Learn-Ukrainian-Online&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Learn Ukrainian Online&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="96" LastActivityDate="2017-02-10T11:23:48.480" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="192" PostTypeId="2" ParentId="171" CreationDate="2017-02-10T11:39:20.510" Score="5" Body="&lt;p&gt;я вживаю &lt;code&gt;творог&lt;/code&gt;, іноді &lt;code&gt;творіг&lt;/code&gt; - все як водиться: з фрікативним г. можете вважати це або &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;росіянізмом&lt;/a&gt;, або &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Twar%C3%B3g&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;полонізмом&lt;/a&gt; на власний розсуд&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPD:&#xA;ба більше, у німців є ще коротша, раптово спільнокоріннева з творогом форма - &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Quark#Etymology_1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;quark&lt;/a&gt;, але є ризики переплутати з більш розповсюдженим синтетичним &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/quark#Etymology_1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значенням&lt;/a&gt;. Проте можна буде жартувати, що чим більше відомо, що це сир, то менше відомо про те, що це творіг&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2017-02-10T13:00:37.340" LastActivityDate="2017-02-10T13:00:37.340" CommentCount="13" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="193" PostTypeId="2" ParentId="171" CreationDate="2017-02-10T11:42:11.167" Score="16" Body="&lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;творог&lt;/em&gt; в українській мові немає. Російське &lt;em&gt;творог&lt;/em&gt; (домашній сир) українською мовою просто &lt;em&gt;сир&lt;/em&gt;. А російське &lt;em&gt;сыр&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;твердий сир&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В більшості випадків подовжують вживати слово &lt;em&gt;творо́г&lt;/em&gt; для домашнього сиру, незважаючи на те, що такого слова в українській мові немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T07:51:02.523" LastActivityDate="2018-03-26T07:51:02.523" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="194" PostTypeId="2" ParentId="186" CreationDate="2017-02-10T12:11:10.413" Score="2" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;(вивчи, лісп, (або, бо-бо, !))&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Да вивчи ж ти нарешті хаскель заради Бога!&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2017-02-10T12:18:22.913" LastActivityDate="2017-02-10T12:18:22.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="195" PostTypeId="2" ParentId="13" CreationDate="2017-02-10T12:28:03.120" Score="12" Body="&lt;p&gt;Інтуїтивно, російські прізвища повинні перекладатись як і інші іноземні прізвища та імена, тобто Пьотр, Владімір. На практиці можна побачити різні варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://www.radiosvoboda.org/a/24578064.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; на Радіо Свобода наводиться така історична довідка:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Близькою до врегулювання цієї й інших нагальних правописних проблем&#xA;була Національна комісія з питань правопису при Кабінеті Міністрів&#xA;України. Робоча група, очолювана відомим мовознавцем, тодішнім&#xA;директором Інституту української мови НАН України Василем Німчуком, у&#xA;1999 році підготувала зміни до чинного правопису, якими було&#xA;врегульовано передавання власних імен. У грудні 2000 року ці зміни&#xA;були підтримані Радою з питань мовної політики при Президенті України.&#xA;На 15–16 лютого 2001 року було заплановано підсумкове засідання&#xA;правописної комісії за участи діаспорних мовознавців, зокрема, вченого&#xA;світової слави Юрія Шевельова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, втрутилася політика, велика політика. Відразу після&#xA;завершення засідання Ради з питань мовної політики пропоновані зміни&#xA;були віддані фактично на поталу деяким засобам масової інформації, в&#xA;основному російськомовним, які організували «всенародне обговорення»,&#xA;цинічно і безвідповідально перекручуючи зміст проекту правопису.&#xA;Брехали, наприклад, що будемо писати «Хвранція», «самопер» (замість&#xA;самоката), «Педір» (замість Федора), «на радіві» (замість на радіо) і&#xA;т. п.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Шабаш у деяких російськомовних виданнях призвів до того, що Президент&#xA;Леонід Кучма скасував підсумкове засідання правописної комісії.&#xA;Переконаний, що галас, здійнятий у ЗМІ, був спрямований на глушіння&#xA;касетного скандалу, який почав розгортатися з кінця листопада 2000&#xA;року. Таким робом зміни до правопису, необхідність яких є актуальною&#xA;досі, впали жертвою шкурного політичного моменту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як передавати російські (слов’янські) імена і прізвища&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У чинному правописі йдеться лише про прізвища &lt;a href=&quot;http://www.madslinger.com/mova/pravopys-2007/rozdil-4.html#toc195&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«§ 104. Фонетичні&#xA;правила правопису слов’янських прізвищ»&lt;/a&gt;. Це свідчить про те, що&#xA;російські (й інші слов’янські) імена повинні відтворюватися за&#xA;законами української мови. Але ж насправді далеко не всі слов’янські&#xA;імена так відтворюються. Наприклад, чеський поет Петр Безруч (Petr&#xA;Bezruč), польські поети Ян Кохановський (Jan Kochanowski) і Юліуш&#xA;Словацький (Juliusz Słowacki) тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Український правопис. (Проєкт найновішої редакції)» 1999 року за&#xA;редакцією Василя Німчука &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/115.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;звернув увагу на цю прогалину&lt;/a&gt;: «За усталеною&#xA;традицією імена та імена по батькові росіян і білорусів передаємо їх&#xA;українськими відповідниками, пор.: Алекса́ндр Серге́евич Пу́шкин –&#xA;Олекса́ндр Сергі́йович Пу́шкін, Михаи́л Шо́лохов – Михайло́ Шо́лохов,&#xA;Петр Проску́рин – Петро́ Проскурі́н, Васи́лий Шукши́н – Васи́ль&#xA;Шукши́н, Еле́на Образцо́ва – Оле́на Образцо́ва, Васі́ль Быкаў –&#xA;Васи́ль Би́ков, Арка́дзь Жура́ўскі – Арка́дій Жура́вський, Яў́ге́н&#xA;За́йцаў – Євге́н За́йцев, Уладзі́мір Ка́пцаў – Володи́мир Ка́пцев,&#xA;Віта́ль Анічэнка – Віта́лій Аніче́нко, Анато́ль Ціто́ў – Анато́лій&#xA;Тито́в».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До речі, знаменитий харківський правопис, прийнятий консенсусом у 1927&#xA;році і затверджений у вересні наступного року народним комісаром&#xA;освіти Миколою Скрипником (т. зв. «скрипниківка»), не містить окремих&#xA;правил відтворення російських імен – значить, склалася традиція і&#xA;норма була неписаною. Підтвердження цього – виданий у Харкові 1929&#xA;року, після ухвалення Всеукраїнською академією наук «Правописний&#xA;словник» Григорія Голоскевича. Імена розсипані по всьому словнику, і&#xA;там є не лише повні імена, але й зменшувальні: Володимир, Катерина,&#xA;Катря, Марія, Марійка, Михайло, Михась, Наталя, Наталка, Олена, Петро,&#xA;Петрусь тощо, але немає жодного російського відповідника.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відомо, що «скрипниківка» не проіснувала довго. Наступник Скрипника на&#xA;посаді Володимир Затонський у постанові від 05.09.1933 р. «Про&#xA;«Український правопис» вказав на «націоналістичні правила цього&#xA;правопису, що орієнтували українську мову на польську, чеську&#xA;буржуазну культуру». А голова комісії Андрій Хвиля підкреслив основний&#xA;«гріх» цього правопису – створення бар’єрів між українською та&#xA;російською мовами, у зв’язку з чим, серед іншого, «ліквідовано&#xA;націоналістичні правила щодо правопису іншомовних слів».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія пропонує такий &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%B0_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D1%83_%D0%B7_%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BC%D0%BE%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;варіант&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За усталеною традицією імена та імена по батькові &lt;strong&gt;росіян і білорусів&lt;/strong&gt; передаємо їх українськими відповідниками&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклади: Алекса́ндр Серге́евич Пу́шкин — Олекса́ндр Сергі́йович Пу́шкін, Михаи́л Шо́лохов — Михайло́ Шо́лохов, Петр Проску́рин — Петро́ Проскурі́н, Васи́лий Шукши́н — Васи́ль Шукши́н, Еле́на Образцо́ва — Оле́на Образцо́ва, Васі́ль Быкаў — Васи́ль Би́ков, Арка́дзь Жура́ўскі — Арка́дій Жура́вський, Яў́ге́н За́йцаў — Євге́н За́йцев, Уладзі́мір Ка́пцаў — Володи́мир Ка́пцев, Віта́ль Анічэнка — Віта́лій Аніче́нко, Анато́ль Ціто́ў — Анато́лій Тито́в&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Передача іноземних прізвищ українською мовою:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо перекладу іноземних прізвищ, то &lt;strong&gt;для слов'янських прізвищ&lt;/strong&gt; є окремі правила. Так російське &lt;code&gt;-ский&lt;/code&gt;; польське, чеське &lt;code&gt;-ski&lt;/code&gt; тощо перекладаються як &lt;code&gt;-ський&lt;/code&gt;. Російське е передається:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;, якщо відповідає українському і (після приголосних) (Бєлов, Свєтлов);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, якщо російською читається ё (Хрущов)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; в інших випадках (Ленін, Брежнєв) тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Імена &lt;strong&gt;правлячих персон, монархів&lt;/strong&gt; які мають своїх відповідників в українській мові перекладаються незалежно від країни походження, а простих смертних ні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Принцеса &lt;strong&gt;Діана&lt;/strong&gt; але співачка &lt;strong&gt;Даяна Росс&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Король Англії &lt;strong&gt;Яків ІІ&lt;/strong&gt; але &lt;strong&gt;Джеймс Бонд&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Королі Англії &lt;strong&gt;Генріх III, Генріх VII&lt;/strong&gt; і т.д. а всі інші &lt;strong&gt;Генрі&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Королі Франції &lt;strong&gt;Генріх III&lt;/strong&gt; та ін. але для всіх інших - &lt;strong&gt;Анрі&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ред.&lt;/strong&gt; Ще одне &lt;a href=&quot;http://lubavka.uamodna.com/articles/nashi-naymennya-imena-po-batjkovi-prizvyscha/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пояснення&lt;/a&gt; щодо написання російських імен та прізвищ:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Транскрибовані імена на зразок Артьом, Маріна, Наташа, Лєна (Альона), Діма суперечать українському правопису.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Петро Одарченко, &amp;quot;Про культуру укр-ї мови. Збірник статей&amp;quot; (Київ: Смолоскип. – 1997, с. 285):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В наш час у ЗМІ, не кажучи вже про побутове повсякденне мовлення, часто читаємо і чуємо жахливо спотворені імена людей: Татіана, Татяна, Тат яна, Пьотр Грігоренко, Наташа, Міхаїл, Міхаїл Горбачов, Павєл Літвінов, Ніколай Бухарін, патріарх Кіріл, Владімір Путін. Часто трапляються і такі дивовижні сполучення: Ольга Попов, Олена Худий, Тетяна Погорілий, Олександра Чабанівський і т. п. В українській мові існує давня традиція завжди писати і вимовляти українською мовою східнослов’янські імена людей&amp;quot;, навіть якщо вони іншомовного походження: Петро, Микола, Тетяна, Павло, Михайло, Олександр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У Словнику Б.Грінченка, в Російсько-українському словнику О.Ізюмова (1930), в академічному Словнику власних імен людей (1976), у друкованих творах наших найкращих знавців мови (С. Єфремова, М. Зерова, А. Кримського та багатьох інших) – всюди власні імена людей пишуться українською мовою, якщо вони стосуються представників східнослов’янських народів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &amp;quot;Кобзарі&amp;quot; Т. Шевченка читаємо імена московських державників: Петро, Катерина, Микола (а не Пьотр, Єкатєріна, Нікалай). В &amp;quot;Енциклопедії українознавства&amp;quot; (1955-84), у працях А.Кримського та інших виданнях читаємо: Олександр Пушкін, Олексій Шахматов, Олексій Толстой, Олександр Герцен, Володимир Ульянов, Микита Хрущов і т. д. Отже, треба писати не &amp;quot;Міхаїл Горбачов&amp;quot;, а Михайло Горбачов. Так само, як ми пишемо Гоголь, а не Ґоґоль. Бо прізвище Гоголь походить від українського слова гоголь (назви дикого птаха родини качиних). Так само треба писати Горбачов, бо це прізвище походить від українського слова горбач, яке означає горбату людину. Російський відповідник – горбун. Звідси й російське прізвище Горбунов. (Перший звук у слові Горбунов вимовляється і пишеться як г, а не ґ, бо асоціюється з українським словом горб) (Петро Одарченко, &amp;quot;Про культуру укр-ї мови. Збірник статей&amp;quot; (Київ: Смолоскип. – 1997, – с.286).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В російській мові існує правило перекладати українські імена російською мовою і вимовляти їх згідно з законами російської орфоепії. А тому імена і прізвища українських письменників і вчених по-російському звучать так: Міхаїл Кацюбінскій, Павєл Ґрабовскій, Владімір Сасюра, Нікалай Зєрофф, Пьотр Магіла, Тарас Ґріґорєвіч Шевчєнко.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-19T15:08:13.577" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="196" PostTypeId="2" ParentId="113" CreationDate="2017-02-10T12:44:24.397" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ось тут, на &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; є варіант &lt;em&gt;подовжня&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/GXRrI.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/GXRrI.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відредаговано:&lt;/strong&gt;&#xA;Після коментаря @VolodymyrFrolov і консультації з &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B6%D0%BD%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt;, я дійшов висновку, що &lt;em&gt;подовжня&lt;/em&gt; - невдалий переклад. Краще звернутись до одного з перекладів наведених у коментарях до запитання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-02-10T14:44:39.643" LastActivityDate="2017-02-10T14:44:39.643" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="197" PostTypeId="2" ParentId="184" CreationDate="2017-02-10T13:11:24.187" Score="5" Body="&lt;p&gt;Я би сказав у першу чергу:&#xA;&quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapotity&quot;&gt;Запотіти&lt;/a&gt;&quot;  і &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapotivaty&quot;&gt;Запотівати&lt;/a&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapitnity&quot;&gt;Запітніти&lt;/a&gt;&quot; рідко вживається у даному контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я ніколи не чув, щоб хтось казав у побуті - &quot;У нас вікна запітніли в машині.&quot;&#xA;Проте часто і, як б сказав, завжди вживається варіант&#xA;&quot;У нас вікна запотіли в машині.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="344" LastActivityDate="2017-02-10T13:11:24.187" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="198" PostTypeId="2" ParentId="140" CreationDate="2017-02-10T13:16:36.833" Score="8" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;Handbook&quot; - означає &quot;посібник&quot; або &quot;довідник&quot;.&#xA;Я би переклав дану фразу як &quot;Посібник користувача Gentoo&quot; або &quot;Спроба написати посібник користувача Gentoo&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="344" LastActivityDate="2017-02-10T13:16:36.833" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="199" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="203" CreationDate="2017-02-10T14:41:59.340" Score="11" ViewCount="334" Body="&lt;p&gt;Ідіома &lt;em&gt;second to none&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://idioms.thefreedictionary.com/second+to+none&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;означає&lt;/a&gt; &lt;em&gt;better than everything else&lt;/em&gt;, тобто &lt;em&gt;чудовий, найкращий&lt;/em&gt;. Проте так само можна перекласти і &lt;em&gt;awesome&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;wonderful&lt;/em&gt;. Відомо,що ідіоми створюються для підсилення ефекту, тому виникає питання, чи є якісь відмінності чи особливості вживання цього виразу з точки зору спілкування з іноземцями? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто зазначити, що згідно вікісловника &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/second_to_none&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;second to none&lt;/a&gt; виступає у ролі сленгового прізвиська наркотичної речовини героїн.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Idioma &lt;em&gt;second to none&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://idioms.thefreedictionary.com/second+to+none&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;means&lt;/a&gt; &lt;em&gt;better than everything else&lt;/em&gt;. I guess that &lt;em&gt;awesome&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;wonderful&lt;/em&gt; are also good alternatives for saying something is the best. Indeed, idioms are used for the enhancing effect so the question is any conditions or rules where we should use &lt;em&gt;awesome&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;second to none&lt;/em&gt; with native speakers? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Note that according to wikitionary &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/second_to_none&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;second to none&lt;/a&gt; is an alias for drug heroin.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-06T03:08:46.980" LastActivityDate="2017-11-06T03:11:06.450" Title="Як найкраще перекласти ідіому &quot;second to none&quot;?" Tags="|from-english|переклад|фразеологізми|сленг|" AnswerCount="6" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="200" PostTypeId="2" ParentId="199" CreationDate="2017-02-10T14:44:54.887" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я б сказав &lt;em&gt;неперевершений, неперевершена, неперевершене, неперевершені&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I would use &lt;em&gt;неперевершений, неперевершена, неперевершене, неперевершені&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="344" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-06T03:10:33.113" LastActivityDate="2017-11-06T03:10:33.113" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="201" PostTypeId="2" ParentId="199" CreationDate="2017-02-10T16:02:36.157" Score="6" Body="&lt;p&gt;Не знаю щодо найкращого перекладу, але &quot;second to none&quot; дослівно означає - якщо &quot;цей об'єкт&quot; поставити на друге місце, на перше місце не знайдеш що поставити (з чого зрозуміло що кращого просто немає).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;strong&gt;кращого не знайдеш&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;кращого не знайти.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-02-10T16:02:36.157" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="202" PostTypeId="2" ParentId="171" CreationDate="2017-02-10T16:08:12.523" Score="1" Body="&lt;p&gt;У разі потреби наш народ сам мимоволі знайде потрібне слово. З іншого боку, в тій же англійські мові нашу сметану називають двома словами &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Sour_cream&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;sour cream&lt;/a&gt; (прикметник та іменник) і не морочать собі цим голову. Тому нам також не варто цим перейматися. Додам лишень, що твердий сир називають часто голландським сиром. Це по суті синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastActivityDate="2017-02-10T16:08:12.523" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="203" PostTypeId="2" ParentId="199" CreationDate="2017-02-10T16:44:26.963" Score="20" Body="&lt;p&gt;Цим висловом скористався Шекспір у своїй «Комедії помилок»: &lt;em&gt;«Second to none that lives here in the city»&lt;/em&gt;. У перекладі Ірини Стешенко це звучало так: &lt;em&gt;«Нема в Ефесі рівного йому»&lt;/em&gt;. Зміст цієї ідіомі можна передати словом &lt;strong&gt;незрівнянний&lt;/strong&gt; або ж &lt;strong&gt;неперевершений&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Серед висловів такий зміст має &lt;strong&gt;«ні з чим/ким незрівнянний»&lt;/strong&gt; і подібні до нього, а також &lt;strong&gt;«кращого не знайти»&lt;/strong&gt;. Тож там, де це доречно, можна перекладати висловом. Якщо не лізе — просто прикметником.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="244" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-02-11T02:49:03.837" LastActivityDate="2017-02-11T02:49:03.837" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="204" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="210" CreationDate="2017-02-10T18:16:06.277" Score="5" ViewCount="133" Body="&lt;p&gt;I've seen &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D0%B1%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B0_%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Субатомна частинка&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BA%D0%B0_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;частка&lt;/a&gt;. In English &lt;em&gt;Субатомна частинка&lt;/em&gt; is &lt;em&gt;Subatomic particle&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;частка&lt;/em&gt; is &lt;em&gt;Grammatical particle&lt;/em&gt;. They differ in an adjective but both contain &lt;em&gt;particle&lt;/em&gt; which refers either to частка or частинка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So what's the difference between &lt;em&gt;частинка&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;частка&lt;/em&gt;? Can I use them interchangeably?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:19:28.110" LastActivityDate="2018-03-19T12:21:09.987" Title="What's the difference between частинка and частка" Tags="|вживання-слів|терміни|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="205" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="208" CreationDate="2017-02-10T18:50:54.490" Score="13" ViewCount="2285" Body="&lt;p&gt;Упродовж багатьох років чув чимало варіантів перекладу &quot;helicopter&quot; - &quot;гвинтокрил&quot;, &quot;гелікоптер&quot;, &quot;вертоліт&quot;. Вочевидь, &quot;Вертоліт&quot; - то є калькою з російського &quot;Вертолёт&quot;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які варіанти з наведених можна вживати та може існують ще альтернативні назви?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="152" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:34:44.517" LastActivityDate="2018-03-30T16:15:48.023" Title="Як коректно українською буде &quot;helicopter&quot;? (літальний апарат)" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="206" PostTypeId="2" ParentId="124" CreationDate="2017-02-10T19:49:09.810" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Перепрошую, неуважно прочитав запитання, відповідь була лише на частину. Доповнюю…&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, звісно, &lt;strong&gt;звуки [ґ], [д͡з] і [д͡ж] є в українській вимові&lt;/strong&gt;, і офіційно визнаються українською фонетикою³.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Літера Ґ є в абетці та на клавіатурі&lt;/strong&gt;², хоча використовується вона нечасто.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«У нас поміняли букварі, та поставили […] &lt;em&gt;дж&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;дз&lt;/em&gt; — у кінці, перед &lt;em&gt;апострофом&lt;/em&gt;», як на мене, звучить дивно. По-перше, наскільки я знаю, &lt;strong&gt;апостроф не вважається частиною української абетки&lt;/strong&gt;, бо хоч і використовується на письмі, але не вважається літерою (так само, як, наприклад, використовується на письмі, але не вважається літерою дефіс).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-друге, &lt;strong&gt;немає літери «дз»&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;немає літери «дж»&lt;/strong&gt; — те, що літери «д» і «з» при написанні поряд продукують один звук [д͡з], а літери «д» і «ж» при написанні поряд (найчастіше) один звук [д͡ж], не робить «дз» і «дж» новими літерами. Слід розрізняти &lt;em&gt;літери (букви)&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;звуки&lt;/em&gt;: одна літера може продукувати декілька звуків (наприклад: «я» — [йа]), а декілька літер — один звук (наприклад: «нн» в слові «насіння» — довга м'яка [н':]). «Дз» — це &lt;em&gt;дві&lt;/em&gt; літери, що створюють один звук (дзвінкий варіант [ц]), а не одна літера; так само щодо «дж».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч я іноді й бачив «дз», «дж» і апостроф в онлайн-версіях &lt;em&gt;білоруської абетки&lt;/em&gt; — але ніколи в українській (і, власне, не впевнений щодо правильності тієї білоруської). Бо абетка — це зазвичай список &lt;em&gt;літер&lt;/em&gt;, а не звуків чи нелітерних орфограм (орфографічних знаків).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приголосні звуки зараз асоціюють саме таким чином: [п]–[б], [т]–[д], &lt;strong&gt;[х]–[г]&lt;/strong&gt;¹, &lt;strong&gt;[к]–[ґ]&lt;/strong&gt;, [с]–[з], &lt;strong&gt;[ц]–[д͡з]&lt;/strong&gt;, [ш]–[ж], &lt;strong&gt;[ч]–[д͡ж]&lt;/strong&gt;&lt;sub&gt;, [т']–[д']&lt;/sub&gt;&lt;sub&gt;, [с']–[з']&lt;/sub&gt;&lt;sub&gt;, [ц']–[д͡з']&lt;/sub&gt;&lt;sub&gt;, [ч']–[д͡ж']&lt;/sub&gt; і без пари [в], [й], [л], [м], [н], [р], [ф].&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Примітки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹ Насправді ⟨х⟩–⟨г⟩ не уворюють точну пару глухий–дзвінкий, бо ⟨х⟩ — це &lt;sub&gt;МФА&lt;/sub&gt;[&lt;a href=&quot;http://en.wikipedia.org/wiki/Voiceless_velar_fricative&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Voiceless velar fricative&quot;&gt;x&lt;/a&gt;] (точною парою якого є &lt;sub&gt;МФА&lt;/sub&gt;[&lt;a href=&quot;http://en.wikipedia.org/wiki/Voiced_velar_fricative&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Voiced velar fricative&quot;&gt;ɣ&lt;/a&gt;]), а [г] — це найчастіше (хоч &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Ukrainian_phonology&amp;amp;oldid=757420361#Consonants&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;There is no complete agreement about the phonetic nature of /ɦ/&quot;&gt;є різні погляди&lt;/a&gt;) &lt;sub&gt;МФА&lt;/sub&gt;[&lt;a href=&quot;http://en.wikipedia.org/wiki/Voiced_glottal_fricative&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Voiced_glottal_fricative&quot;&gt;ɦ&lt;/a&gt;] (точною парою якого є &lt;sub&gt;МФА&lt;/sub&gt;[&lt;a href=&quot;http://en.wikipedia.org/wiki/Voiceless_glottal_fricative&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Voiceless glottal fricative&quot;&gt;h&lt;/a&gt;]). Тим не менш &lt;a href=&quot;http://zno.academia.in.ua/mod/book/view.php?id=1357&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;«Академія»: підготовка до ЗНО&quot;&gt;в рамках шкільної програми&lt;/a&gt; акустичною парою вважається саме ⟨х⟩–⟨г⟩. Мабуть, це визначаються тим, що ближчих відповідників в українській фонетиці немає, а також тим, яке місце вони займають в системі української фонетики.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;² Хоча її розташування наразі різниться в &lt;a href=&quot;http://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D0%B0_%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Стаття «Розкладка клавіатури» у Вікіпедії&quot;&gt;розкладках&lt;/a&gt; IBM PC-сумісної американської (101/104-клавішної) клавіатури для MS Windows та GNU/Linux: в MS Windows вона доступка як &lt;kbd&gt;AltGr&lt;/kbd&gt;+&lt;kbd&gt;Г&lt;/kbd&gt; (3-ій і 4-ий рівні англійської &lt;kbd&gt;U&lt;/kbd&gt;), а в GNU/Linux — на місці англійської &lt;kbd&gt;\ &lt;sup&gt;|&lt;/sup&gt;&lt;/kbd&gt;. На європейській (102/105-клавішній) же IBM PC-сумісній клавіатурі, окрім вищезазначених місць, вона присутня у вигляді окремої клавіші біля лівого &lt;kbd&gt;Shift&lt;/kbd&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;³ Також існує версія, що звуки ⟨д͡з⟩ і ⟨д͡ж⟩ насправді не вкоренилися глибоко в українській фонетичній системі. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це пояснюєтся в тому числі особливостями чергування.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, є ряд&lt;br&gt;&#xA;    ⟨х⟩ → ⟨с⟩ → ⟨ш⟩ &amp;nbsp; (му&lt;b&gt;х&lt;/b&gt;а → му&lt;b&gt;с&lt;/b&gt;і → му&lt;b&gt;ш&lt;/b&gt;ка);&lt;br&gt;&#xA;    в нього є дзвінкий аналог&lt;br&gt;&#xA;    ⟨г⟩ → ⟨з⟩ → ⟨ж⟩ &amp;nbsp; (но&lt;b&gt;г&lt;/b&gt;а → но&lt;b&gt;з&lt;/b&gt;і → ні&lt;b&gt;ж&lt;/b&gt;ка)&lt;br&gt;&#xA;    — що виглядає повністю логічним, бо дзвінкими парами для ⟨х⟩, ⟨с⟩ і ⟨ш⟩ є саме ⟨г⟩, ⟨з⟩ і ⟨ж⟩.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Також є ряд&lt;br&gt;&#xA;    ⟨к⟩ → ⟨т͡с⟩ → ⟨т͡ш⟩ &amp;nbsp; (ону&lt;b&gt;к&lt;/b&gt;а → ону&lt;b&gt;ц&lt;/b&gt;і → ону&lt;b&gt;ч&lt;/b&gt;ка);&lt;br&gt;&#xA;    за логікою його дзвінким аналогом мав би бути&lt;br&gt;&#xA;    ⟨ґ⟩ → ⟨д͡з⟩ → ⟨д͡ж⟩ &amp;nbsp; (дзи&lt;b&gt;ґ&lt;/b&gt;а → дзи&lt;b&gt;дз&lt;/b&gt;і → дзи&lt;b&gt;дж&lt;/b&gt;ка)&lt;br&gt;&#xA;    — але на практиці нормою вважається&lt;br&gt;&#xA;    ⟨ґ⟩ → ⟨&amp;nbsp;&amp;nbsp;з⟩ → ⟨&amp;nbsp;&amp;nbsp;ж⟩: &amp;nbsp; (дзи&lt;b&gt;ґ&lt;/b&gt;а → дзи&lt;b&gt;з&lt;/b&gt;і → дзи&lt;b&gt;ж&lt;/b&gt;ка).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чергування ⟨ґ⟩→⟨д͡з⟩→⟨д͡ж⟩ (дзиґа→дзидзі→дзиджка) вживається в деяких західних діалектах. Але лише в деяких, поширенішим і літературною нормою є ⟨ґ⟩→⟨з⟩→⟨ж⟩ (дзиґа→дзизі→дзижка).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Професор Ю. Шевельов в своїй праці «A Historical Phonology of the Ukrainian Language» стверджує: «незважаючи на такі сприятливі передумови, звук ⟨д͡з⟩ в українській мові глибоко не закоренився […] У системі української мови не з’явилося жодного звукового закону, який би сприяв його реґулярному ширенню. Цей звук уживався радше як емфатичний засіб (саме через це він так часто обіймає позицію на початку слова) в афективних та звуконаслідувальних словах […] Проте жодне з цих явищ так і не набуло рис системності. Таким чином, звук уживається в небагатьох словах за традицією, в інших — як емфатичний елемент (а отже — факультативний), охопивши в обох випадках лише невеличку частину лексики. На сьогодні звук ⟨д͡з⟩ найбільше поширений у південно-західному наріччі (Карпати, Придунав’я), але оскільки навіть у цих реґіонах, як здається, бракує мінімальних пар, то й статус його непевний. Із просуванням на схід кількість слів із ⟨д͡з⟩ дедалі меншає, а вжиток його стає факультативним. […] Звісно, в цьому процесі свою роль міг відіграти також вплив російської мови, яка не має ⟨д͡з⟩. Початково постання звука в українській мові вписувалося в аналогічний процес, що відбувався на великій території, охопивши Північну Грецію, Македонію, частину Болгарії, частину Румунії, Україну та частину Словаччини. Проте з XVIII ст. ці контакти увірвалися — хоч під яким оглядом їх брати» (правопис перекладу збережено, але позначення звуку змінене на таке, що використовується в усій відповіді).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ua-etymology.livejournal.com/252050.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Докладніше&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А не можна це вважати 100%-ю істиною, бо думки різних людей не збігаються. &lt;sub&gt;Мені от особисто взагалі здається, що це звук ⟨ґ⟩ остаточно не вкоренився в українській мові, тому в словах з ⟨ґ⟩ чергування відбувається по схемі для ⟨г⟩ — а звуки ⟨д͡з⟩ і ⟨д͡ж⟩ якраз вкоренилися, — але я не спеціаліст і моя думка нічим не підкріплюється.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-11T17:12:07.343" LastActivityDate="2017-02-11T17:12:07.343" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="207" PostTypeId="2" ParentId="199" CreationDate="2017-02-10T20:06:28.580" Score="1" Body="&lt;p&gt;Аналітичний переклад: &lt;em&gt;нічого кращого&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якби було &lt;em&gt;second to X&lt;/em&gt;, то перекладалось би &lt;em&gt;кращий тільки Х&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-06T03:11:06.450" LastActivityDate="2017-11-06T03:11:06.450" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="208" PostTypeId="2" ParentId="205" CreationDate="2017-02-10T20:53:34.453" Score="11" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD.&lt;/strong&gt; Офіційна версія виявилася досить кострубатою, бо не розрізняє поміж гвинтокрилом й вертольотом, а гелікоптера не має зовсім. Тому &quot;офіційна&quot; заміняємо на &quot;версія вікі, що має логічне і лінґвістичне підтвердження&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Офіційна версія наступна:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гвинтокрил (деякі вказують на польське походження слова &quot;gwint&quot;, що походить від нововерхньонімецького &quot;gewinde&quot; - різьба) - це суміш гелікоптера і літака, бо в нього є крила, але є і ґвинти (можна знайти от в цьому законі, наприклад: &lt;a href=&quot;http://zakon4.rada.gov.ua/laws/show/z1926-12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://zakon4.rada.gov.ua/laws/show/z1926-12&lt;/a&gt;). Гелікоптер (який ще називають вертольотом) - це і є отой &quot;helicopter&quot;, в якого крил немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На словотворі ж громада схиляється до гвинтокрила, наскільки я зрозумів, через те, що все решта для них - запозичення. Вважаю, це той випадок, коли мовна самобутність (віддаленість від обох іноземних варіантів слова) віддаляє нас від самого сенсу описуваних літальних апаратів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, мабуть, треба, все ж таки, користатися словом &quot;гвинтокрил&quot; для комбінації літака і гелікоптера, а для самого &quot;helicopter&quot; використовувати слова &quot;гелікоптер&quot; або &quot;вертоліт&quot;. Я схиляюся до першого, бо мені звучить краще, але тут вже ваша воля.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-30T16:15:48.023" LastActivityDate="2018-03-30T16:15:48.023" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="209" PostTypeId="2" ParentId="204" CreationDate="2017-02-10T21:04:35.503" Score="3" Body="&lt;p&gt;&quot;Частинка&quot; and &quot;частка&quot; are both a diminutive form for a word &quot;частина&quot; - &quot;part&quot;, as &quot;particle&quot; is a diminutive for &quot;part&quot;. &lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/-icle&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://en.oxforddictionaries.com/definition/-icle&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;That is why they're indeed interchangeable.&#xA;However, as long as we are talking about science, I would recommend a certain standardization to avoid ambiguities.&#xA;For the sake of effectiveness I would take &quot;частка&quot; as a shorter and more formal one, and use it all over.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In a non-formal language these two words are absolutely interchangeable and you can use both to make it sound richer.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-02-10T21:04:35.503" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="210" PostTypeId="2" ParentId="204" CreationDate="2017-02-10T21:35:29.343" Score="6" Body="&lt;p&gt;Well, without considering some some specific cases and actual usage-frequencies for different meanings of these words, only comparing their sets of allowed meanings, it appears that &lt;strong&gt;&lt;em&gt;частка&lt;/em&gt; has more meanings than &lt;em&gt;частинка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The generic word &lt;strong&gt;&lt;em&gt;частина&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (not mentioned in your question) has two main meanings, which both are usually translated into English as &lt;em&gt;part (either a physically separated part, or a logical part of something)&lt;/em&gt;. &lt;sub&gt;Additional meanings include &lt;em&gt;part (the largest structural unit) of a book&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;organization/company division&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;military division&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The word &lt;strong&gt;&lt;em&gt;частинка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; derives both main meanings of &lt;em&gt;частина&lt;/em&gt; — usually meaning &lt;em&gt;small&lt;/em&gt; part (because the word &lt;em&gt;частинка&lt;/em&gt; is a diminutive from &lt;em&gt;частина&lt;/em&gt;). The additional meaning of &lt;em&gt;частинка&lt;/em&gt; (comparing to &lt;em&gt;частина&lt;/em&gt;) is &lt;em&gt;particle as a minute fragment or quantity of matter&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The word &lt;strong&gt;&lt;em&gt;частка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; has all the meanings that &lt;em&gt;частинка&lt;/em&gt; has, and in addition can mean:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;section of a leaf&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;quotient (division result)&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;grammatical particle&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;So theoretically both &lt;em&gt;частинка&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;частка&lt;/em&gt; can be used to refer a subatomic part, although practical usage-frequencies may differ. &lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;References:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chastyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;частина&lt;/em&gt; in “Slovnyk ukrajinsʹkoji movy” (a.k.a. SUM-11)&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chastynka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;частинка&lt;/em&gt; in “Slovnyk ukrajinsʹkoji movy” (a.k.a. SUM-11)&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chastka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;частка&lt;/em&gt; in “Slovnyk ukrajinsʹkoji movy” (a.k.a. SUM-11)&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:21:09.987" LastActivityDate="2018-03-19T12:21:09.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="211" PostTypeId="2" ParentId="186" CreationDate="2017-02-10T22:21:07.237" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вчи %щось% для спільного блага&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Great good&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;greater good&lt;/em&gt; означає, що сам виконавець з цього може не отримати ніякої користі, тому все, що з цього вийде - лише збільшення добра в світі; для суспільства та людства в цілому було б корисно. Саме в такому іронічному сенсі і треба сприймати назву книжки про Хаскель і треба спробувати передати такий настрій. Просто дотепні назви не підійдуть.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:25:13.890" LastActivityDate="2018-04-29T17:25:13.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="212" PostTypeId="2" ParentId="199" CreationDate="2017-02-10T22:26:20.937" Score="8" Body="&lt;p&gt;Ще є варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/maty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не мати собі рівного&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;strong&gt;не знати собі рівних&lt;/strong&gt;» &lt;sub&gt;(щодо вживаності та 100%-ї правильності не впевнений, але, здається, чув в дитинстві в перекладі серіалу «Повітряний вовк» на ICTV)&lt;/sub&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-10T22:26:20.937" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="213" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-11T05:42:53.253" Score="11" ViewCount="767" Body="&lt;p&gt;As a native English speaker the endings -ий, -ій, and -і all seem to sound the same to me. I can somewhat understand the difference between -ий and -ій, but it seems almost indistinguishable. Analogous pronunciations in English would be helpful.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My first question is whether there is a noticeable pronunciation difference between these endings.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My second question is whether I could still be understood pronouncing all of them the same.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastActivityDate="2021-04-06T20:16:54.607" Title="Pronunciation of ий, ій, і" Tags="|non-native-speaker|фонетика|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="214" PostTypeId="2" ParentId="213" CreationDate="2017-02-11T06:10:19.130" Score="5" Body="&lt;p&gt;As for English speaker &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Help:IPA_for_Ukrainian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;IPA for English&lt;/a&gt; might be helpful:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і: &lt;code&gt;[i]&lt;/code&gt;    &lt;em&gt;к&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;т, k&lt;strong&gt;ey&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;и: &lt;code&gt;[ɪ]&lt;/code&gt;    &lt;em&gt;м&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ша,  s&lt;strong&gt;i&lt;/strong&gt;x&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;й (at the end of the word and before consonants): &lt;code&gt;[i̯]&lt;/code&gt;  &lt;em&gt;га&lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, на&lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;шов, &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;ти:    co&lt;strong&gt;i&lt;/strong&gt;n&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I'm not sure about last one: at least I pronounce &quot;i&quot; in &lt;em&gt;coin&lt;/em&gt; totally differently.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You can just try to pronounce &quot;й&quot; at the end of word a little bit longer and more vowel-like comparing to &quot;й&quot; before vowel:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;й (before vowels): &lt;code&gt;[j]&lt;/code&gt;    &lt;strong&gt;&lt;em&gt;й&lt;/strong&gt;ога &lt;strong&gt;y&lt;/strong&gt;es&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As for being understood: I've found 40454 words that have all three endings. It is usual for adjective to have all of those in different grammatical forms. For example: adjective &lt;em&gt;&quot;високий&quot;&lt;/em&gt; (high/tall):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;високий&lt;/em&gt;: single masculine grammatical gender&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;високі&lt;/em&gt;: plural adjective for high&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;високій&lt;/em&gt;: single locative case feminine grammatical gender&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So it WILL be misleading, though from context it is probably possible to guess what you mean... There are other cases where words or their forms differ by these endings so it would be better to learn to distinguish them and pronounce them properly.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-19T02:42:51.097" LastActivityDate="2017-02-19T02:42:51.097" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="215" PostTypeId="2" ParentId="213" CreationDate="2017-02-11T06:11:29.513" Score="4" Body="&lt;p&gt;The main difference between the endings &lt;code&gt;-ий&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;-ій&lt;/code&gt; is not the vowel, but the quality of the consonant before those endings.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Before &lt;code&gt;-ий&lt;/code&gt; the consonant is not palatalized:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;великий &lt;code&gt;[vɛ'lɪkɪj]&lt;/code&gt;, малий &lt;code&gt;[ma'lɪj]&lt;/code&gt;, чорний &lt;code&gt;['tʂ͡ɔrnɪj]&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Before &lt;code&gt;-ій&lt;/code&gt; the consonant is palatalized, it is always &lt;code&gt;[nʲ]&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;синій &lt;code&gt;['sɪnʲij]&lt;/code&gt;, майбутній &lt;code&gt;[maj'butʲnʲij]&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-19T02:38:52.317" LastActivityDate="2017-02-19T02:38:52.317" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="216" PostTypeId="2" ParentId="213" CreationDate="2017-02-11T08:23:18.507" Score="2" Body="&lt;p&gt;The difference between &lt;code&gt;и&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; is like the difference between &lt;code&gt;fit&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;feet&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I cannot think of an example of an Enlgish word with &lt;code&gt;-ий&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;-ій&lt;/code&gt;. The &lt;code&gt;й&lt;/code&gt; part may be hard to hear sometimes, but it is present like [ɪ] (a very short English sound i) at the end of &lt;code&gt;stay&lt;/code&gt;. IPA does not show that sound like Ukrainian [j], but you will sound close enough.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If you don't pronounce &lt;code&gt;й&lt;/code&gt; correctly, you will still be understood, no doubt. Human ear can take much more abuse than that.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The exact meaning can differ, if you say &lt;code&gt;и&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; incorrectly, but in a context it will be clear. For example, pronouncing &lt;code&gt;голодний&lt;/code&gt; as &lt;code&gt;голодні&lt;/code&gt; can change the meaning from &lt;code&gt;[I am] hungry&lt;/code&gt; to &lt;code&gt;[you-plural are] hungry&lt;/code&gt; (or &lt;code&gt;[he is] hungry&lt;/code&gt; to &lt;code&gt;[they are] hungry&lt;/code&gt;). So you may end up with the wrong people fed, but I guess there will be enough clues in the context to understand the meaning.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="122" LastEditDate="2017-02-11T08:31:50.213" LastActivityDate="2017-02-11T08:31:50.213" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="217" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-11T10:37:23.077" Score="0" Body="&lt;p&gt;In linguistics, a numeral is a member of a word class (or sometimes even a part of speech) designating numbers, such as the English word 'two' and the compound 'seventy-seven'.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Числ́івник — самостійна частина мови, яка позначає кількість предметів або їхній порядок при лічбі і відповідає на питання скільки? котрий?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="55" LastEditDate="2017-02-13T15:47:32.047" LastActivityDate="2017-02-13T15:47:32.047" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="218" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-11T10:37:23.077" Score="0" Body="A member of a word class designating numbers. Частина мови, яка позначає кількість предметів або їхній порядок." OwnerUserId="55" LastEditorUserId="55" LastEditDate="2017-02-13T15:47:47.423" LastActivityDate="2017-02-13T15:47:47.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="219" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="220" CreationDate="2017-02-11T11:28:27.670" Score="13" ViewCount="1109" Body="&lt;p&gt;In English exists pretty wide range of special &lt;a href=&quot;https://www.englishclub.com/writing/caps0.htm&quot;&gt;rules&lt;/a&gt; to start specific words from the capital letters. There are days of the week, months of the year, holidays (Monday, Friday; June, July; New Year), countries, languages &amp;amp; nationalities, religions(Ukraine; Japanese; Buddhism), etc.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What about Ukrainian language?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="152" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:31:43.883" LastActivityDate="2017-03-13T03:31:43.883" Title="Ukrainian language rules to start words with capital letter?" Tags="|граматика|orthography|велика-мала-літера|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="220" PostTypeId="2" ParentId="219" CreationDate="2017-02-11T11:34:54.643" Score="11" Body="&lt;p&gt;In Ukrainian language usually only &lt;em&gt;Proper nouns&lt;/em&gt; are capitalized.&#xA;Every other nouns are not capitalized.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You can also find more information about this and about exceptions in these resources:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ukrainian Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par38&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Site litopys&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="344" LastEditorUserId="344" LastEditDate="2017-02-14T09:58:31.920" LastActivityDate="2017-02-14T09:58:31.920" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="221" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="230" CreationDate="2017-02-11T12:25:14.277" Score="18" ViewCount="1371" Body="&lt;p&gt;Латинка використовується для більшості слов’янських мов, і з цим немає проблем. Відмінність абетки створює додатковий бар’єр поміж нами і західними країнами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відразу сам собі заперечу наступним:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Serbo-Croatian&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сербохорватська мова&lt;/a&gt; має і латинку, і кирилицю, але і бар’єри нікуди не поділися.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Українська кирилиця має всі необхідні літери для передавання звуків, що ними користуються в українській мові, а в латинці доведеться ставити над ними всілякі позначки, як це є у Франції й Німеччині, наприклад.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Заперечення до 2: в Чехії це є, і вони не збираються переходити назад на кирилицю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:12:47.900" LastActivityDate="2021-04-16T05:17:03.193" Title="Які труднощі є при переході слов’янських мов з кирилиці на латинку, чи є вони перешкодою для переходу української на латинку?" Tags="|абетка|латинка|альтернативні-правописи|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="223" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="228" CreationDate="2017-02-11T14:05:14.620" Score="11" ViewCount="7667" Body="&lt;p&gt;У словнику SUM-20 таке означення цього слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗДИ́БАНКА, и, ж., розм. Те саме, що зу́стріч 1, 2. Мамі своїй оповідав [Бумблякевич] .. і про знайомство в парку, і про театр, і про те, як домовився на наступну зустріч, і про всі подальші здибанки з докладними розмовами (Ю. Винничук); А село .. усе бачило, наївна дівчино, ще тоді, коли вперше до тебе прийшов на нічну здибанку чорнобровий кандидат в агрономи (С. Процюк); По поверненню [по поверненні] з реанімації у нього була остання здибанка з Соломією (Любко Дереш).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже здибанка — це зустріч. Проте і у наведених прикладах, і єдиний раз коли я чув це слово (у мультику &quot;Тачки&quot;) — всі приклади демонструють лише значення &quot;побачення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи дійсно можна використовувати це слово у значенні &quot;зустріч&quot; не пов'язанному із &quot;побаченням&quot; — ділова зустріч, випадкова зустріч будь-з-ким на вулиці і т.і.?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-27T05:04:26.090" LastActivityDate="2018-03-27T05:05:18.450" Title="Що означає слово &quot;здибанка&quot;?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|розмовна-українська|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="225" PostTypeId="2" ParentId="221" CreationDate="2017-02-11T15:10:49.583" Score="6" Body="&lt;p&gt;В Україні питання переходу на латиницю на державному рівні поки що не підіймалось. Не дивлячись на те, що очевидного і простого рішення не існує, ми все таки можемо спробувати проаналізувати це питання з різних сторін. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;З політичної точки зору&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В першу чергу, перехід на латиницю, може сприйматись, в першу чергу, як &lt;em&gt;політичне&lt;/em&gt; рішення відходу від колоніальної та агресивної політики Російської Федерації щодо колишніх співдружніх республік. Це розуміють і в самій Росії, статті на кшалт &lt;a href=&quot;https://www.novayagazeta.ru/articles/2016/02/22/67521-gudbay-russkiy-mir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Гудбай, Russkiy mir&quot;&lt;/a&gt; без проблем можна знайти після того як влада Казахстану офіційно повідомила про бажання перейти на латиницю до 2025 року:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/GRRQB.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/GRRQB.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо самого Казахстану, то після офіційного повідомлення в країні закономірно &lt;a href=&quot;http://russian.eurasianet.org/node/59994&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;виникли&lt;/a&gt; дискусії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лінгвісти розійшлись в думках з приводу того, що краще - латиниця або&#xA;  кирилиця - передає специфіку звукового ладу казахської мови, і яку&#xA;  форму латиниці слід прийняти (тюркські держави, що використовують&#xA;  латиницю, такі як Туреччина, Узбекистан, Азербайджан і Туркменістан,&#xA;  користуються різними її варіаціями). Існує навіть рух, що виступає за&#xA;  відмову від кирилиці на користь рунічного письма, на якому казахська&#xA;  мову існувала в давнину. У 1929 році в радянському Казахстані&#xA;  казахська мова перевели з арабської в'язі на латиницю, потім в 1940&#xA;  році була введена кирилиця як загальний алфавіт для всіх республік.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українцям може бути цікавою статистика володіння казахської та російськими мовами в Казахстані, оскільки аргументація, що в країні живе велика кількість виключно російськомовних громадян, є вагомою і для України:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Надійні статистичні дані про лінгвістичну ситуацію [в Казахстані] знайти непросто,&#xA;  проте згідно з останнім переписом населення від 2009 року лише дві&#xA;  третини громадян республіки повідомили про пристойний знанні ними&#xA;  казахської мови, тоді як 94 відсотки населення заявили, що розуміють&#xA;  російську мову. Астана поставила за мету забезпечити до 2025 року&#xA;  володіння казахською мовою 95 відсотками громадян, зберігши &#xA;  знання російської на рівні 90 відсотків. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавою є &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%85%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інформація&lt;/a&gt;, що латинським алфавітом (на базі турецького алфавіту) неофіційно користується казахська діаспора в Турції. Також казахська діаспора використовує сурогатні латиниці в Німеччині, США і інших західних країнах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще одним прикладом може бути Білорусь, де за період незалежності кількість людей, що розмовляють білоруською мовою, значно &lt;a href=&quot;https://vkurier.by/47398&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зменшилась&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;21 лютого відзначають Міжнародний день рідної мови. Для Білорусі це&#xA;  досить «болюче» свято, адже на рідній для країни мові розмовляють&#xA;  одиниці. Тому стверджувати, що в синьоокою дві державні мови, на жаль,&#xA;  не доводиться: реальність показує зворотне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, з політичної точки щору перехід на латиницю є виправданим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;З лінгвістичної точки зору&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не дивлячись на те, що вивчення іноземних мов у нас досить розповсюджене як в школах, так і в вищих навчальних закладах, статистика володіння розмовною мовою та регулярного відвідування іноземних країн в Україні на низькому рівні. З іншої сторони, спроби створення українських аналогів stack overflow, google, facebook та інших популярних зарубіжних ресурсів потерпіли повне фіаско (на відміну від Росії, де популярними якраз є клони популярних сервісів). З цього можна зробити обережний висновок, що для певної кількості українців відсутність української чи російської локалізації не є проблемою з точки зору використання тих чи інших сервісів чи послуг.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З точки зору періодики, книг, навчальних матеріалів, то тут ситуація більш складна, оскільки в більшості випадків цей простір заповнений російськомовним продуктом, а якісних енциклопедій, фундаментальних праць українською надзвичайно мало. Перехід на латиницю, а, як наслідок, збільшення кількості людей, що розуміють іноземні мови, може частково вирішити проблему доступу до знань та матеріалів, що є переважно англійською мовою. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;З практичної точки зору&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одночасний перехід навряд чи буде можливим, тому компромісним варіатом є існування обох алфавітів та поступовий перехід протягом 10-15 років. На мій погляд, важливим є той факт, який статус у відносинах, насамперед, з Європою буде займати Україна. Якщо євроінтеграційні процеси будуть реальними і будуть реально підтримуватись всіма сторонами, то процес переходу матиме сенс, в іншому випадку залишиться велика кількість людей, що захоче залишити кирилицю в якості запасного варіанту на випадок, якщо євроінтеграційні процеси не будуть фундаментальними та всебічними.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-01-29T13:16:21.270" LastActivityDate="2018-01-29T13:16:21.270" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="226" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2017-02-11T15:30:48.970" Score="2" Body="&lt;p&gt;Мені найчастіше зустрічались варіанти &lt;code&gt;початковий код&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;вихідний код&lt;/code&gt;. Багато варіантів зібрано на &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/source-code&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2017-02-11T15:30:48.970" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="227" PostTypeId="2" ParentId="223" CreationDate="2017-02-11T15:32:42.097" Score="3" Body="&lt;p&gt;На Західній Україні часто чув &quot;здибав з ...&quot; знайомого. Тобто можна використовувати не в значенні побачення&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="391" LastEditorUserId="391" LastEditDate="2017-02-12T18:08:52.590" LastActivityDate="2017-02-12T18:08:52.590" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="228" PostTypeId="2" ParentId="223" CreationDate="2017-02-11T15:38:19.507" Score="9" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Здибанка&lt;/em&gt; може використовуватись у таких значеннях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;побачення&lt;/em&gt; без серйозних намірів, з метою початкового знайомства;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;для опису зустрічей, метою яких є &lt;em&gt;знайомство&lt;/em&gt; людей між собою;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;для опису &lt;em&gt;неформальних&lt;/em&gt; зустрічей. Наприклад, здибанкою можна назвати зустріч випускників або колег. В цьому значенні синонімом &lt;em&gt;здибанки&lt;/em&gt; може бути слово &lt;em&gt;посиденьки&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в контексті випадкової зустрічі, наприклад, замість &lt;em&gt;зустрів старого друга&lt;/em&gt; можна сказати &lt;em&gt;здибав старого друга&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, для бізнес зустрічей або для опису зустрічей людей, що будуть серйозні стосунки, слово &lt;em&gt;здибанка&lt;/em&gt; не підходить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-27T05:04:53.707" LastActivityDate="2018-03-27T05:04:53.707" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="229" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="232" CreationDate="2017-02-11T15:56:51.143" Score="17" ViewCount="166" Body="&lt;p&gt;Is there an authoritative source for new words and terms like, for example, an application (a computer program)? I am aware of &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua&quot;&gt;http://slovotvir.org.ua&lt;/a&gt;, however words presented there quite often sound questionable (subjective), besides that many of them are still under discussion.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="368" LastEditorUserId="260" LastEditDate="2017-02-28T02:11:57.357" LastActivityDate="2017-02-28T02:11:57.357" Title="What is an authoritative source for neologisms in Ukrainian?" Tags="|терміни|запозичені-слова|неологізми|language-regulation|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="230" PostTypeId="2" ParentId="221" CreationDate="2017-02-11T16:40:01.420" Score="11" Body="&lt;p&gt;Запитання, як на мою думку, занадто широке, але для тих, кому цікаво з якими складнощами вже стикалися при спробах застосувати латинику в українській мові, думаю, будуть корисні наступні відомості:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В вікіпедії є стаття про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;українську латинику&lt;/a&gt;. В XIX сторіччі було дві великі спроби латинізувати українську абетку, які призвели до так званої &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B7%D0%B1%D1%83%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;азбучної війни&lt;/a&gt;. Обидві спроби мали місце серед української громади австро-угорської імперії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перша спроба - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B1%D0%B5%D1%86%D0%B0%D0%B4%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;abecadło&lt;/a&gt; при передачі звуків української мови використовує латинику схожу на польську абетку. Яка також іноді називається abecadło, але більш поширена нава &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Alfabet&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Alfabet&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Друга спроба - варіант, який запропонував &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%BE%D1%81%D0%B8%D1%84_%D0%87%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Josyf Jireček&lt;/a&gt;. Ця спроба більше схожа на спробу запозичення тогочасного &lt;a href=&quot;https://cs.wikipedia.org/wiki/%C4%8Cesk%C3%BD_pravopis&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;чеського алфавіту&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Азбучна війна закінчилася переходом на переважно кирилічну &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;драгоманівку&lt;/a&gt;, в якій, на відміну від сучасної української кирилиці, немає літери &lt;code&gt;щ&lt;/code&gt;, і звук передається сполученням &lt;code&gt;шч&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;шчо&lt;/em&gt; є ближчим до принципу 'як чуємо так і пишемо'), й передається як &lt;code&gt;j&lt;/code&gt;, йотовані голосні передаються як &lt;code&gt;j + голосна&lt;/code&gt;, пом'якшення приголосних перед голосним як &lt;code&gt;ь + голосна&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також були і пізніші спроби перевести українську на латинику за українських радянських часів &amp;quot;до самогубства &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Скрипника&lt;/a&gt;&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;1927 р. під час Всеукраїнської правописної конференції в Харкові мовознавці Майк Йогансен, Борис Ткаченко та Михайло Наконечний запропонували прийняти латинку як частину правопису. Внаслідок голосування переважив один голос проти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Крім радикального переходу на латинку, існувала ідея впровадження кількох латинських літер — ѕ (замість дз), z (замість дж) та j (замість й, зокрема в є, ї, ю, я). Цю ідею виніс Євген Тимченко, її було частково підтримано і Харківська конференція затвердила введення s та z до української абетки. Проте після того, як ЦК КП(б)У на чолі з Л. Кагановичем засудив впровадження нових літер, конференція анулювала своє рішення&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також, лінгвіст &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Юрій Шевельов&lt;/a&gt; використовував латинику для передачі сучасної української мови у своїх працях, принаймні написаних англійською та, здається, німецькою мовами. Але при перекладі українською з англійської його &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.pl/books/about/%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F_%D1%83.html?id=a33ERmARrc8C&amp;amp;redir_esc=y&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Історичної фонології української мови&lt;/a&gt;&amp;quot; перекладачі &lt;a href=&quot;http://www.hi-phi.org.ua/index.php/chleny-tovarystva/6-vakulenko-serhii&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сергій Вакуленко&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Андрій Даниленко&lt;/a&gt; використали кирилицю не тільки для передачі ідей українською мовою, а також і приклади, які в оригінальному тексті кодифіковані латиникою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також варто не забувати про сучасний і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;досить незграбний офіційний варіант&lt;/a&gt; латинізації української мови, прийнятий міністерством закордонних справ кабінету &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B7%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B2_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%AF%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Азарова&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-12T16:03:48.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="231" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="238" CreationDate="2017-02-11T17:00:27.220" Score="16" ViewCount="5991" Body="&lt;p&gt;Чи є якісь усталені способи звертатися до не специфічної групи людей в неофіційному середовищі, наприклад, до перехожих на вулиці?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У якості формальних або урочистих звертань до багатьох людей водночас часто використовуються наступні вирази: &quot;шановні добродії та добродійки&quot;, &quot;пані та панове&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В художній літературі зустрічаються варіанти &quot;товариство&quot;, &quot;шановні&quot;, &quot;друзі&quot;, &quot;люди&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="67" LastEditDate="2017-02-11T23:40:43.960" LastActivityDate="2018-03-19T12:34:52.997" Title="Як можна неформально звернутись до групи людей?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="232" PostTypeId="2" ParentId="229" CreationDate="2017-02-11T17:14:09.430" Score="17" Body="&lt;p&gt;It seems that the &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/NASU_Institute_of_Ukrainian_Language&quot;&gt;NASU Institute of Ukrainian Language&lt;/a&gt; (see its &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/about/Pages/default.aspx&quot;&gt;official website&lt;/a&gt; (in Ukrainian)) would be the entity officially entitled to take care of incorporating new words and terms into the language.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;They have &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books/about/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%82%D0%B0_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD.html?hl=uk&amp;amp;id=ww0qAQAAIAAJ&quot;&gt;published a dictionary&lt;/a&gt; of neologisms a few years ago.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-11T17:15:18.157" LastActivityDate="2017-02-11T17:15:18.157" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="233" PostTypeId="2" ParentId="231" CreationDate="2017-02-11T17:28:21.487" Score="2" Body="&lt;p&gt;Звернення &lt;code&gt;панове&lt;/code&gt; на мою думку є дость нейтральним щодо формальності, але, зауважу, не гендеру. Порівняйте з &lt;a href=&quot;https://pl.wiktionary.org/wiki/pa%C5%84stwo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;państwo&lt;/a&gt;, яке в польскій мові використовується поміж іншого і для звернення до групи людей&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastActivityDate="2017-02-11T17:28:21.487" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="234" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="253" CreationDate="2017-02-11T18:11:59.317" Score="6" ViewCount="646" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Cookie — у комп'ютерній термінології поняття, яке використовується для&#xA;  опису інформації у вигляді текстових або бінарних даних, отриманих від&#xA;  веб-сайту на веб-сервері, яка зберігається у клієнта, тобто браузера,&#xA;  а потім відправлена на той же сайт, якщо сайт повторно відвідати.&#xA;  &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дослівний переклад &quot;cookie&quot; — &quot;тістечко&quot;, &quot;печиво&quot;, що, очевидно, не може використовуватись в якості технічного терміну. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також зустрічав у вжитку варіанти &quot;ку́ки&quot;, &quot;ку́кі&quot; і &quot;реп'яшки&quot;, проте, суб'єктивно, ці варіанти не є оптимальними і не відображають суть терміну. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є інші варіанти перекладу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:35:06.377" LastActivityDate="2017-09-30T12:14:39.343" Title="Який український аналог технічного терміну &quot;cookie&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="235" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="242" CreationDate="2017-02-11T18:31:01.517" Score="9" ViewCount="215" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;This question also has been asked here (in Ukrainian):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2937&quot;&gt;Як правильно написати в заяві &amp;quot;директору&amp;quot; чи &amp;quot;директорові&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There are somewhat ambiguous &lt;a href=&quot;http://www.dilovamova.com/index.php?page=4&amp;amp;dmua=19&amp;amp;tdmua=%D1%EA%EB%E0%E4%ED%B3-%E2%E8%EF%E0%E4%EA%E8-%E2%B3%E4%EC%B3%ED%FE%E2%E0%ED%ED%FF-%EF%F0%B3%E7%E2%E8%F9&amp;amp;list=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;declension rules&lt;/a&gt; of foreign proper names in Dative (and, to some extent, Locative) case.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For example Nominative &lt;em&gt;Trump&lt;/em&gt;: would the Dative be &lt;em&gt;Трампу&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;Трампові&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Update.&lt;/strong&gt; AFAIU, both variants are &lt;em&gt;formally&lt;/em&gt; allowed (I have no proofs, however).&lt;br&gt;&#xA;However, the latter one &lt;code&gt;-ові&lt;/code&gt; seems to be less used in mass media.&lt;br&gt;&#xA;I'm trying to figure out whether or not both variants are, indeed, &lt;em&gt;grammatical&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Note 1&lt;/strong&gt;. I'm not asking about Noun-based Possessive Adjectives like &lt;a href=&quot;http://www.eurointegration.com.ua/news/2016/10/18/7056084/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Трампові лестощі&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Note 2&lt;/strong&gt;. I'm pretty certain that the Dative for &lt;em&gt;Дональд&lt;/em&gt; (&quot;Donald&quot;) can be either &lt;em&gt;Дональду&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;Дональдові&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-27T22:29:37.937" LastActivityDate="2018-02-27T22:29:37.937" Title="How to decline &quot;Trump&quot;?" Tags="|власні-назви|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="236" PostTypeId="2" ParentId="184" CreationDate="2017-02-11T18:32:05.260" Score="4" Body="&lt;p&gt;Як альтернатива, скло може бути &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaparuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Запароване&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="152" LastActivityDate="2017-02-11T18:32:05.260" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="237" PostTypeId="2" ParentId="234" CreationDate="2017-02-11T18:48:29.633" Score="8" Body="&lt;p&gt;Не очевидно, чому &lt;code&gt;печиво&lt;/code&gt; не може використовуватись в якості технічного терміну. &lt;code&gt;cookie&lt;/code&gt; не має інших значень в англійській, тому в англійській мові воно і звучить як кулінарний виріб, а не як спеціальний термін, і не пояснюють суть.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, в англійській культурі до комп'ютерних технологій ставляться не так серйозно, як в СРСР, де непосвяченим людям наукові терміни здаються справді загадковими (чого варте одне таємниче &lt;code&gt;ЕОМ&lt;/code&gt; — &lt;code&gt;електронно-обчислювальна машина&lt;/code&gt;, порівняйте з &lt;code&gt;computer&lt;/code&gt; — &lt;code&gt;той, що рахує&lt;/code&gt;). Тому в нашій країні спадщина радянських часів змушує ставитись до перекладу &lt;code&gt;печиво&lt;/code&gt; зневажливо — звучить &quot;ненауково&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-12T00:34:56.893" LastActivityDate="2017-02-12T00:34:56.893" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="238" PostTypeId="2" ParentId="231" CreationDate="2017-02-11T18:48:41.500" Score="11" Body="&lt;p&gt;Зі &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53407/26584.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словопедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За більшовицьких часів універсальною формою звертання було слово&#xA;&lt;strong&gt;товариш&lt;/strong&gt;. Щоправда, як в усній, так і в письмовій формах воно&#xA;постійно еволюціонувало: &amp;quot;&lt;strong&gt;т.&lt;/strong&gt; Вухналь&amp;quot;, &amp;quot;&lt;strong&gt;тов.&lt;/strong&gt; Вухналь&amp;quot;, &amp;quot;&lt;strong&gt;товариш&lt;/strong&gt; Вухналь Йосип Васильович&amp;quot;. Усі різновиди прийнятої норми варіювалися&#xA;залежно від того, хто і на якому щаблі стояв.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зі словом &lt;strong&gt;громадянин&lt;/strong&gt; частіше зверталися до тих, кого позбавляли&#xA;громадянських прав або ж щоб дистанціюватися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лексемою &lt;strong&gt;добродій&lt;/strong&gt;&#xA;краще було не послуговуватися, бо тоді людину сприймали як причетну до&#xA;колишньої Директорії...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;мадам&lt;/strong&gt; було лайливе. Ним обзивали, коли&#xA;хотіли натякнути на сумнівні морально-етичні якості особи. Таке&#xA;зміщення понять у вживанні слів-звертань, та ще й узятих з чужих мов,&#xA;створило свій макаронічний стиль, щось на зразок &amp;quot;Эй, девушка в&#xA;светлой кофточке!&amp;quot;, &amp;quot;Эй, мужчина в темной шляпе!&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Незрідка доводилося спостерігати, як до незнайомих зверталися &lt;strong&gt;&amp;quot;ніяк&amp;quot;&lt;/strong&gt;,&#xA;тобто ставили запитання, висловлювали міркування начебто безадресно, у&#xA;простір з надією, що хтось прийме це &amp;quot;на себе&amp;quot; і відповість чи&#xA;втягнеться в розмову.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лише на початку 90-х років лаконічне, милозвучне і найбільш відповідне&#xA;саме українській спільноті звертання &lt;strong&gt;пан, пані, панове&lt;/strong&gt; стало начебто&#xA;набувати прав громадянства. Ці слова з притаманним їм&#xA;стримано-емоційним і водночас найповнішим виявленням поваги зазвучали&#xA;у побуті, в офіційних стосунках, у інших сферах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У документах форма &lt;strong&gt;пан&lt;/strong&gt; уживається з ім’ям, прізвищем, назвою посади,&#xA;тобто порівняно з добродій має виразне забарвлення офіційності. А до&#xA;колективу людей, до аудиторії слухачів варто звертатися: &lt;em&gt;панове&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;шановні пані й панове&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шановне товариство&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вельмишановне зібрання&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Панове&lt;/strong&gt; - це звертання до сукупності людей як винятково чоловічої статі, так і статево змішаної. &lt;em&gt;Пані та панове&lt;/em&gt; є перекладом &lt;em&gt;Mesdames et messieurs&lt;/em&gt;. З точки зору української мови - це тавтологія, щось на кшталт &lt;em&gt;жінки та люди&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є інша думка, що &lt;em&gt;панове&lt;/em&gt; - це кличний відмінок слова &lt;em&gt;пани́&lt;/em&gt;, а, отже, звертатись можна так лише до сукупності людей винятково чоловічої статі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;називний пан пани́   &#xA;родовий па́на пані́в  &#xA;давальний па́нові, па́ну пана́м   &#xA;знахідний па́на пані́в  &#xA;орудний па́ном пана́ми  &#xA;місцевий на/у па́нові, па́ну на/у пана́х  &#xA;кличний па́не пани́, пано́ве &#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в більшості обговорень схиляються до думки, до &lt;em&gt;пано́ве&lt;/em&gt; - не лише кличний відмінок слова &lt;em&gt;пани́&lt;/em&gt;, але й і власна назва, іменник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У творах класиків, зокрема Шевченка й Нечуя, можна побачити звертання &lt;em&gt;панове громадо&lt;/em&gt; – свідчення того, що вживатися воно могло не лише щодо чоловіків, а й до чоловічо-жіночого товариства.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Уривок з &amp;quot;Украденого щастя&amp;quot; Івана Франка:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;– Знаєте ви що, &lt;strong&gt;панове свiдки&lt;/strong&gt;, я тут хочу з Миколою розумне слово&#xA;говорити. Вас тут не потрiбно. Може б, ви пiшли собi до дiдька? (...)&#xA;&lt;strong&gt;Селяни i селянки&lt;/strong&gt; сквапно виходять. Декотрi хрестяться i плюють.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоч, з іншого боку, навіть коли в громаді чи серед свідків і були жінки, то зовсім не означало, що звертаються і до жінок. Кажучи &lt;em&gt;панове громадо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;панове свідки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;панове товариство&lt;/em&gt;, адресувати ті слова промовці могли, звісно, тільки чоловікам, жіноча ж частина могла слугувати за &amp;quot;непомітне тло&amp;quot; чи &amp;quot;покірну масу&amp;quot;. Нині ж, коли жінки є рівними в правах з чоловіками, традиційне звертання панове громадо/товариство, безумовно, &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t2374.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стосується&lt;/a&gt; представників обох статей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Колишній Президент України Віктор Ющенко використовував звернення &lt;em&gt;любі друзі&lt;/em&gt;. Проте завдяки широкій популярності і комедійним пародіям цей вираз, по суті, перетворився на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D0%BC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;мем&lt;/a&gt;, а, отже, вживається переважно в іронічному контексті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-19T12:34:52.997" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="239" PostTypeId="2" ParentId="199" CreationDate="2017-02-11T19:04:54.760" Score="2" Body="&lt;p&gt;Знайшов ще один &lt;a href=&quot;http://translate.academic.ru/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B2%D1%8B%D0%B9%20%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B5%20%D0%B1%D0%BE%D0%B3%D0%B0/ru/en/1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;варіант&lt;/a&gt; перекладу: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;перший сорт&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2017-02-11T19:04:54.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="240" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="241" CreationDate="2017-02-11T19:12:11.877" Score="13" ViewCount="13214" Body="&lt;p&gt;Восени у народі кажуть, що зимувати &quot;птахи летять у вирій&quot;. Що є таке той &quot;вирій&quot;, та чому туди відправляються зимувати птахи? Чи так можна казати про всіх птахів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можуть літати у &quot;вирій&quot; не тільки птахи? Наприклад, чи можу я сказати, що літаки чи хмари полетіли у вирій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому так кажуть? Звідки пішов цей вислів (чи є він унікальним в українській культурі та чи є альтернативи в інших культурах)? Яка його історія?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="152" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-30T16:25:45.593" LastActivityDate="2018-04-25T17:40:25.383" Title="Що таке &quot;вирій&quot;, та чому &quot;птахи летять у вирій&quot;? Яке походження цього вислову?" Tags="|фразеологізми|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="241" PostTypeId="2" ParentId="240" CreationDate="2017-02-11T19:19:48.083" Score="10" Body="&lt;p&gt;Cловник-довідник пана Жайворонка „Знаки української етнокультури“:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;теплі країни, краї&lt;/strong&gt;; також теплі води; слово (давнє «ірсад») означає «теплий край», можливо, від грецьк. «ір» — «весна»; за повір’ям, вирій пов’язаний з раєм, теплою, вічнозеленою й сонячною краї­ною, розташованою далеко на Сході, за морем, куди на зиму від­літають птахи, а на Здвиження ні­бито уповзають туди до своєї мате­рі й плазуни […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;(з великої літери) Ви́рій = Ура́й — у східнослов’янській міфології — &lt;strong&gt;стародавні назви раю&lt;/strong&gt; — блаженної сторони, вічної весни, вічного світла і Райського (Світо­вого) дерева, Дерева життя, біля вершини якого нібито мешкають птахи та душі померлих&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B2%D0%B8%D1%80%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;… → на UkrLit: детальніше, а також словники СУМ-11, Грінченко.&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це підтверджує й ЕСУМ в 6 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=380&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Етимологічний словник української мови, 380 скорінка 1 книги&quot;&gt;ви́рій&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, [&lt;em&gt;вира́й, ви́рей&lt;/em&gt; Пі, Ж, &lt;em&gt;ви́рʼє&lt;/em&gt; Бі, &lt;em&gt;ира́й&lt;/em&gt; Ж, &lt;em&gt;ирі́й&lt;/em&gt; Ж, &lt;em&gt;ірʼє&lt;/em&gt; Бі, &lt;em&gt;і́рій&lt;/em&gt; Ж], [&lt;em&gt;и́риця&lt;/em&gt;] «пташка, що повернулася з вирію»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;російська &lt;em&gt;и́рий&lt;/em&gt;, білоруська &lt;em&gt;вы́рай&lt;/em&gt;, др. &lt;em&gt;ирии&lt;/em&gt;, польська wyraj&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;загальноприйнятої етимології не має; можливо, повʼязане з псл. *jarь «весна», що разом з гот. jer «рік» походить від індоєвропейської *i̯ǒr- із ступенем чергуванням i̯ər-, звідки виникло īr-, представлене в др. &lt;em&gt;-ии&lt;/em&gt;; українська форма з початковим &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; виникла внаслідок злиття прийменника &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; з іменником у сполученні &lt;em&gt;в ирій&lt;/em&gt; (куди?); форми &lt;em&gt;ви́рай, ира́й&lt;/em&gt; під впливом &lt;em&gt;рай&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;/a/3076/585&quot;&gt;… → далі&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, сказати, що літаки чи хмари летять у вирій, можна тільки у певних випадках (наприклад, порівнюючи літак чи хмару з пташкою), але загалом таке речення можуть і не зрозуміти. Можу уявити собі якесь поетичне речення типу „Літак, як той птах, полетів кудись за обрій... Мабуть, у вирій“ абощо, але не можу уявити собі просто обрубане речення „Літак/хмара полетів/ла у вирій“.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-25T17:40:25.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="242" PostTypeId="2" ParentId="235" CreationDate="2017-02-11T19:33:50.380" Score="10" Body="&lt;p&gt;There's a declension rule (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e.g. § 49 here&lt;/a&gt;) for &lt;strong&gt;singular masculine nouns ending with hard consonant&lt;/strong&gt; which can be classified as &lt;a href=&quot;http://www.mova.club/ukrainian/grammar/morphology/morphology.8.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;hard group of 2&lt;sup&gt;nd&lt;/sup&gt; declension&lt;/a&gt;. &lt;code&gt;-ові&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;-y&lt;/code&gt; endings can be equaly used to form dative. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However, when several nouns from hard group of 2&lt;sup&gt;nd&lt;/sup&gt; declension go &lt;strong&gt;in a row&lt;/strong&gt; then &lt;code&gt;-ові&lt;/code&gt; is used for first to form dative and &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt; for rest of them 'to avoid monotony'. Usually this situation appears with full names which usualy do not contain to many words to cause &lt;code&gt;-y&lt;/code&gt; ending monotony.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In the media word &lt;code&gt;Трамп&lt;/code&gt; is often used after word &lt;em&gt;Дональд&lt;/em&gt;. In other words &lt;em&gt;Дональд Трамп&lt;/em&gt; is declined to dative more often then just &lt;em&gt;Трамп&lt;/em&gt;. Тhis fact reduces chances of &lt;em&gt;Трампові&lt;/em&gt; appearance.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-08T04:57:06.403" LastActivityDate="2018-02-08T04:57:06.403" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="243" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-11T19:53:21.140" Score="12" ViewCount="160" Body="&lt;p&gt;In many classic books, I see addressing parents by &lt;strong&gt;plural of nobility&lt;/strong&gt; (Ukr: &lt;em&gt;Пошанна множина&lt;/em&gt;), most probably as a sign of respect and dignity:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Ви&lt;/strong&gt;, тату, говорите до мене, наче до маленької, – сказала Марта, осміхнувшись.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  (Іван Нечуй-Левицький, «Хмари»)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What is the current, &lt;strong&gt;actual&lt;/strong&gt; amount of usage for this construct in modern Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Further reading:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Pluralis_majestatis&quot;&gt;Pluralis majestatis&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://labook.com.ua/book_stilistika-dilovo-movi_672/29_-26.-vzhivannya-osobovih-zajmennikv&quot;&gt;Вживання особових займенників&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-05T16:11:32.687" LastActivityDate="2018-05-05T16:11:32.687" Title="What is the current use of Plural vs. Singular second person when addressing to parents?" Tags="|число|займенники|пошанна-множина|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="244" PostTypeId="2" ParentId="223" CreationDate="2017-02-11T20:25:00.603" Score="7" Body="&lt;p&gt;Там де виріс я, завжди використовували це слово як синонім до слова &lt;em&gt;зустріч&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але воно завжди мало жартівливо-зневажливий або молодіжний відтінок. Старші люди могли сказати: &quot;молодь пішла на &lt;em&gt;здибанку&lt;/em&gt;&quot;, але самі вони завжди ходили на &lt;em&gt;зустріч&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;збори&lt;/em&gt;. Частіше вживалося у дієслівному варіанті - &lt;em&gt;здибатися&lt;/em&gt;. Є також така приказка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Яке їхало, таке здибало.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;яка теж завжди вживалася у зневажливому тоні, напр.: - &quot;ти така нечепура і друг твій такий же&quot;. Хочу зауважити, що приказка сама по собі не має лише зневажливе значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зараз, як я бачу &lt;em&gt;здибанка&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;здибатися&lt;/em&gt; практично стали синонімами &lt;em&gt;зустрічі&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;зустрітися&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="395" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-27T05:05:18.450" LastActivityDate="2018-03-27T05:05:18.450" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="245" PostTypeId="2" ParentId="243" CreationDate="2017-02-11T20:50:10.447" Score="7" Body="&lt;p&gt;My mother always said &lt;code&gt;Ви&lt;/code&gt; as a plural to her parents, grandparents, aunts and uncles. My father always used &lt;code&gt;ти&lt;/code&gt; as a singular to his parents, grandparents, aunts and uncles. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I am not that young anymore and I use singular form for my parents and grandparents but plural for aunts and uncles. Generation of my parents, according to my observation, used &lt;code&gt;Ви&lt;/code&gt; in 70-80% of cases. My generation - 10-20%. I am originally from south west of Ukraine.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So in general I would say it depends on the region, religion and real amount of respect you want to put in your words. A couple of words about religion: what I have seen is - the more religious people the more common is to use plural form.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I would also agree with Chizh's comment - the tendency I see is to use more and more singular form.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="395" LastActivityDate="2017-02-11T20:50:10.447" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="246" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-11T21:21:17.687" Score="13" ViewCount="394" Body="&lt;p&gt;What is a proper way to express a great gratitude in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What I mean here is not something you normally say to a cashier at a shop. For that you would use: &lt;em&gt;Дякую&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;Спасибі&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I have heard so far: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Щиро дякую&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Вельми дякую&lt;/em&gt; - seems to be taken from Polish &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Велике спасибі&lt;/em&gt; - seems to be taken from Russian&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Дуже дякую&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Сердечно дякую&lt;/em&gt; - seems to be taken from German&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Дякую від усього серця&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;EDIT: What I am looking for is a conversational form or direct speech variant. The way you would say it directly to a person you express a gratitude. As per comment - &lt;em&gt;велика подяка&lt;/em&gt; doesn't seem to be a direct speech to me.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="395" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-14T16:05:11.130" LastActivityDate="2020-10-27T10:34:32.867" Title="The proper way to express a great gratitude in Ukrainian" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|non-native-speaker|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="247" PostTypeId="2" ParentId="246" CreationDate="2017-02-11T21:34:44.517" Score="7" Body="&lt;p&gt;All options are good and are used. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I prefer to say &lt;em&gt;Щиро дякую&lt;/em&gt; because it is short and sounds very natural in Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I personally dislike &lt;em&gt;спасибі&lt;/em&gt; because it's very close to Russian &lt;em&gt;спасибо&lt;/em&gt; so it can confuse the partner especially when I have a dialog with a native Russian-speaking person. As it's mentioned in the comment, &lt;em&gt;спасибі&lt;/em&gt; is not a transliteration of Russian &lt;em&gt;спасибо&lt;/em&gt; and has Kyivan Rus Slavic root.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Два слов’янських слова «спаси боже» в процесі використання злились у&#xA;  цілісність. Сталося це порівняно недавно, у писемних пам’ятках це&#xA;  слово вживається десь з XVI століття поріч із старослов’янським&#xA;  «благодарствую».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.radiosvoboda.org/a/24821385.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Here&lt;/a&gt; is more info about &lt;em&gt;спасибі&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;дякую&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-27T05:26:56.037" LastActivityDate="2018-03-27T05:26:56.037" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="248" PostTypeId="2" ParentId="246" CreationDate="2017-02-11T21:39:41.090" Score="12" Body="&lt;p&gt;Addressing a cashier in a shop seems to be &lt;em&gt;somewhere between&lt;/em&gt; the official communication and the friends' talk.&lt;br /&gt;&#xA;So your goal is &lt;em&gt;somewhere between&lt;/em&gt; the &amp;quot;formal&amp;quot; addressing (long but most accurate) and &amp;quot;rapid speak&amp;quot; (short but rude/sharp sometimes).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові найбільш уживаними, стилістично нейтральними висловами подяки є: &lt;em&gt;дякую&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;спасибі&lt;/em&gt;, які можуть мати при собі &lt;strong&gt;слова, що посилюють вираження вдячності&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;дуже, сердечне, красно сердечно, щиро&lt;/em&gt; та ін. &lt;a href=&quot;http://www.philology.kiev.ua/Lingur/art_93.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(source)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;So, the answer is, use &lt;em&gt;дякую&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;спасибі&lt;/em&gt; with any emphasis adjectives/adverbs that are &lt;strong&gt;compact enough&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Hence, &lt;em&gt;вельми/дуже/щиро дякую&lt;/em&gt; seems to be fine, while &lt;em&gt;дякую сердечно/від усього серця&lt;/em&gt; looks like an overhead.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2020-10-27T10:34:32.867" LastActivityDate="2020-10-27T10:34:32.867" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="249" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="309" CreationDate="2017-02-11T21:51:29.343" Score="17" ViewCount="685" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Named-entity_recognition&quot;&gt;Named-entity recognition&lt;/a&gt; (NER) (also known as entity identification, entity chunking and entity extraction) is a subtask of information extraction that seeks to locate and classify named entities in text into pre-defined categories such as the names of persons, organizations, locations, expressions of times, quantities, monetary values, percentages, etc.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Tools that I used used (&lt;a href=&quot;http://demo.dbpedia-spotlight.org/&quot;&gt;DBpedia Spotlight&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.opencalais.com/&quot;&gt;OpenCalais&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.luis.ai/&quot;&gt;LUIS&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://nlp.stanford.edu/software/CRF-NER.shtml&quot;&gt;Stanford NER&lt;/a&gt;) do not support Ukrainian natively. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Do you know any NLP/NER tools allowing to work with the Ukrainian language? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-24T19:34:12.190" LastActivityDate="2022-02-09T23:19:33.090" Title="What Named Entity Recognition tools support Ukrainian language?" Tags="|resource-request|software|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="250" PostTypeId="2" ParentId="113" CreationDate="2017-02-11T22:03:14.983" Score="6" Body="&lt;p&gt;Для перекладу &lt;em&gt;aftercare&lt;/em&gt; у значенні додаткові заняття (якщо мова йде про освітній заклад) я б використав словосполучення &lt;em&gt;післяурочна освіта/діяльність&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;післяурочне дозвілля/виховання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;післяурочні заняття/години&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;післяурочний догляд&lt;/em&gt;. Зрозуміло, що такий переклад звужує і уточнює оригінальне значення. Можливо, підійде і слово «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dovchannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;довчання&lt;/a&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знову ж таки, залишається словосполучення &lt;em&gt;подовжений/продовжений день&lt;/em&gt; (“extended day”), яке прийшло до нас &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine24-21.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з радянської доби і є калькою російської&lt;/a&gt;. Воно виглядає застарілим, але є усталеним і використовується у документах. Здається, існує &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=1246&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;суперечність&lt;/a&gt; як правильно: «продовжений» чи «&lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/156.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подовжений&lt;/a&gt;» день. Я більше схиляюсь до думки &lt;a href=&quot;http://chak-chy-pravylno-my-hovorymo.wikidot.com/p#podovzhenyi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подовжений&lt;/a&gt; (у часі). Тоді можна сказати &lt;em&gt;подовжене навчання&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прямого еквівалента до російського неологізму «продленка» в українській мові немає. Найближчим, напевне, буде «&lt;em&gt;вечірка&lt;/em&gt;» – вечірня школа, але зараз це слово має іншу суть. В будь-якому разі, не варто створювати переклади англійських термінів, взявши за основу російські аналоги.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="222" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-17T21:50:13.857" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="251" PostTypeId="2" ParentId="113" CreationDate="2017-02-11T22:18:04.607" Score="2" Body="&lt;p&gt;Перш за все, &lt;em&gt;aftercare&lt;/em&gt; означає &lt;em&gt;the care of people after they have left a hospital or prison&lt;/em&gt;, тобто догляд  за одужуючими або людиною, що щойно вийшла на волю. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://translate.academic.ru/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BB%D1%91%D0%BD%D0%BA%D0%B0/ru/en/1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Переклади&lt;/a&gt; слова &lt;em&gt;продленка&lt;/em&gt; на англійську мову:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;General subject: homework club (в школі - Великобрит., HC), pre-school club (приблизний аналог), after-school club&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;American English: after-school child-care&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо українського аналога слова &lt;em&gt;продленка&lt;/em&gt;, то мені більше всього подобається варіант &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;додаткове заняття&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;як це вказано у автора посту і в деяких коментарях. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:50:48.483" LastActivityDate="2018-05-17T21:50:48.483" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="252" PostTypeId="2" ParentId="205" CreationDate="2017-02-11T22:48:59.777" Score="8" Body="&lt;p&gt;Для того, щоб вдало назвати предмет (переклад — &lt;em&gt;пере&lt;/em&gt;називання), треба розібратися, що він із себе представляє.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нижче наведені короткі описи деяких візуально схожих літальних апаратів, які оперують за різними принципами і які треба розрізняти поміж собою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Autogyro&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;З грецької αὐτός + γύρος, дослівно &amp;quot;що сам обертається&amp;quot;.&lt;br /&gt;&#xA;Вікіпедія: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B2%D1%82%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;укр.&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Autogyro&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;англ.&lt;/a&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Українською: &lt;em&gt;автожи́р&lt;/em&gt;, також &lt;em&gt;автогі́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гіропла́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гірокопте́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ротопла́н&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тягу (поступальний рух) забезпечує пропелер (розміщений спереду чи позаду).&lt;br /&gt;&#xA;Підйомну силу забезпечує горизонтально розміщений гвинт, який &lt;strong&gt;не має&lt;/strong&gt; приводу, а вільно обертається під час поступального руху (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B2%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_(%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;авторотація&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Gyrodyne&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;З грецької γύρος + δύναμις (dunamis), дослівно &amp;quot;що обертається від сили&amp;quot;.&lt;br /&gt;&#xA;Вікіпедія: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BB&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;укр.&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Gyrodyne&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;англ.&lt;/a&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Українською: &lt;em&gt;гвинтокри́л&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від &lt;em&gt;автожира&lt;/em&gt; відрізняється наявністю крил, як у літака, та наявністю двигуна у несного гвинта.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тягу так само забезпечує пропелер/-и.&lt;br /&gt;&#xA;Підйомну силу під час зльоту забезпечує несний гвинт (двигун увімкнено), а під час поступального руху частково забезпечує гвинт у режимі авторотації (двигун вимкнено), частково — крила.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Helicopter&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;З французької hélicoptère, з грецької helix + pteron, дослівно &amp;quot;спіраль + крило&amp;quot;.&lt;br /&gt;&#xA;Вікіпедія: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;укр.&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Helicopter&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;англ.&lt;/a&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Українською: &lt;em&gt;гелікопте́р&lt;/em&gt;, також &lt;em&gt;вертолі́т&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від &lt;em&gt;гвинтокрила&lt;/em&gt; відрізняється відстутністю пропелера/-ів та крил.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підйомну силу &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; тягу забезпечує несний гвинт (за рахунок нахилу всієї машини вперед/назад).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для зльоту &lt;em&gt;автожиру&lt;/em&gt; потрібен розбіг, решта може злітати вертикально.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Най пробачать мене фахові повітроплавці за можливу єресь :)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Висновки, які можна зробити:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Gyrodyne&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;helicopter&lt;/em&gt; — абсолютно різні апарати, відповідно &lt;em&gt;гелікоптер&lt;/em&gt; не може бути &lt;em&gt;гвинтокрилом&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(або ж &lt;em&gt;гвинтокрил&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;гвинтокрилом&lt;/em&gt; :)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Англомовні терміни (етимологія) так само заплутані, як і наші. У &lt;em&gt;gyrodyne&lt;/em&gt; гвинт може обертатися від двигуна, але те саме стосується й &lt;em&gt;helicopter&lt;/em&gt;. Сам же &lt;em&gt;helicopter&lt;/em&gt; — це не &lt;em&gt;спіралекрил&lt;/em&gt;, як те &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Helicopter#/media/File:Leonardo_da_Vinci_helicopter.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;планував да Вінчі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якби придумувати терміни з нуля, то можна було виробити більш-менш зрозумілу схему на базі &lt;em&gt;гвинт&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;ротор&lt;/em&gt;): &lt;em&gt;autogyro&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;гвинтоплан&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;helicopter&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;гвинтоліт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;gyrodyne&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;гвинтолітоплан&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Оскільки &lt;em&gt;гвинтокрил&lt;/em&gt; може трактуватися як буквальний переклад &lt;em&gt;helicopter&lt;/em&gt;, найменшим злом було би пряме запозичення усіх термінів, як то &lt;em&gt;автоґір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ґіродин&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гелікоптер&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-11T22:48:59.777" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="253" PostTypeId="2" ParentId="234" CreationDate="2017-02-11T23:18:59.153" Score="13" Body="&lt;p&gt;Варіант &quot;реп'яшки&quot; використовується наразі у Facebook:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Z0GKc.png&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Z0GKc.png&quot; alt=&quot;частковий скриншот сторінки в соціальній мережі Facebook&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На користь цього варіанту зазвичай наводиться аргумент, що ці файли &quot;причіпляються&quot; до клієнта й залишаються з ним, так само, як це відбувається із реп'яхами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також часто зустрічається варіант &quot;файли cookie&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2017-02-11T23:18:59.153" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="254" PostTypeId="2" ParentId="234" CreationDate="2017-02-11T23:34:26.657" Score="5" Body="&lt;p&gt;Якщо подивитися &lt;a href=&quot;https://www.reference.com/technology/computer-cookies-called-cookies-f0e2d0e3a1d78f14&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;історію&lt;/a&gt; цього терміну, то ми побачимо наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Computer cookies were so named by the original developer of this&#xA;  technology, Lou Montulli, as an homage to an earlier piece of computer&#xA;  monitoring technology known as &quot;magic cookies.&quot; This earlier&#xA;  technology performed a function similar to modern cookies. They&#xA;  transmitted short code segments between machines for identification.&#xA;  Montulli developed the modern cookie in 1994 while working for the&#xA;  Internet company Netscape&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, вони отримали назву, скоріше за все, від печива з передбаченнями. Тому &quot;печивом&quot; чи &quot;коржиками&quot; називати не так грішно, але &quot;куки&quot;, ймовірно, вимовляти швидше. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastActivityDate="2017-02-11T23:34:26.657" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="255" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="259" CreationDate="2017-02-11T23:51:09.717" Score="12" ViewCount="139" Body="&lt;p&gt;What are the differences between &lt;em&gt;&quot;перстень&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;обручка&quot;&lt;/em&gt;, and &lt;em&gt;&quot;каблучка&quot;&lt;/em&gt;? Do some of these words imply the presence of a stone?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:19:32.920" LastActivityDate="2018-04-29T17:19:32.920" Title="Semantic difference in translation options for the word &quot;ring&quot;" Tags="|переклад|from-english|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="256" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="257" CreationDate="2017-02-12T00:33:18.000" Score="19" ViewCount="2502" Body="&lt;p&gt;Літеру &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt; часто наводять як приклад унікальності української мови, проте у французькому письмі також присутня літера &lt;code&gt;ï&lt;/code&gt;, як, наприклад, у слові &lt;code&gt;naïf&lt;/code&gt; – &lt;code&gt;наївний&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сторінці про Кирилицю на &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B0&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt; міститься перелік сучасних абеток на основі кирилиці, серед яких лише українська містить цю літеру.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож виникає питання, чи з'явилась літера &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt; в українській абетці як природній розвиток кирилиці, чи її було запозичено з латиниці?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="405" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-23T19:05:46.340" LastActivityDate="2023-01-18T07:49:31.670" Title="Походження літери Ї в українській абетці" Tags="|історія-мови|абетка|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="257" PostTypeId="2" ParentId="256" CreationDate="2017-02-12T00:36:50.993" Score="14" Body="&lt;p&gt;Take a look at &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/60/92&quot;&gt;this&lt;/a&gt; nice answer by &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/122/sassa-nf&quot;&gt;Sassa NF&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це є наслідком реформ правопису. &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt; з'явилось в українській мові в 19-му столітті та цілком замінило старослов'янську літеру &lt;code&gt;ѣ&lt;/code&gt;. Я точно не знаю, але здається того часу це було зроблено для передачі власного звуку, притаманного &lt;code&gt;ѣ&lt;/code&gt;. Нехай це вас не дивує, бо &lt;code&gt;ѣ&lt;/code&gt; промовлялось як &lt;code&gt;є&lt;/code&gt; в Новгороді, але швидше за все промовлялось &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; в Київській Русі. Тому, скажімо, графіті &lt;code&gt;...рабу божому Луцѣ&lt;/code&gt;, які ще можна знайти в Софії, промовляти треба не &lt;code&gt;Луцє&lt;/code&gt;, а &lt;code&gt;Луці&lt;/code&gt;. До думки, що саме так промовлялось на Київщині &lt;code&gt;ѣ&lt;/code&gt;, схиляються дослідники історичної граматики. Мені дуже сподобалась робота Л.П.Павленка, &quot;Історична Граматика Української Мови&quot;, навчальний посібник для студентів, що можна знайти в онлайні.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Як наслідок, навіть на початку 20-го століття писали &lt;code&gt;хлїб&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;лїпше&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;цїлий&lt;/code&gt; - зустрічаємо на кожній сторінці в Історії України-Руси Грушевського.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тобто, свого часу &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt; зовсім не була йотованою, та для утворення звуку &lt;code&gt;йі&lt;/code&gt; потрібен був апостроф. Лише пізніше за радянських реформ змінився правопис слів, та замінили &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt; на &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;. Чому одночасно не позбулись апострофу, мені не відомо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-02-12T00:42:08.640" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="258" PostTypeId="2" ParentId="256" CreationDate="2017-02-12T02:35:05.910" Score="11" Body="&lt;p&gt;На додачу до &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/257/4&quot;&gt;відповіді Chizh про перші використання «ї» як окремої літери&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%87_(%D0%BA%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B0)&amp;amp;oldid=83570278&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;твердженнями з російської Вікіпедії&lt;/a&gt;, які однак не підтверджені джерелами, така форма («і» з двома крапками) іноді використовувалася ще в церковнослов'янскому та «&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%B6%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%88%D1%80%D0%B8%D1%84%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гражданському&lt;/a&gt;» (початок XVIII ст.) письмі, хоча не мала там особливого значення (використовувалась просто як інший варіант написання звичайної «і» з крапкою).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо це правда, то варіант наслідування нетипового варіанту написання «і» з церковнослов'янських пам'яток виглядає більш ймовірним, ніж наслідування у фразцузів. Тим більше, що, наприклад, літера «є» за своїм першопочатковим значенням є одним з варіантів написання давньоруської і церковнослов'янської «е» — що, однак, не завадило їй з часом набути окремого значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча вірогідних джерел, щоби підтвердити цю гіпотезу, на жаль, не маю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-02-12T02:35:05.910" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="259" PostTypeId="2" ParentId="255" CreationDate="2017-02-12T02:59:31.710" Score="10" Body="&lt;p&gt;Semantically, all three are almost equivalent. СУМ: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kabluchka&quot;&gt;каблучка&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perstenj&quot;&gt;перстень&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obruchka&quot;&gt;обручка&lt;/a&gt;. However, there are some subtle differences:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перстень&lt;/em&gt; has been derived from Old Slavonic &lt;em&gt;перст&lt;/em&gt;, &quot;finger&quot;. The other words can (rarely) be used not only for rings, but for necklaces and other jewelry or wearings;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;обручка&lt;/em&gt; is tightly related to marriage or engagement, and these symbolize the family status of a person who wears it;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;каблучка&lt;/em&gt; is etymologically &quot;a circle&quot;, so it denotes any object (not necessarily wearing) that has round form.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Practically, all three can be used for &quot;a ring, with or without jewelry, both for beauty or as a symbol or marriage/engagement&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-12T02:59:31.710" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="260" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="267" CreationDate="2017-02-12T03:15:58.453" Score="16" ViewCount="177" Body="&lt;p&gt;I understand that verb &lt;code&gt;Є&lt;/code&gt; can either be written, omitted, or replaced with an em-dash(—). I know that there are no semantic differences between these, but are there any circumstances in which one would be more acceptable than the other? For example in casual vs formal conversation.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also, is there any connotation that goes along with using a specific option? Finally, when reading aloud, is the em-dash(—) ever pronounced?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2017-02-12T12:58:30.690" LastActivityDate="2017-02-12T12:58:30.690" Title="Conventions for the omission of verb `Є`" Tags="|вживання-слів|non-native-speaker|connotation|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="261" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-12T06:33:26.203" Score="0" Body="" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:42:10.930" LastActivityDate="2017-02-25T21:42:10.930" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="262" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-12T06:33:26.203" Score="0" Body="Для запитань про правильне вживання слів. Запитання має містити слово, яке обговорюється, причому лише одне. // For questions about how to correctly use a word. The word has to be provided within the question. The question should be limited to the usage of a single word." OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:42:10.930" LastActivityDate="2017-02-25T21:42:10.930" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="263" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-12T06:35:19.550" Score="0" Body="" OwnerUserId="-1" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-02-12T06:35:19.550" LastActivityDate="2017-02-12T06:35:19.550" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="264" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-12T06:35:19.550" Score="0" Body="Questions asked from the perspective of people who are not native speakers of the Ukrainian language." OwnerUserId="259" LastEditorUserId="259" LastEditDate="2017-02-13T15:47:39.007" LastActivityDate="2017-02-13T15:47:39.007" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="265" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-12T06:42:42.993" Score="0" Body="&lt;p&gt;Використовуйте цей теґ для запитань, які стосуються українських перекладів іншомовних слів або виразів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ми також маємо окремі теги для &lt;em&gt;перекладу&lt;/em&gt; з деяких мов: &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-english&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-english&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-english&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-german&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-german&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-german&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-russian&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-russian&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-russian&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Use this tag for questions about the Ukrainian equivalents of foreign-language words or expressions.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;We also have language-specific &lt;em&gt;translation&lt;/em&gt; tags: &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-english&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-english&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-english&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-german&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-german&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-german&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-russian&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-russian&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-russian&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="-1" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-11T06:22:44.687" LastActivityDate="2017-03-11T06:22:44.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="266" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-12T06:42:42.993" Score="0" Body="Для запитань про українські еквіваленти іншомовних слів // For questions about the Ukrainian equivalents of foreign-language words" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T07:55:59.110" LastActivityDate="2017-03-12T07:55:59.110" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="267" PostTypeId="2" ParentId="260" CreationDate="2017-02-12T06:53:04.883" Score="15" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;TL/DR&lt;/strong&gt; Maybe the most important rule to know: &lt;strong&gt;em-dash is used if Predicate is a Noun/Nominative&lt;/strong&gt;. The rest of cases are really rare.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The verb &quot;to be&quot; &lt;a href=&quot;https://linguistics.stackexchange.com/questions/8934/languages-with-multiple-forms-of-the-verb-to-be&quot;&gt;has several essentially different meanings&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;be in existence: &lt;em&gt;є країна, де…&lt;/em&gt;, there is a country where…&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;be an identity (object &lt;code&gt;x&lt;/code&gt; belongs to a class &lt;code&gt;X&lt;/code&gt;): &lt;em&gt;яблуко є фрукт&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;яблуко є фруктом¹&lt;/em&gt;, apple is a fruit&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;be (object &lt;code&gt;x&lt;/code&gt; has an attribute &lt;code&gt;y&lt;/code&gt;): &lt;em&gt;яблуко [є] зелене&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;яблуко є зеленим&lt;/em&gt;¹, the apple is green&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;be in someone's possession: &lt;em&gt;[це] яблуко є моїм&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;[це] яблуко [є] моє&lt;/em&gt;, [this] apple is mine&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;be at location: &lt;em&gt;яблуко [є] на столі&lt;/em&gt;, apple is on the table; &lt;em&gt;я [є] удома&lt;/em&gt;, I am at home&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;be (to mean): &lt;em&gt;життя є кохання&lt;/em&gt;, to live is to love&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;These are all different, so it is important to understand the function of &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; in each case.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Український правопис»&lt;/a&gt; lists the following cases where em-dash should be used instead of &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Between the Subject and Predicate, &lt;strong&gt;if Predicate is expressed by a Noun/Numeral³ in Nom.case&lt;/strong&gt;, and there's no other verb&lt;br&gt;&#xA;Між підметом і присудком, коли останній виражений іменником або кількісним числівником у називному відмінку³, а дієслова-зв'язки немає. При цьому присудок буває як непоширеним, так і поширеним:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;яблуко — фрукт&lt;/em&gt;, apple — [is a] fruit&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Київ — столиця України&lt;/em&gt;, Kyiv — [is the] capital of Ukraine&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Between the Subject and Predicate, &lt;strong&gt;if one or both are infinitives&lt;/strong&gt;²&lt;br&gt;&#xA;Між підметом і присудком, коли один із цих членів речення (або обидва) є інфінітивом&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;говорити — річ нудна&lt;/em&gt;, talking — a boring thing&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Before &lt;em&gt;це (це є), оце, то, ось (це) значить&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;if Predicate is a Noun/Nom or Verb/Inf.&lt;/strong&gt; are linked by these words&lt;br&gt;&#xA;Перед &lt;em&gt;це (це є), оце, то, ось (це) значить&lt;/em&gt;, якщо присудок виражений іменником у називному відмінку або неозначеною формою дієслова, приєднується за допомогою цих слів до підмета:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Сміле слово — то наші гармати, Світлі вчинки — то наші мечі&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;(brave word — is our cannons, bright deeds — are our swords)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹) it is not Instrumental case, but a relic of the ancient &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Translative_case&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Translative case&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;²) I would say, it's just a functional equivalent of Gerund&lt;br&gt;&#xA;³) obviously, they missed the bare Adjective, as in &lt;em&gt;яблуко — зелене&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;when reading aloud, is the em-dash(—) ever pronounced?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Well, by a pause. The duration is just like in the phrase &lt;em&gt;“Well, by a pause”&lt;/em&gt;. :-)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;is there any connotation that goes along with using a specific option?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;No lexical meaning, but still, there is a very subtle difference. The pause adds some dramatic effect, either excitement or a pathetic connotation.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:54:12.713" LastActivityDate="2017-02-12T07:30:57.200" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="268" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="275" CreationDate="2017-02-12T09:27:40.243" Score="14" ViewCount="2224" Body="&lt;p&gt;Пошук у словниках синонімів &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.hohlopedia.org.ua/use_universalnyy_slovnyk_entsyklopediya/search/?word=&amp;amp;select=slovnyk_synonimiv_karavanskogo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://xn--h1aaldafs6o.xn--j1amh/%D0%9A/%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BF&amp;#39;%D1%8E%D1%82%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; результатів не дає.&#xA;У &lt;a href=&quot;https://uk.m.wiktionary.org/wiki/%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BF&amp;#39;%D1%8E%D1%82%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вікісловнику&lt;/a&gt; не вказано жодного синоніму, а у &lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BF&amp;#39;%D1%8E%D1%82%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вікіпедії&lt;/a&gt; вказано синонімом абревіатуру «&lt;strong&gt;ЕОМ&lt;/strong&gt;», яка використовується як правовий термін в юридичних документах, інженерами цифрової електроніки, також в історичному сенсі — для позначення комп'ютерної техніки 1940-1980-х років, і для позначення великих обчислювальних пристроїв, на відміну від персональних.&#xA;У цьому &lt;a href=&quot;http://www.m-translate.com.ua/en-uk/word-computer-translation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерелі&lt;/a&gt; вказано ще декілька синонімів: &lt;strong&gt;компутор&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;лічильник&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;обчислювальна техніка&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;обчислювач&lt;/strong&gt;. Чи є якийсь з цих термінів сталим? Чи можливо його використання на заміну запозиченому &lt;strong&gt;комп'ютер&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="243" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-27T05:08:02.640" LastActivityDate="2018-03-27T05:09:45.123" Title="Чи має запозичений термін &quot;комп'ютер&quot; синоніми українського походження?" Tags="|переклад|from-english|терміни|синоніми|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="269" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2017-02-12T10:41:20.130" Score="36" Body="&lt;h2&gt;Desktop&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійський термін &quot;desktop&quot; у формі прикметника має декілька перекладів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Десктопний&lt;/strong&gt; - транслітерація з англійської. Є здебільшого сленговим, вузькопрофесійним терміном у колах програмістів, дизайнерів і системних адміністраторів, не має широкого використання ані серед звичайних користувачів, ані в офіційних перекладах для різних систем.&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%BA%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%BD%D1%96+%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.google.com.ua/search?q=десктопні+програми&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;39,300 результатів&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;Так, я пишу десктопні програми під Windows&quot;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;Десктопні програми на веб-технологіях - відео урок - Майстер-клас&quot;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;У яких випадках мова програмування Python є правильним вибором&quot;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Висновок: дуже мало результатів пошуку в Гугл, майже всі є посиланнями на професійні ресурси.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Стільниковий&lt;/strong&gt; - спроба дослівного перекладу з англійської. Не має широкого використання у звичайній мові.&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D1%81%D1%82%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%96+%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.google.com.ua/search?q=стільникові+програми&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;127,000 результатів&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;Стільникові параметри - iPhone, Довідка iPhone - iPhone Help&quot;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;Настройки стільникової мережі й SIM-картки - Microsoft Support&quot;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;Налаштування - Lifecell&quot;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Висновок - небагато результатів пошуку в Гугл, майже всі результати відносяться до &lt;strong&gt;стільникового звʼязку&lt;/strong&gt; і жодним чином не повʼязані з терміном &quot;desktop&quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Компʼютерний&lt;/strong&gt; - найпоширеніший за використанням термін, зрозумілий будь-якій людині, що вільно володіє українською. Майже точно збігається за значенням з терміном &quot;desktop&quot;, на противагу з &quot;mobile&quot;, що зазвичай перекладається як &quot;мобільний&quot;.&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BF%CA%BC%D1%8E%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD%D1%96+%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.google.com.ua/search?q=компʼютерні+програми&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;224,000 результатів&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;Комп'ютерна програма — Вікіпедія&quot;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;AVIRA – безкоштовна антивірусна програма&quot;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;Звантажити безкоштовні програми. Бібліотека безкоштовних програм — збірка якісних програм для роботи на комп'ютері.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Висновок - найбільша кількість результатів, майже стовідсотковий збіг за значенням із треміном desktop&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Application&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З історії слова &quot;application&quot; відомо, що спочатку в англійській мові було словосполучення &quot;application program&quot;, а вже потім його скоротили до &quot;application&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Wikipedia:&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;An application program (app or application for short) is a computer program designed to perform a group of coordinated functions, tasks, or activities for the benefit of the user.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дуже гарний коментар від @Mykola, наводжу його повністю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Проблема перекладу application в тому, що намагаються перекласти одне слово без контексту. Згадане словосполучення 'application program' треба перекладати як 'прикладна програма' (так само як applied math - прикладна математика). Нехай в англійській скоротили application program до application (потім до app). В українській не обов'язково копіювати стиль скорочення словосполучень, і вигадувати новотвори - застосунок, прикладунок... Вважаю цілком достатнім використовувати термін програма.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для англійського &quot;application&quot; існує декілька варіантів перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Застосунок&lt;/strong&gt; - зустрічається здебільшого у словниках, причому словниках походженням з 90-х років, коли не було нормальної, усталеної термінології в інформатиці і програмуванні. Особисто мені ріже слух і є не найкращим з варіантів, бо є дослівним перекладом зі слова &quot;application&quot;, без розуміння, що це був за application і до чого його &quot;застосовували&quot;. Скоріш за все, цей термін було вигадано людьми, що добре знали українську і, можливо, навіть англійську, але дуже погано розумілися на компʼютерах та компʼютерній термінології.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Аплікація&lt;/strong&gt; - транслітерація з англійського &quot;application&quot;. Ріже слух ще гірше за &quot;застосунок&quot;. У пересічного українця викликає асоціації з нарізанням і наклеюванням кольорових папірців, але аж ніяк не з програмами.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Програма&lt;/strong&gt; - цей переклад набагато ближчий до оригінального значення і часто використовується у неформальній мові, а також в офіційних перекладах інтерфейсів операційних систем.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Цитата 1 з офіційного сайта Microsoft &lt;a href=&quot;https://www.microsoft.com/uk-ua/windows/windows-10-apps&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.microsoft.com/uk-ua/windows/windows-10-apps&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Популярні платні &lt;em&gt;програми&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Основні &lt;em&gt;програми&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Цитата 2 з офіційного сайта Apple &lt;a href=&quot;https://support.apple.com/kb/PH18738?locale=en_US&amp;amp;viewlocale=uk_UA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://support.apple.com/kb/PH18738?locale=en_US&amp;amp;viewlocale=uk_UA&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Програми&lt;/em&gt;, що постачаються з комп’ютером Mac&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Комп’ютер Mac постачається з численними корисними &lt;em&gt;програмами&lt;/em&gt;. Деякі з цих &lt;em&gt;програм&lt;/em&gt; можна запустити з панелі Dock. Щоб переглянути та запустити всі ці &lt;em&gt;програми&lt;/em&gt;, натисніть іконку Launchpad.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Додаток&lt;/strong&gt; - найчастіше використовується у контексті програм для мобільних пристроїв, але може бути використано і для &quot;desktop application&quot;. Також усталений термін неформальної мови, реклами, зустрічається у багатьох офіційних перекладах інтерфейсів операційних систем.&#xA;Не є калькою з англійської, а виступає як органічний термін української мови. Існує &lt;em&gt;операційна система&lt;/em&gt; (Windows, OSX, Android, iOS, і т.п.), вона дає користувачу можливість працювати з графічним інтерфейсом, виконувати багато різних функцій і є повноцінним самостійним продуктом. Для операційної системи існують &lt;em&gt;додатки&lt;/em&gt;, які розширюють її функціональність і дають змогу користувачу робити &lt;em&gt;додаткові&lt;/em&gt; дії.&#xA;Водночас термін &lt;em&gt;додаток&lt;/em&gt; є дещо суперечливим. Існує думка, що &lt;em&gt;додаток&lt;/em&gt; походить від російського &lt;em&gt;приложение&lt;/em&gt;, що так само не має сенсу, як і &lt;em&gt;застосунок&lt;/em&gt;. Дивись дискусію нижче.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Цитата з Google Play Store &lt;a href=&quot;https://play.google.com/store/apps?hl=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://play.google.com/store/apps?hl=uk&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Мої &lt;em&gt;додатки&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Нові й оновлені &lt;em&gt;додатки&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сімейні додатки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож, підсумовуюче вищесказане, найкраще перекласти &quot;desktop application&quot; як &lt;strong&gt;компʼютерна програма&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;P.S. Важливою якістю терміна у будь-якій мові є той факт, що цей термін є зрозумілим більшості (в ідеалі - всім) носіям цієї мови. Вузькоспеціалізовані, рафіновано-академічні, архаїчні терміни погані тим, що зрозумілі лише небагатьом людям, тому не можуть вважатись на 100% справжніми словами живої сучасної мови. Уявіть на секунду, про що подумає ваша бабуся з села (або навіть ваша дівчина з журфака, або ваш батько-будівельник), коли ви скажете їй: &quot;а чи не встановити тобі стільниковий застосунок?&quot; А потім порівняйте це з реакцією людини на слова &quot;чи не встановити тобі комʼютерну програму?&quot;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="404" LastEditorUserId="404" LastEditDate="2017-03-01T16:59:03.307" LastActivityDate="2017-03-01T16:59:03.307" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="270" PostTypeId="2" ParentId="219" CreationDate="2017-02-12T10:50:32.633" Score="6" Body="&lt;p&gt;Ukrainian in general is less demanding in matter of capitalization than English. For example, the following are NOT capitalized in Ukrainian (despite they are in English):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Days of the week (понеділок, вівторок)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Months of the year (січень, лютий)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Languages (українська, англійська)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Nationalities (українець, британець)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Religions (православний, католик)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Adjectives from proper name (аристотелівський, гедоністичний)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;-isms from proper names (ніцшеанство, епікуреїзм)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;The list isn't exhaustive, feel free to extend it!&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Still many of other cases — e.g. people and pet names, place names (toponyms: countries, streets, etc), organizations, holidays —  require capitalization.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-12T14:07:09.700" LastActivityDate="2017-02-12T14:07:09.700" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2017-02-12T13:11:57.277" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="271" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="274" CreationDate="2017-02-12T11:28:20.753" Score="27" ViewCount="32375" Body="&lt;p&gt;Як правильно сказати: &lt;em&gt;&quot;піти до банку&quot;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&quot;піти в банк&quot;&lt;/em&gt;? Яке граматичне правило для цього застосовується?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-20T13:51:20.680" LastActivityDate="2018-04-20T13:51:20.680" Title="Як правильніше вживати, &quot;в&quot; чи &quot;до&quot;?" Tags="|вживання-слів|прийменники|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="272" PostTypeId="2" ParentId="255" CreationDate="2017-02-12T11:45:00.313" Score="3" Body="&lt;p&gt;I try to explain without words but using images:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%8C&amp;amp;newwindow=1&amp;amp;biw=1920&amp;amp;bih=939&amp;amp;source=lnms&amp;amp;tbm=isch&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiixIzKu4rSAhWM1ywKHXLNCvwQ_AUIBigB#imgrc=5DNOSUVpaUOHUM:&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перстень&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/cVWf5.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/cVWf5.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BA%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%BA%D0%B0&amp;amp;newwindow=1&amp;amp;biw=1920&amp;amp;bih=939&amp;amp;source=lnms&amp;amp;tbm=isch&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwj0x9DRu4rSAhXCkywKHWSPB5QQ_AUIBigB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Каблучка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/2ivpo.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/2ivpo.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BE%D0%B1%D1%80%D1%83%D1%87%D0%BA%D0%B0&amp;amp;newwindow=1&amp;amp;biw=1920&amp;amp;bih=939&amp;amp;source=lnms&amp;amp;tbm=isch&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwin15DXu4rSAhVHhywKHWwtBrMQ_AUIBigB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Обручка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/t7PlR.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/t7PlR.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Do you feel differences?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastActivityDate="2017-02-12T11:45:00.313" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="273" PostTypeId="2" ParentId="271" CreationDate="2017-02-12T12:01:21.037" Score="24" Body="&lt;p&gt;Як можна бачити в СУМ, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/do&quot;&gt;до&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/v&quot;&gt;в/у&lt;/a&gt; мають багато спільного, коли йдеться про просторові відношення. Проте є важливі відмінності:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Коли йдеться про пункт призначення, треба використовувати &quot;до&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;В&quot; має значення &quot;всередину&quot;. Тобто &quot;я прийшов до банку&quot; може означати, що я підійшов до дверей банку чи що я зайшов усередину банку. &quot;Я прийшов у банк&quot; точно означає, що я вже всередині банку.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, можна використовувати обидва варіанти, але вони матимуть дещо різне забарвлення. &quot;до&quot; використовувати безпечніше, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Я пішов до банку й дорогою зустрів однокласника&quot;: можна лише &quot;до&quot;, бо тут &quot;банк&quot; - пункт призначення руху, в нього не заходили.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Я пішов у банк і переказав гроші&quot; - можна &quot;у&quot;, бо ви заходили. Проте тут можна й &quot;до&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2017-02-12T12:40:00.660" LastActivityDate="2017-02-12T12:40:00.660" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="274" PostTypeId="2" ParentId="271" CreationDate="2017-02-12T12:05:21.087" Score="16" Body="&lt;p&gt;Зацитую &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/pryjmennyky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Як ми говоримо» Бориса Антоненка-Давидовича&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Інколи виникає питання, який прийменник треба ставити – у (в) чи до: &quot;Я поїхав у Київ&quot; чи &quot;Я поїхав до Києва&quot;, &quot;Вихід у місто&quot; чи &quot;Вихід до міста&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Узагалі, коли мовиться про рух у напрямі міста, села, селища, тоді треба ставити прийменник до: «Через кілька днів Ковпак вилетів до Москви» (П. Вершигора); коли йдеться про дію чи перебування в чомусь, тоді слід користуватися прийменником у (в): «У Києві на риночку ой пив чумак горілочку» (народна пісня). Якщо мета руху в певному напрямі супроводжується ще додатковими поясненнями, тоді після них може стояти замість прийменника до — у (в): «Ми їздили на ярмарок у Косів» (М. Рильський). У реченнях, де рух або дію скеровано до предметів, середовищ або мовиться про абстрактні поняття, ставиться прийменник у (в): «Він ступив у сад» (Є. Гуцало); «Кидається у свою стихію» (О. Гончар); «Закрадається в серце острах» (М. Рильський). Рух до приміщення позначається дієсловами з тим і з другим прийменником: «Уваливсь у хату» (П. Куліш); «Смерть зайшла до хати» (Д. Павличко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прямої поради саме для цього випадку тут немає, лише деяки риси того, на чому взагалі може ґрунтуватися вибір. Обидва варіанти є правильними, розрізняючись лише деякими нюансами. Наприклад, чи мається на увазі перебування всередині? За моїм загальним уявленням виходить, що без уточнень, коли ми говоримо про похід до установи, звичніше використовувати «до». «У цирк», «у кіно» — це більш звично з «у».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="244" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-01T19:13:23.253" LastActivityDate="2017-03-01T19:13:23.253" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="275" PostTypeId="2" ParentId="268" CreationDate="2017-02-12T12:47:05.160" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Компутор&lt;/strong&gt; - точно не те що ви шукаєте, оскільки має те ж саме походження що і &lt;strong&gt;комп'ютер&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Обчислювальна техніка&lt;/strong&gt; використовується зараз для загального позначення всіх пристроїв що виконують програмовані обчислення, не обов'язково персональні комп'ютери - бортові комп'ютери, мікрокомп'ютери вбудовані в побутову техніку і таке інше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Лічильник&lt;/strong&gt; - вже також має стале значення. Це простий пристрій що, наприклад, у побуті рахує споживання ресурсів (газу, опалення, води). У комп'ютерній техніці це базова &quot;комірка&quot; що вміє збільшувати значення на одиницю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Той, хто веде лік чому-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Прилад для підраховування чого-небудь. В ній [ракеті] є два передавачі з антенами, лічильник космічного проміння (Наука і життя, 2, 1959, 7); Він не відривав очей од лічильника [таксі].. Його зацікавила сама механіка — диви, як блискають цифри, як швидко росте сума (Юрій Збанацький, Курилові о-ви, 1963, 37);  * Образно. І став Біг-Бен, вусач-солдат, лічильником годин (Микола Бажан, Роки, 1957, 183).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Обчислювач&lt;/strong&gt; до появи комп'ютерів так називався працівник, що виконує обчислення. З появою електронних систем їх називали &lt;strong&gt;електронними обчислювачами&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОБЧИ́СЛЮВАЧ, а, чол.&#xA;  1. Працівник, який обробляє числові дані. Створено електронно-рахівничу машину, яка за вісім годин викопує роботу 15 тисяч кваліфікованих розраховувачів і обчислювачів (Колгоспник України, 11, 1957, 40); Стоїш, чергуєш, в напрузі вдивляєшся в сітку прозорого плексигласового планшета, на якій сержант-обчислювач щораз виводить все нові й нові цифрові позначки (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 294).&lt;br&gt;&#xA;  2. Прилад, апарат, який обробляє числові дані. Електронний обчислювач.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думаю що це слово в принципі ще якось можна притягнути до значення &quot;комп'ютер&quot;, хоча, швидше за все, як термін воно може позначати пристрій який не має повного набору функцій які має повноцінний комп'ютер. Не дарма в той самий час з'явився термін Електронна обчислювальна машина, яка вочевидь мала більше можливостей ніж простий електронний обчислювач (фактично різниця між ними як між комп'ютером та калькулятором).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-12T12:59:21.913" LastActivityDate="2017-02-12T12:59:21.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="276" PostTypeId="2" ParentId="268" CreationDate="2017-02-12T13:04:12.213" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Комп’ютер&lt;/em&gt; - від англ. &lt;em&gt;to compute&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;обчислювати&lt;/em&gt;, тому &lt;em&gt;електронно-обчислювальна машина&lt;/em&gt; є абсолютним точним перекладом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відомих синонімів у слова &lt;em&gt;комп'ютер&lt;/em&gt; немає, є лише сленгові назви - &lt;em&gt;пісюк&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пісі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;персоналка&lt;/em&gt; (від &lt;em&gt;personal computer&lt;/em&gt;або &lt;em&gt;PC&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;em&gt;комп'ютери&lt;/em&gt; еволюціонували в &lt;em&gt;сервери&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;планшети&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;трансформери&lt;/em&gt; (десктоп + планшет), проте в загальному вигляді &lt;em&gt;комп'ютер&lt;/em&gt; є загальновживаним і зрозумілим для більшості людей терміном. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-27T05:09:45.123" LastActivityDate="2018-03-27T05:09:45.123" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="277" PostTypeId="2" ParentId="268" CreationDate="2017-02-12T13:33:00.470" Score="2" Body="&lt;p&gt;Етимологія &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/compute&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;to compute&lt;/a&gt; у вікісловнику каже нам: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(17th century). Borrowing from French computer, from Latin computare ‎(“sum up, reckon, compute”), from com ‎(“together”) + putare ‎(“cleanse, trim, prune, clear up, settle, adjuct, reckon, count, deem, think, suppose”), from putus ‎(“cleansed, clear”)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто з&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/uvazhaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(&lt;em&gt;у/в&lt;/em&gt;)важувач&lt;/a&gt; можна важати дослівним перекладом. Але&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;нажаль я не можу підважити цю думку посиланням на авторитетні джерела чи відомі використання&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Це слово від кальки російського &lt;code&gt;взвешиватель&lt;/code&gt; відрізняється лише одним звуком, який наврядчи буде чітко артикулюватися при усному мовленні&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastActivityDate="2017-02-12T13:33:00.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="278" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="280" CreationDate="2017-02-12T14:04:38.760" Score="15" ViewCount="310" Body="&lt;p&gt;Чи є якась різниця у вживанні форм давноминулого часу дієслів: &quot;була ходила&quot; чи &quot;ходила була&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D1%83%D0%BB%D0%B8%D0%B9_%D1%87%D0%B0%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; наводить обидва варіанти як коректні приклади вживання цього часу, але у розмовній мові мені допоки здебільшого зустрічався перший варіант.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-30T16:55:01.777" LastActivityDate="2018-03-30T16:55:01.777" Title="Порядок слів у дієсловах давноминулого часу. (&quot;Була ходила&quot; чи &quot;ходила була&quot;?)" Tags="|граматика|дієслова|дієвідмінювання|минулий-час|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="279" PostTypeId="2" ParentId="268" CreationDate="2017-02-12T14:32:54.597" Score="7" Body="&lt;p&gt;Є два варіанти для слова комп’ютер на &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua&quot;&gt;словотворі&lt;/a&gt;: &quot;обчислювач&quot; і &quot;рахівник&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, словотвір не є авторитетним джерелом, тому наводжу декілька прикладів зі слов’янських і не тільки мов:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;В івриті є слово &quot;מחשב&quot; /махшев/ (від לחשב /лєхашев/ - обчислювати), і вони користуються саме ним, а не словом комп’ютер;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В чеській є слово &quot;počítač&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В словенській - računalnik;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В хорватській - &quot;računalo&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ґуґл-перекладач свідчить про використання хорватами, словенами й чехами саме цих відповідників, а не &quot;загальновживаного&quot; комп’ютер.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, слова &quot;рахівник&quot; і &quot;обчислювач&quot; водночас передають зміст слова &quot;computer&quot; і досить органічно звучать українською.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-02-12T14:48:18.777" LastActivityDate="2017-02-12T14:48:18.777" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="280" PostTypeId="2" ParentId="278" CreationDate="2017-02-12T16:06:54.047" Score="12" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par80p9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;правописі&lt;/a&gt; написано тільки оце: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Давноминулий час дієслова складається з форм минулого часу цього дієслова та відповідних форм минулого часу допоміжного дієслова бути: ходив був, ходила була, ходили були.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В тому ж &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;правописі&lt;/a&gt; бачимо таке: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;...він би це давно був зробив.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В літературній українській мові є і перший, і другий спосіб творення давноминулого часу. У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D1%83%D0%BB%D0%B8%D0%B9_%D1%87%D0%B0%D1%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вікіпедії&lt;/a&gt; наводять 5 прикладів використання з української художньої літератури, і серед них є і перший, і другий. &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53396/33233.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt; також наводить декілька прикладів, серед яких є обидва способи.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В розмовній українській (як бачите і з коментарів) так само: залежить від звички конкретної людини і милозвучності в кожному конкретному випадку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-02-13T11:38:13.860" LastActivityDate="2017-02-13T11:38:13.860" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="281" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="292" CreationDate="2017-02-12T16:25:12.963" Score="12" ViewCount="358" Body="&lt;p&gt;I know that Kyiv is both Ukrainian and Russian speaking city, but if I talk to people in Ukrainian, will they respond in Ukrainian as well?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I know the written language quite well, but I need to improve my speaking skills, so is it possible to do it on the streets of Kyiv?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:33:13.120" LastActivityDate="2021-03-27T11:18:19.540" Title="When I come to Kyiv, is it possible to learn Ukrainian on the streets or should I visit some special places for this purpose?" Tags="|non-native-speaker|вивчення-мови|" AnswerCount="6" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="282" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="283" CreationDate="2017-02-12T17:34:01.633" Score="22" ViewCount="43930" Body="&lt;p&gt;В англійській мові є лише слово &lt;em&gt;love&lt;/em&gt; для позначення відчуттів як до батьків та друзів, так і до коханої людини. Тому фразу &lt;em&gt;I love you&lt;/em&gt; слід перекладати відповідно до контексту, залежно до кого відбувається звернення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В іспанській мові так само є іменник &lt;em&gt;el amor&lt;/em&gt;, який вживається в обох випадках. У польській мові ситуація аналогічна зі словом &lt;em&gt;miłość&lt;/em&gt; (принаймні, так каже гугл-перекладач), в німецькій - &lt;em&gt;die Liebe&lt;/em&gt;, в російській - &lt;em&gt;любовь&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно пояснити іноземцям різницю між українськими словами &lt;em&gt;любов&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;кохання&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знаю, що в іспанській &lt;em&gt;Te quiero&lt;/em&gt; кажуть батькам та друзям, а &lt;em&gt;Te amo&lt;/em&gt; коханим. У польській навпаки - для обох випадків вживають &lt;em&gt;Kocham cię&lt;/em&gt;. У яких іще мовах відрізняються фрази &lt;em&gt;Я тебе люблю&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Я тебе кохаю&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І чи коректно казати &lt;em&gt;Я тебе люблю&lt;/em&gt; коханій дівчині? Чи не є це применшенням відчуттів?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-07T05:33:36.743" LastActivityDate="2018-04-07T05:33:36.743" Title="Різниця між словами &quot;любов&quot; та &quot;кохання&quot;" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="3" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="283" PostTypeId="2" ParentId="282" CreationDate="2017-02-12T17:42:22.260" Score="19" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://ukrmova.in.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;укрмові&lt;/a&gt; є досить розгорнуте пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/sunonimu/koxatu-j-lyubutu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кохати і любити&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кохати – 1. Почувати глибокі сердечні (романтичні) почуття до особи, здебільшого протилежної статі. Приклади: «Так ніхто не кохав, через тисячі літ лиш приходить подібне кохання» (Володимир Сосюра). 2. Плекати, вирощувати щось. Приклади: «Лукаш усе садовину ростив та кохав» (Марко Вовчок), «Доню моя, доню моя, цвіте мій рожевий! Як ягідку, як пташечку, кохала, ростила на лишенько…» (Тарас Шевченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Любити – 1. Почувати глибоку відданість, прихильність до когось, чогось, мати інтерес, потяг до чогось. Приклади: «Любіть Україну, як сонце, любіть, як вітер, і трави, і води… » (Володимир Сосюра), «Терентій любить пісню і сам уміє з душею співати» (Михайло Стельмах). 2. Потребувати якихось умов для існування. Приклад: «Виноград любить, щоб коло нього ходити» (Михайло Коцюбинський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кохати можна: Наталю, Павла, чоловіка, дружину, хлопця etc.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Любити можна: Україну, сина, маму, подорожі, борщ etc.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від себе додам, що в слові &amp;quot;кохати&amp;quot; є більше пристрасті, аніж у слові &amp;quot;любити&amp;quot;. Не думаю, що &amp;quot;люблю&amp;quot; якимось чином применшуватиме почуття, просто відводитиме акцент з пристрасті на любов більш широку, аніж кохання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-06T12:13:25.940" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="284" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="288" CreationDate="2017-02-12T17:46:18.040" Score="10" ViewCount="1607" Body="&lt;p&gt;Є іменник «кермо» і дієслово «кермувати». Яке їх походження і чи пов'язане воно якось зі словом «керувати»?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо «керувати» я припускаю походження від польск. &lt;a href=&quot;http://en.wiktionary.org/wiki/kierowa%C4%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;kierować&lt;/a&gt; (хоча, звісно, необов'язково так — може, просто спільне слово чи щось інше), яке зводять до &lt;a href=&quot;http://en.wiktionary.org/wiki/kierunek&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;kierunek&lt;/a&gt;, а те в свою чергу — до якогось німецького (написано &lt;a href=&quot;http://pl.wiktionary.org/wiki/kierunek#pl&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; з посиланням на «Історію мови польської» Зенона Клеменсевича &lt;sub&gt;(видавництво «PWN», Варшава, 2002, ст. 305)&lt;/sub&gt;, але саме слово не вказане). Але щодо «кермо»/«кермувати» не знайшов нічого.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож яке походження слів «кермо»/«кермувати» і чи пов'язани вони якось зі словом «керувати»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-07-14T14:20:20.453" Title="Яке походження слів «кермо», «кермувати»?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="285" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="297" CreationDate="2017-02-12T17:49:07.767" Score="11" ViewCount="5813" Body="&lt;p&gt;Мене цікавить, які з варіантів закінчення електронного листа будуть доречними у неофіційному листуванні з людиною, з якою ви персонально не знайомі і не маєте жодної додаткової інформації про її вік чи соціальний статус (отже, жодних орієнтирів на рівень формальності).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є добрими варіанти: &quot;З повагою ...&quot;, &quot;На все добре ...&quot;? Чи є альтернативи?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ресурси &lt;a href=&quot;http://dilova.at.ua/publ/dilove_listuvannja/jak_treba_pochinati_i_zakinchuvati_dilovi_listi/3-1-0-86&quot;&gt;Ділова українська мова&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://www.dilovamova.com/&quot;&gt;Ділова мова&lt;/a&gt; або стосуються офіційного листування, або оминають цю тему.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:39:36.527" LastActivityDate="2018-03-17T06:39:36.527" Title="Нейтральний підпис в електронному листуванні" Tags="|стилістика|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="286" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="300" CreationDate="2017-02-12T17:51:13.837" Score="10" ViewCount="10460" Body="&lt;p&gt;Згідно української транслітерації, Київ англійською пишеться &lt;code&gt;Kyiv&lt;/code&gt;. Буквосполучення &lt;code&gt;yi&lt;/code&gt; важко вимовляти іноземцям, адже в них немає звуку &lt;code&gt;и&lt;/code&gt;. Тому дуже часто на закордонних сайтах помилково пишуть стару російську версію транслітерації &lt;code&gt;Kiev&lt;/code&gt;. Оскільки російською мовою Київ дійсно вимовляється &lt;em&gt;Кієв&lt;/em&gt;, а в Україні живе багато російськомовних людей, то іноземці часто переймають невірне написання та вимову &lt;code&gt;Kiev&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як переконливо пояснити іноземцям, що слід писати &lt;code&gt;Kyiv&lt;/code&gt; і чому багато самих українців пишуть &lt;code&gt;Kiev&lt;/code&gt;? Погодьтеся, це для них не дуже очевидно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastActivityDate="2020-09-19T16:22:49.363" Title="&quot;Київ&quot; англійською" Tags="|transliteration|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ClosedDate="2017-02-12T22:17:49.730" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="287" PostTypeId="2" ParentId="286" CreationDate="2017-02-12T17:59:47.257" Score="7" Body="&lt;p&gt;Є російський варіант написання і український варіант написання. Це само по собі досить переконливо, що українці хочуть, щоби іноземці користувалися саме українським варіантом, і знали, як це вимовляти українською мовою, а не якоюсь іншою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це інерційні процеси (в нас досить важкий спадок), треба просто й надалі пояснювати людям дуже просто і на всіх рівнях: ваш варіант, &quot;Kiev&quot;, - це російська мова, українською треба писати &quot;Kyiv&quot;. На закиди щодо двомовності країни дуже легко відповісти, що: &quot;в нас багатомовна країна, але державна мова в ній одна, то ж, будь ласка, поважайте нашу державну мову.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-02-12T17:59:47.257" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="288" PostTypeId="2" ParentId="284" CreationDate="2017-02-12T18:22:28.447" Score="7" Body="&lt;p&gt;Згідно з етимологічним словником Наукової думки (том 2, сторінка 424) &quot;кермо&quot;/&quot;кермувати&quot; походять від слова &quot;кирма&quot; (велике стернове весло), &quot;кирмувати&quot; (працювати цим веслом). І зазнали змін під впливом &quot;керувати&quot;, що є запозиченням з польської (тобто так, повʼязані, під впливом запозиченя перша голосна стала &quot;е&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;кирма&quot; повʼязано напряму зі словом &quot;корма&quot;, про яке в етимологічному словнику величезна стаття, яку я б стисло переказав так: ще в прасловʼянській мові було слово &quot;k?ma&quot; (не знаю, що це за другий символ), що вже означало &quot;корма&quot; й &quot;стернове весло&quot;. А вже його походження &quot;остаточно не зʼясоване&quot;, там багато версій, можна прочитати в третьому томі цього словника на сторінці 28.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2017-02-12T18:22:28.447" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="289" PostTypeId="2" ParentId="284" CreationDate="2017-02-12T18:23:21.177" Score="1" Body="&lt;p&gt;Те «якесь» німецьке слово, від якого походять польські «kierować, kierunek» – це «kehren», &lt;em&gt;повертати(ся)&lt;/em&gt; («Етимологічний словник української мови», &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk_tom2.djvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;том 2&lt;/a&gt;, стор. 426, слово &lt;em&gt;керувати&lt;/em&gt;). «Кермо» походить від «керувати» &amp;lt; «kierować» так само, як «гальмо» від «гальмувати», а «письмо» від «писати».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-02-12T18:23:21.177" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="290" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="293" CreationDate="2017-02-12T18:25:48.410" Score="13" ViewCount="8611" Body="&lt;p&gt;У багатьох джерелах ці два слова вказуються як синоніми. Наприклад, &lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D1%89%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вікі&lt;/a&gt;, а також в словниках синонімів, &lt;a href=&quot;https://xn--h1aaldafs6o.xn--j1amh/%D0%A7/%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наприклад&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53413/275402.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;. Але &lt;strong&gt;черв'як&lt;/strong&gt; є дуже близьке до російського &lt;strong&gt;червяк&lt;/strong&gt;, а &lt;strong&gt;хробак&lt;/strong&gt; широко вживається в сільській місцевості і не має окремих смислових відтінків, якщо я не помиляюсь. Чи не є &lt;strong&gt;черв'як&lt;/strong&gt; русизмом? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="243" LastEditorUserId="22" LastEditDate="2017-03-13T12:09:16.377" LastActivityDate="2022-07-30T23:56:16.797" Title="Черв'як та хробак – це два повних синоніми, чи один з них русизм?" Tags="|різниця-між-словами|росіянізм|синоніми|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="291" PostTypeId="2" ParentId="284" CreationDate="2017-02-12T18:36:18.523" Score="5" Body="&lt;p&gt;Гугл допоміг мені знайти дві версії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;перша та ж, що і у Вас: від німецького &lt;em&gt;kehren&lt;/em&gt; (повертати) (&lt;em&gt;die Kehre&lt;/em&gt; - &quot;повертач&quot;, себто руль) через польське &lt;em&gt;kierować&lt;/em&gt;. Іменник &lt;em&gt;кермо&lt;/em&gt; (це вже на мою власну думку) міг бути утворений із запозиченої основи &lt;em&gt;кер&lt;/em&gt; за допомогою відносно рідкісного  суфіксу &lt;em&gt;-мо&lt;/em&gt; (як в &lt;em&gt;пись-мо, пас-мо,&lt;/em&gt; перепрошую, &lt;em&gt;дерь-мо&lt;/em&gt;);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;друга версія складніша і давніша, тобто через більш давню праслов'янську чи навіть індоєвропейську основу &lt;strong&gt;&lt;em&gt;кърм&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, яка значила &quot;відрізати, &lt;em&gt;кром&lt;/em&gt;сати, відо&lt;em&gt;крем&lt;/em&gt;лювати&quot;. Ланцюжок буцімто такий: при будуванні човна дошки обрізали - &lt;em&gt;кромили&lt;/em&gt; - там, де планувався його зад; відповідно, там формувалася &lt;em&gt;крома/корма&lt;/em&gt;. Там сидів &lt;em&gt;корм&lt;/em&gt;чий/&lt;em&gt;керм&lt;/em&gt;анич і працював, відповідно, &lt;em&gt;корм&lt;/em&gt;илом/&lt;em&gt;керм&lt;/em&gt;ом.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне, ця друга версія може включати в себе і першу, бо виглядає можливим, що німецьке &lt;em&gt;kehren&lt;/em&gt; і слов'янське &lt;em&gt;корма&lt;/em&gt; походять від спільної індоєвропейської основи &lt;strong&gt;&lt;em&gt;кърм&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user369" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-12T19:57:26.817" LastActivityDate="2017-02-12T19:57:26.817" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="292" PostTypeId="2" ParentId="281" CreationDate="2017-02-12T18:46:07.527" Score="9" Body="&lt;p&gt;According to the last census (2001, data for &lt;a href=&quot;http://2001.ukrcensus.gov.ua/results/general/language/city_kyiv/&quot;&gt;the Kyiv city&lt;/a&gt; (in Ukrainian only), data for &lt;a href=&quot;http://2001.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/language/Kyiv/&quot;&gt;the Kyiv region&lt;/a&gt; (in English)) you have roughly 70% chance to be answered in Ukrainian, which is 2 out every 3 persons you talk to.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You can always maximize the probability of talking to a Ukrainian-speaking person by going to some cultural places and events, like presentations and public discussions in bookshops. Transit places (metro, railways) and markets are more oriented to a multi-language public so hearing Russian there is quite common. From personal experience, locations close to the National University of Kyiv-Mohyla Academy are frequently visited by its students, who mostly speak Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="390" LastEditDate="2017-02-12T19:03:19.567" LastActivityDate="2017-02-12T19:03:19.567" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="293" PostTypeId="2" ParentId="290" CreationDate="2017-02-12T18:49:04.190" Score="11" Body="&lt;p&gt;Словник Фасмера &lt;a href=&quot;http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?single=1&amp;amp;basename=%2Fdata%2Fie%2Fvasmer&amp;amp;text_number=+16383&amp;amp;encoding=utf-rus&quot;&gt;каже&lt;/a&gt;, що &lt;em&gt;червь&lt;/em&gt; походить від праслов'янського кореня &lt;strong&gt;*čьrvь&lt;/strong&gt; і є спорідненим із словами &lt;em&gt;червоний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;червувати&lt;/em&gt; (фарбувати).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А значить, слово &lt;em&gt;черв'як&lt;/em&gt; має старовинне походження і тому точно не є русизмом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-12T18:49:04.190" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="294" PostTypeId="2" ParentId="286" CreationDate="2017-02-12T18:52:42.037" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Пояснити&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (раз і назавжди) навряд чи можливо, але &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пояснювати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; можна і варто. Протягом останніх сторіч Україну в світі репрезентувала російська/радянська держава, тож природно, що вона розповсюдила саме російські варіанти вимови і написання Києва. Нам це не подобається, але такий вже узус склався в англійській мові - як ми звикли називати Paris &quot;Парижем&quot;, хоча самі французи вимовляють &quot;Парі́&quot;, так і англомовці звикли писати і вимовляти Kiev. Швидко це не зміниш. Але якщо ми ввічливо, але наполегливо будемо це роз'яснювати, за кілька років (може пару десятиріч) зміниться спочатку звичка, а там і літературна норма. Поки що можна пояснювати це своїм персональним друзям, мовляв, &quot;мені так буде приємніше&quot;. Наприклад, я за кілька років перевчив своїх англомовних співбесідників називати мене Serhii, хоча спочатку вони намагалися називати мене більш поширеною російською версією Serghei. Ввічливість і наполегливість :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user369" LastActivityDate="2017-02-12T18:52:42.037" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="295" PostTypeId="2" ParentId="281" CreationDate="2017-02-12T19:08:26.640" Score="3" Body="&lt;p&gt;In my experience, people in Kyiv tend to reply in the language which they were addressed in. Vast majority is bilingual and they switch easily from Russian to Ukrainian and back. So it rather depends on yourself: if during the conversation you keep using Ukrainian, your vis-a-vis most probably will talk back in Ukrainian too. If you know Russian better than Ukrainian and you will switch to that, so will do the interlocutor.&#xA;Be prepared that many Kyivans would be excited to gain some practice of English, so they will try hard to make you communicate to them in English :).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user369" LastActivityDate="2017-02-12T19:08:26.640" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="296" PostTypeId="2" ParentId="187" CreationDate="2017-02-12T20:04:09.920" Score="12" Body="&lt;p&gt;Коротко: українська мова здебільшого уникала подвоєнь приголосних у запозичених словах, але внаслідок реформ правопису, здійснених з метою уподібнити правопис до російського, правило щодо подвоєння приголосних в таких словах було розширене.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Правопис 1927&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Правопис 1927 року&lt;/a&gt;, також відомий як &amp;quot;харківський&amp;quot; або &amp;quot;скрипниківський&amp;quot;, містив наступні правила щодо подвоєння приголосних у словах іншомовного походження:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Неподвоєні — подвоєні приголосні § 61. У чужих словах приголосні не подвоюємо: акумуля́ція, апара́т, асимілюва́ти, баля́ст, белетри́стика, гру́па, жира́фа, ідилі́чний, інтелектуа́льний, кому́на, су́ма, терито́рія і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лише &lt;strong&gt;в окремих словах&lt;/strong&gt; заховується подвоєння: а́вва, баро́кко, бру́тто, бу́лла, ва́нна, ві́лла, галло́, геє́нна, до́нна, мадо́нна, ма́нна, мо́тто, не́тто, оса́нна, ра́вві і деякі інші та звичайно &lt;strong&gt;(між голосними) у чужих власних назвах&lt;/strong&gt;: Ґаро́нна, Ші́ллер, Мю́ллер, Ні́цца, Андо́рра, Аннам, Едда, Ме́кка, Ді́ккенс, Маро́кко, Алла́х, Па́тті, Та́ссо, Ганно́вер, Страде́лла, Ґа́ллія, Ціммерман, Сієрра, Еде́сса, Шеффілд і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Правопис 1933&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_1933_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Правопис 1933 року&lt;/a&gt; з метою більшої уніфікації із російським правописом того часу вніс помітні відмінності із попереднім варіантом 1927 року (на превеликий жаль тексту правопису знайти не вдалось):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У правила внесено близько 126 поправок, &lt;em&gt;повністю змінено розділ про правопис іншомовних слів&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Сучасний правопис&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Текст використовуваного нині &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81#.D0.A3.D0.BD.D0.BE.D1.80.D0.BC.D1.83.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D1.8F_.D0.BF.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BE.D0.BF.D0.B8.D1.81.D1.83_.28XX_.D1.81.D1.82.D0.BE.D0.BB.D1.96.D1.82.D1.82.D1.8F.29&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;правопису&lt;/a&gt; було затверджено у 1990 році. Редакція 2012 року (&lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/sections/89/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;) визначає розширений (порівняно із 1927) перелік випадків, коли у словах іншомовного походження відбуваєтсья подвоєння приголосних:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 89.Неподвоєні й подвоєні приголосні&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У загальних назвах іншомовного походження приголосні звичайно не подвоюються: акумуля́ція, баро́ко, беладо́на, белетри́стика, браві́симо, ват (хоч Ватт), грип, гру́па, групе́то, гун (гу́ни), ідилі́чний, інтелектуа́льний, інтерме́цо, колекти́в, комі́сія, кому́на, лібре́то, піані́симо, піцика́то, стака́то, су́ма, фін (фі́ни), форти́симо, шасі́, шофе́р та ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тільки &lt;strong&gt;в окремих загальних назвах&lt;/strong&gt; зберігається подвоєння приголосних: анна́ли, бо́нна, бру́тто, ва́нна (ва́нний), мадо́нна, ма́нна (ма́нний), мо́тто, не́тто, па́нна, пе́нні, то́нна, білль, бу́лла, ві́лла, мулла́, ду́рра, мі́рра.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;При &lt;strong&gt;&lt;em&gt;збігу однакових приголосних префікса й кореня&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; подвоєний приголосний маємо лише тоді, коли в мові вживається паралельне непрефіксальне слово: апперце́пція (бо є перце́пція), іммігра́ція (бо є мігра́ція), іннова́ція (бо є нова́ція), ірраціона́льний (бо є раціона́льний), ірреа́льний (бо є реа́льний), контрреволю́ція (бо є револю́ція), сюрреалі́зм (бо є реалі́зм).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка. Коли непрефіксальне слово своїм змістом далеко відходить від префіксального (напр.: нота́ція — анота́ція, конота́ція), приголосний не подвоюється на письмі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Подвоєні приголосні зберігаються &lt;strong&gt;в географічних, особових та інших власних назвах&lt;/strong&gt;: Андо́рра, Гаро́нна, Голла́ндія, Кальку́тта, Маро́кко, Міссу́рі, Ні́цца, Ренн, Я́ффа; Бе́тті, Джо́нні, Мю́ллер, Руссо́, Фламмаріо́н, Ши́ллер.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка. Подвоєні приголосні зберігаються і в усіх похідних словах: андо́ррський (Андо́рра), марокка́нець (Маро́кко), я́ффський (Я́ффа).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-12T20:04:09.920" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="297" PostTypeId="2" ParentId="285" CreationDate="2017-02-12T20:07:11.133" Score="2" Body="&lt;p&gt;В нас досі не є усталений епістолярний стиль, бо те, що залишилося від СРСР виглядає архаїчно, а комусь і просто неприємно. (Той же &quot;товариш&quot; вже не працює, а щодо того, &quot;шановний&quot; чи &quot;добродію&quot; ще не визначилися)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому тут доведеться вдовольнитися окремим досвідом кожної людини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;З повагою&quot; – прекрасний варіант для будь-якого стилю, поважати можна як офіційно, так і неофіційно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;На все добре&quot; деяким людям може здатися більше фамільярністю, аніж неофіційним закінченням листа.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо знаєте, що людина вашого листа прочитає прямо зараз, можна писати:&#xA;&quot;Гарного дня&quot;, &quot;Доброго вечора&quot;, &quot;Доброї ночі&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо в листі обговорюєте майбутню зустріч: &quot;До побачення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо питаєте щось і хочете отримати відповідь якнайскоріше: &quot;Наперед дякую за відповідь&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-02-12T20:07:11.133" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="298" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="299" CreationDate="2017-02-12T20:15:31.810" Score="13" ViewCount="150" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/China&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття&lt;/a&gt; у вікіпедії про Китайську Народну Республіку говорить:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The official name of the modern state is the &quot;People's Republic of China&quot; (Chinese: 中华人民共和国; pinyin: Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó). The shorter form is &quot;China&quot; Zhōngguó (中国), from zhōng (&quot;central&quot; or &quot;middle&quot;) and guó (&quot;state, nation-state&quot;), a term which developed under the Zhou Dynasty in reference to its royal demesne.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З цього випливає, що китайською самоназвою є &lt;code&gt;Zhōngguó&lt;/code&gt;. Аудіоприклад вимови можна знайти за цим &lt;a href=&quot;https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Zh-Zhonghua_renmin_gongheguo.ogg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посиланням&lt;/a&gt; в якому &lt;code&gt;Zhōnghuá&lt;/code&gt;(більш поширений варіант &lt;code&gt;Zhōngguó&lt;/code&gt;) я розпізнаю як &lt;code&gt;Джьонгуа&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож у зв'язку з цим маю два питання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;риторичне: Чи варто вживати самоназву &quot;Джьонгуа&quot; замість усталеної назви &quot;Китай&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;вимагає відповіді:&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;Чи існують у історії української мови випадки, коли усталена іноземна географічна назва замінювалася на більш відповідну до того варіанту який вживають тамтешні мешканці?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:25:52.393" LastActivityDate="2017-03-13T03:25:52.393" Title="Чи були випадки зміни іноземних топонімів на більш близькі до іншомовного оригіналу?" Tags="|переклад|власні-назви|запозичені-слова|історія-мови|фонетика|" AnswerCount="2" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="299" PostTypeId="2" ParentId="298" CreationDate="2017-02-12T21:20:25.497" Score="9" Body="&lt;p&gt;Є кілька країн (у широкому значенні цього слова), які протягом ХХ століття в українській мові принаймні офіційно змінили назву на таку, яка ближча до тамтешньої мови й тамтешнього найменування країни, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Персія &amp;gt; Іран&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Киргизія &amp;gt; Киргизстан&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Башкірія &amp;gt; Башкортостан&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Татарська республіка &amp;gt; Татарстан&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Марійська республіка &amp;gt; Марі-Ел&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якутія &amp;gt; Саха&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Берег Слонової Кістки &amp;gt; Кот-д’Івуар&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Острова Зеленого Мису &amp;gt; Кабо Верде&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бірма &amp;gt; М’янма&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD:&lt;/strong&gt; З 1975 по 1989 Камбоджа звалася «Кампучія», що було близьким до місцевої назви країни державною кхмерською мовою, та потім державу було знову перейменовано на Королівство Камбоджа.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-12T23:15:55.457" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="300" PostTypeId="2" ParentId="286" CreationDate="2017-02-12T21:46:26.930" Score="14" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коректно писати &lt;code&gt;Kyiv&lt;/code&gt;, а не &lt;code&gt;Kiev&lt;/code&gt;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Англійська Вікіпедія містить сторінку &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Kiev&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Kiev&lt;/a&gt; з приміткою &amp;quot;This article is about the capital of Ukraine. For other uses, see Kiev (disambiguation).&amp;quot;. При переході на сторінку &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Kyiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Kyiv&lt;/a&gt; сторінка перенаправляється на вже згадану сторінку Kiev (хороша новина в тому, що перенаправлення налаштоване, погана - в тому, що має бути навпаки).&lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/271/8&quot;&gt;&lt;strong&gt;Оновлено вересень 2020:&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; сторінка &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Kyiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Kyiv&lt;/a&gt; стала основною, а &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Kiev&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Kiev&lt;/a&gt; стала сторінкою перенаправлення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Kiev (/ˈkiːɛf, -ɛv/) or Kyiv (Ukrainian: Київ [ˈkɪjiu̯] ( listen);&#xA;Russian: Киев [ˈkʲiɪf]) is the capital...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нижче в тексті статті написано наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Currently, Kiev is the traditional and most commonly used English name&#xA;for the city (1), but in 1995 the Ukrainian government adopted Kyiv as&#xA;the mandatory romanization for use in legislative and official acts.&#xA;(2)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Kyiv ([ˈkɪjiw]) is the romanized version of the name of the city used&#xA;in modern Ukrainian. Following independence in 1991, the Ukrainian&#xA;government introduced the &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Romanization_of_Ukrainian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;national rules for transliteration of&#xA;geographic names from Ukrainian into English&lt;/a&gt;. According to the rules,&#xA;the Ukrainian Київ transliterates into Kyiv. This has established the&#xA;use of the spelling Kyiv in all official documents issued by the&#xA;governmental authorities since October 1995. The spelling is used by&#xA;the United Nations, all English-speaking foreign diplomatic missions,&#xA;several international organizations, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Encarta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Encarta encyclopedia&lt;/a&gt;, and by some&#xA;media in Ukraine. In October 2006, the United States federal&#xA;government changed its official spelling of the city name to Kyiv,&#xA;upon the recommendation of the US Board of Geographic Names. The&#xA;British government has also started using Kyiv. The alternate&#xA;romanizations Kyyiv (BGN/PCGN transliteration) and Kyjiv (scholarly)&#xA;are also in use in English-language atlases. Most major&#xA;English-language news sources like the BBC, The Economist, and the New&#xA;York Times continue to prefer Kiev.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(1)  In 2008, the &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Oxford_English_Dictionary&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Oxford English Dictionary&lt;/a&gt; included 19&#xA;quotations with 'Kiev' and none with any other spelling. This spelling&#xA;is also given by &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Encyclop%C3%A6dia_Britannica&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Britannica&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Columbia_Encyclopedia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Columbia Encyclopedia&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(2) &lt;a href=&quot;http://www.uazone.net/Kiev_Kyiv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Resolution of the Ukrainian commission for legal terminology No.&#xA;5&amp;quot;&lt;/a&gt;. Ukrainian Commission for Legal Terminology. Retrieved 15 March&#xA;2011.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Деякі думки в захист написання Kiev замість Kyiv (в квадратних дужках - мої коментарі):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Насправді, іншим країнам абсолютно не важливо, як [офіційний] Київ хоче, щоб його писали на інших мовах - у кожної мови власна фонетика і&#xA;деякі звуки можуть бути не типовими і не вимовлятись нормально. Тому&#xA;цілком природньо адаптувати назви так, щоб людям було зручно і щоб&#xA;інші люди могли зрозуміти, про що йде мова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В Англії до цих пір всюди пишуть Kiev. Тому що в англійській мові немає звуку &lt;code&gt;И&lt;/code&gt;. Так само, як вони не збираються вчити німецькі звуки&#xA;в назвах німецьких міст. Кельн у них вимовляється Cologne (Колон),&#xA;Мюнхен - Munich (Мюніх). По-китайськи, Київ буде 基輔 (Jīfǔ або ціфу).&#xA;Що б далеко не ходити, українською або російською деякі європейські&#xA;міста взагалі звучать по іншому. Хорошим прикладом буде Відень (Wien)&#xA;[та Пекін]. &lt;a href=&quot;http://ukdimat.blogspot.com/2010/05/kiev-kyiv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(c)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Така проблема не лише у Києва, але й у багатьох країн та міст. Деякі приклади зібрані в статті &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_European_regions_with_alternative_names&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;List of European regions with alternative names&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відгук українця, що працює в Європі (звісно, по одному відгуку важко говорити про істину в останній інстанції, проте, на мій погляд, ця думка заслуговує уваги):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;I’m afraid changing the name right now will be confusing for our&#xA;international community, who:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;won’t be able to read/pronounce it properly 2) won’t be able to&#xA;recognize where the city is located&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;It happened historically that the Russian version of the name of the&#xA;city has already stuck in minds of the foreigners.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Being a Ukrainian, I’d be more than happy to change it to Kyiv, but&#xA;I’m afraid it won’t play a good game for us in terms of marketing.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Схоже обговорення також можна знайти на Quora: &lt;a href=&quot;https://www.quora.com/Should-we-spell-the-city-in-the-Ukraine-Kiev-or-Kyiv-Why&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Should we spell the city in the Ukraine &amp;quot;Kiev&amp;quot; or &amp;quot;Kyiv&amp;quot;? Why?&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Transliterations can do some damage to the 'authentic' spellings,&#xA;particularly when there's a letter in the original that doesn't exist&#xA;in the other language. In 2006, the US Board of Geographic Names (the&#xA;group that tries to make sense of all this) approved Kyiv on the&#xA;request of the Ukrainian government. Particular spellings are&#xA;sometimes of political importance to governments (witness: Bombay is&#xA;now Mumbai; Rangoon is now Yangon).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще один фрагмент дискусії:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Kiev was the most common spelling in twentieth-century English (before&#xA;1850, Kiow, Kiou, and Kiovia were more common).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікава стаття вийшла в Business Insider з назвою &lt;a href=&quot;http://www.businessinsider.com/kiev-or-kyiv-2014-1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Is It Time For The West To Stop Calling It 'Kiev' And Start Calling It 'Kyiv'?&lt;/a&gt;, після того як читачі закидали редакцію листами проханнями використовувати офіційну назву. Основні тези російською можна почитати в статті &lt;a href=&quot;http://gazeta.ua/ru/articles/chistota-movlennya/_slovo-kyiv-nachinaet-vytesnyat-kiev-v-mirovom-slovoupotreblenii/541631&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Слово Kyiv начинает вытеснять Kiev в мировом словоупотреблении&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще одна стаття називається &lt;a href=&quot;http://calvertjournal.com/features/show/4927&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Kiev or Kyiv? Why is the question of what to call Ukraine’s capital so hard to answer?&lt;/a&gt;. Причина - теж листи українців:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;It is difficult to ignore passionate comments from some of our&#xA;Ukrainian readers and contributors about the “incorrect” spelling of&#xA;their capital city&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, що ЗМІ та бізнес-видання не зможуть довго ігнорувати офіційні правила за умови, коли вони отримують велику кількість зауважень та прохань вживати слово Kyiv. Очевидно, що це хороший спосіб поступової експансії &amp;quot;українського&amp;quot; варіанту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Google Trends &lt;a href=&quot;https://www.google.com/trends/explore?q=kyiv,kiev&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;демонструє&lt;/a&gt;, що &lt;code&gt;Kiev&lt;/code&gt; на разі шукають частіше, ніж &lt;code&gt;Kyiv&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окремо потрібно зазначити, що ще є сфера авіа перевезень, де також використовується значення Kiev. Щоб змінити це, потрібно пройти певну кількість процедур і, судячи з усього, є не тривіальною задачею. На жаль, я не досліджував цю тему більш глибоко, тому нехай експерти з авіації мене доповнять.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Насамкінець хочу порекомендувати проект &lt;a href=&quot;http://translit.i.gov.ua/default.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Транслітерація міст&lt;/a&gt;, що переймається правильним написанням українських міст англійською мовою. Там, зокрема, можна знайти, що звичне багатьом написання &lt;code&gt;Vinnitsya&lt;/code&gt; не є правильним з точки зору правил транслітерації, натомість потрібно писати &lt;code&gt;Vinnytsia&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-09-19T16:22:49.363" LastActivityDate="2020-09-19T16:22:49.363" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="301" PostTypeId="2" ParentId="285" CreationDate="2017-02-12T21:49:30.407" Score="2" Body="&lt;p&gt;Колись працював у технічній підтримці одного міжнародного банку, мова спілкування була англійською, проте підпис розбавляв хто як хотів : була й польська, й португальська. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я ж додав після &quot;класичного&quot; 'Best regards' ще й &quot;З повагою та найкращими побажаннями&quot;. В принципі, достатньо було й просто &quot;З повагою&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що цікаво: на одного такого листа (з Литви, здається) у відповіді після &quot;Oh, yes, thanks, the problem is solved&quot; йшло &quot;Велике спасибі&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому вважаю варіант &quot;З повагою&quot; доволі актуальним та нейтральним. А ось &quot;наперед дякую&quot; здебільшого у листуваннях радять уникати, адже це позаочі змушує людину щось робити. Не те, що це дуже погано, проте виглядає як &quot;ну і коли ти будеш робити те, що я тобі сказав?&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastActivityDate="2017-02-12T21:49:30.407" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="302" PostTypeId="2" ParentId="290" CreationDate="2017-02-12T22:44:04.007" Score="3" Body="&lt;p&gt;Дореволюційний словник Грінченка подає синонімічні значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/64502-chervjak.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Черв'як&lt;/a&gt; = червак = червякъ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/63296-khrobak.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Хробак&lt;/a&gt; = робак = червякъ&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastActivityDate="2017-02-12T22:44:04.007" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="303" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-12T23:01:34.720" Score="8" ViewCount="379" Body="&lt;p&gt;За якими ознаками визначають історію походження слів, запозичень з інших мов? У нещодавньому питанні про &lt;em&gt;кермо&lt;/em&gt; є відповідь із &lt;code&gt;кърмъ&lt;/code&gt;, а інші відповіді посилаються на німецькі слова. Пошук інших синонімів, &lt;em&gt;стерно&lt;/em&gt;, швидко знаходить &lt;code&gt;дав.рус. - стърнъ&lt;/code&gt;, але потім додано, що запозичено з польської. Яким чином може бути одночасно і &quot;дав.рус.&quot;, і &quot;запозичено з польської&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи й досі мають ту саму вагу визначення лінгвістів, які працювали за часів заборони української мови (найчастіше пошук етимології слів закінчується словником Фасмера)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існують сучасні праці, які переоцінюють результати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T21:43:52.957" LastActivityDate="2018-04-17T21:45:24.020" Title="За якими ознаками визначають історію походження запозичених слів?" Tags="|етимологія|історія-мови|запозичені-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="305" PostTypeId="2" ParentId="303" CreationDate="2017-02-12T23:42:05.133" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За якими ознаками визначають історію походження слів, запозичень з інших мов?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені суб'єктивно здається, що основною опорою є авторитет тих чи інших дослідників. Бо людина без справді широкого і глибокого знання мов, не обробивши значну кількість інформації і джерел, не може висувати вірогідні гіпотези. А таких людей одиниці. Тобто є окремі «стовпи», на авторитет яких опираються подальші дослідники. «Стовпи» теж помиляються, але довіри до доморощених ентузіастів, в яких «столиця» походить від ста лиць — ще менше. Хоча сучасні, технології, мабуть, дозволяють ретельніше обробити інформаційну базу, а не опиратися на окремих талановитих людей.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Яким чином може бути одночасно і &quot;дав.рус.&quot;, і &quot;запозичено з польської&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-моєму, запросто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;або дві різні версії;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;або за природою слово давньоруське, але його забули, а потім повторно (можливо, в трішки іншому вигляді) запозичили в поляків &lt;sub&gt;(наприклад, слова «вуй» і «стрий» — давньоруські і, мабуть, раніше вживалися й на тій частині Русі, що зараз є Росією; але окрім західної України їх зараз майже не вживають (навіть в самій Україні); а як раптом буде сплеск популярності західної України і масові запозичення звідти — вони запозичать частково-своє ж слово; типу Русь→Україна→звуження області вжитку лише до західних областей→РФ (яка теж має право на частину спадщини Русі, тобто своє ж слово повернулось))&lt;/sub&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На два останні запитання, на жаль, не можу відповісти. (Та й ця відповідь — як вилами по воді.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-12T23:42:05.133" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="306" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="308" CreationDate="2017-02-13T02:36:44.847" Score="19" ViewCount="1043" Body="&lt;p&gt;So, in Ukrainian we have &lt;code&gt;i&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;й&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;та&lt;/code&gt; - I'm not a native speaker and while I more o less understand when it's better to use &lt;code&gt;й&lt;/code&gt; rather than &lt;code&gt;i&lt;/code&gt; - this understanding is not complete. Also, I don't understand at all when &lt;code&gt;та&lt;/code&gt; should be (or could be?) chosen. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Can somebody provide set of exact rules one can apply - if such set exists of course. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="302" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-18T15:22:10.180" LastActivityDate="2019-09-18T15:22:10.180" Title="Difference between &quot;i&quot;, &quot;й&quot; and &quot;та&quot;" Tags="|граматика|сполучники|милозвучність|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="307" PostTypeId="2" ParentId="306" CreationDate="2017-02-13T03:26:35.397" Score="12" Body="&lt;p&gt;The &lt;a href=&quot;https://www.ar25.org/article/vzhyvannya-spoluchnykiv-i-y-ta.html&quot;&gt;choice&lt;/a&gt; of і/й is mostely euphonic. Use &lt;code&gt;i&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;At the beginning of a sentence before a consonant sound: &lt;em&gt;І тоді він сказав ...&lt;/em&gt; - &quot;And then he said ...&quot; and after a pause marked with a punctuation sign: &lt;em&gt;і дні, і ночі&lt;/em&gt; - &quot;And days, and nights&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Between a word that ends in a consonant and a word that begins with a consonant: &lt;em&gt;Степа&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;П&lt;/strong&gt;етро&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;After a word that ends in a vowel if the next word begins with letters &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt; (that is with the sound [j]): &lt;em&gt;Ян&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;Ю&lt;/strong&gt;рко&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;When notion are contrasted: &lt;em&gt;батьки і діти&lt;/em&gt; &quot;parents and children&quot;, &lt;em&gt;світло і темрява&lt;/em&gt; &quot;light and dark&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Use &lt;code&gt;й&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Between vowel letters, except when the second word starts with &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Оксан&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;О&lt;/strong&gt;лег&lt;/em&gt;, but &lt;em&gt;Оксан&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;Є&lt;/strong&gt;вген&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Use &lt;code&gt;та&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;For sylistic diversity in any of the abovementioned cases, especially if the sentence already contains &lt;code&gt;i&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;Олег &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; Паша зайшли &lt;strong&gt;та&lt;/strong&gt; сіли.&lt;/em&gt; &quot;Oleh and Pashe entered and sat down.&quot;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;In the meaning of &quot;but&quot;: &lt;em&gt;Він обіцяв, та не прийшов&lt;/em&gt;. &quot;He promised but didn't come.&quot; &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-02-13T03:26:35.397" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="308" PostTypeId="2" ParentId="306" CreationDate="2017-02-13T03:50:27.973" Score="13" Body="&lt;p&gt;Functionally, all three are very close and can be used interchangeably.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;&quot;І&quot; vs. &quot;Й&quot;&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The rules of &lt;strong&gt;vowel harmony&lt;/strong&gt; apply. They are listed in numerous places, but let me simplify it a bit. (Warning, this would contradict the mainstream).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Use &lt;code&gt;й&lt;/code&gt; if:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;At the beginning of a sentence, and the first word begins with a non-palatalized vowel &lt;em&gt;а, о, у, е, и, і&lt;/em&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Й і&lt;/strong&gt;сторію треба вивчати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Between the two vowels:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Оксан&lt;strong&gt;а й І&lt;/strong&gt;рина&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Otherwise, use &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;,&lt;/strong&gt; however:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Between the vowel and consonant&lt;/strong&gt; (in any order), depend on the vowel harmony as there exist examples of each usage:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Vowel-&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;-Consonant:  &#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Орися крутнулас&lt;strong&gt;я і п&lt;/strong&gt;обігла по ріллі&lt;/em&gt; — Григір Тютюнник;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Горобц&lt;strong&gt;і і В&lt;/strong&gt;ишня&lt;/em&gt; — Євген Гребінка (назва твору)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Vowel-&lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;-Consonant:  &#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Навчає баєчка великог&lt;strong&gt;о й м&lt;/strong&gt;алого&lt;/em&gt; — Л. Глібов&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Consonant-&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;-Vowel:  &#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;У річку сніг побі&lt;strong&gt;г, і О&lt;/strong&gt;ржиця заграла&lt;/em&gt; — Євген Гребінка;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Consonant-&lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;-Vowel:  &#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Мазепі здавалося, тільки вмовкне, одразу оддаленіє од кошового, випаде з його думо&lt;strong&gt;к, й о&lt;/strong&gt;пиниться він у руках козаків, а тоді…&lt;/em&gt; — Юрій Мушкетик&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Note&lt;/strong&gt;. As usual, you can step off the rules to convey emotions, either positive or negative.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Тристан блукав по лісі, ловив зелений шум, хотів йому віддати своє коханн&lt;strong&gt;я й с&lt;/strong&gt;ум&lt;/em&gt; — Леся Українка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Note&lt;/strong&gt;. There are other words with interchangeable &lt;em&gt;і/й&lt;/em&gt;, most notable one is &lt;em&gt;йти/іти&lt;/em&gt; (to go). The same rules apply usage.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Using &quot;та&quot;&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Та&lt;/em&gt; can't be used for enumeration:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Місяць пливе оглядать і небо, і зорі, і землю, і море&lt;/em&gt; — Тарас Шевченко&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;However, &lt;em&gt;та&lt;/em&gt; can be used for pairwise enumeration. The quote above can be re-phrased:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Місяць пливе оглядать небо &lt;strong&gt;та&lt;/strong&gt; зорі, землю &lt;strong&gt;та&lt;/strong&gt; море&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Та&lt;/em&gt;, unlike the others, can be used as &quot;but&quot;/&quot;but then&quot;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Світить місяць у віконце, &lt;strong&gt;та&lt;/strong&gt; в очах темніє&lt;/em&gt; — Петро Гулак-Артемовський&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Хоч ізійшлися і раненько, &lt;strong&gt;та&lt;/strong&gt; пан Еней наш опізнивсь&lt;/em&gt; — Іван Котляревський&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;І там степи, і тут степи, &lt;strong&gt;Та&lt;/strong&gt; тут не такії, Руді, руді, аж червоні, А там голубії&lt;/em&gt; — Т. Шевченко&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Sources:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;BBC: Блог професора Пономарів &lt;a href=&quot;http://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2011/01/post-40.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Про різницю між сполучниками &quot;І&quot;, &quot;Й&quot;, &quot;ТА&quot;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-14T03:31:47.697" LastActivityDate="2017-02-14T03:31:47.697" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="309" PostTypeId="2" ParentId="249" CreationDate="2017-02-13T08:00:05.577" Score="13" Body="&lt;p&gt;There is recent &lt;a href=&quot;https://dou.ua/lenta/columns/lang-uk/&quot;&gt;lang-uk&lt;/a&gt; initiative that resulted in &lt;a href=&quot;http://lang.org.ua/models/&quot;&gt;NER-model for MITIE&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;More in depth information about underlying corpus can be found at &lt;a href=&quot;http://lang.org.ua/corpora/&quot;&gt;http://lang.org.ua/corpora/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="260" LastActivityDate="2017-02-13T08:00:05.577" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="310" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="354" CreationDate="2017-02-13T08:48:01.440" Score="37" ViewCount="15802" Body="&lt;p&gt;Я періодично натрапляю на переклади &quot;підковдра&quot; або &quot;підперина&quot;, але, чесно кажучи, ні разу не чула їх у загальному вжитку. Тож питання швидше не про те, яка відповідь правильна &quot;за словником&quot;, а про те, як, власне, говорять у побуті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="424" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-15T11:23:59.917" LastActivityDate="2018-03-15T11:23:59.917" Title="Як перекласти з російської &quot;пододеяльник&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="5" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="311" PostTypeId="2" ParentId="303" CreationDate="2017-02-13T08:54:38.560" Score="3" Body="&lt;p&gt;Пишу цю відповідь як покажчик, повідки я докопав, і звідки хочу відштовхнутись, покращити розуміння питання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Починається все з теорії розвою конкретної мови. Сюди включають географічні та історичні особливості існування нації:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;хто були сусіди (задає тло для запозичень),&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;хто мігрували через територію заселення,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;як змінювалась територія заселення,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;хто ким володів&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;політичні мотиви керування,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;термінологія,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;видавництво, типографія,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;свобода розвитку релігійних переконань,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;які бар'єри існували&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;географія - гори, ліси, болота;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;закони;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;податкова політика - куди із сусідніх сіл йтимуть на ярмарок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Письмові пам'ятки дають змогу вивчати розвій мови майже безперервно. Значні складнощі виникають, коли письмових пам'яток ще не було, але й тоді маємо змогу дізнатись дещо через непрямі докази - іноземці конспектували топоніми, звичайно, в транскрипції, близької до фактичної вимови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але тут стикаємось із проблемою, що російські лінгвісти з імперських та радянських часів намагались надати російській мові першочергове значення у порівнянні з українською. У багатьох питаннях це навіть смішно, але деінде важко сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;чи є грецький запис назв порогів індикатором фрикативної вимови &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чи є словник Мелетія Смотрицького (перевірю, чи того я автора вказав) індикатором, що саме вважалось руською мовою&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;дивіться, там пояснюється, як на &quot;словенську&quot; перекладається &quot;руське&quot; слово &quot;лазня&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;також, знаходимо &quot;руське&quot; слово &quot;фрасувати&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;що малось на увазі під &quot;простою&quot; мовою, коли литовське діловодство мало вестись &quot;по-простому&quot;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;простолюдинська мова, щоб була зрозуміла черні?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чи самоназва &quot;руської&quot;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Письмові пам'ятки дають змогу порівняти, коли з'являються нові слова, та як вони пов'язані з попереднім правописом цього або інших слів. Якщо помітне значне відхилення від теорії розвитку - маємо справу із запозиченням. Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;свердло, простирадло - запозичення&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;в праслов'янській мові суфікс -dlo існував, але в українській мові зник&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;друге повноголосся відбулося тоді-то и тоді (не знаю, які обмеження існують), тому спостерігаємо масову заміну редукованих перед такими-то приголосними на повноголосні склади&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо помічаємо слово, яке з'явилось в інший період, або не підпало під це правило - все, маємо справу із запозиченням&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інші мовні процеси, характерні для української:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;асиміляція приголосних&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;спрощення приголосних (заміна складних заднєязикових на простіші, та переміщення звуків ззаду вперед рота: &lt;em&gt;рука&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;руці&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ствердіння приголосних перед &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;є&lt;/code&gt; (заміна &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; на &lt;code&gt;и&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;є&lt;/code&gt; на &lt;code&gt;е&lt;/code&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;злиття &lt;code&gt;ы&lt;/code&gt; з &lt;code&gt;и&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ствердіння губних приголосних (&lt;em&gt;кровь&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;кров&lt;/em&gt;, діалектичні &lt;em&gt;здоровля&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мнясо&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;От, і, зважаючи на все це, як тоді приходять до висновків щодо запозичення аж з німецької через польську &quot;звичайних&quot; слів, як &lt;em&gt;кермо&lt;/em&gt;? Чим не підходять простіші процеси, типу другого повноголосся, якщо маємо звістки про давньоруське слово &lt;code&gt;кърмъ&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T21:45:24.020" LastActivityDate="2018-04-17T21:45:24.020" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="312" PostTypeId="2" ParentId="310" CreationDate="2017-02-13T09:00:25.290" Score="8" Body="&lt;p&gt;«Підодіяльник», яке дає мій російсько-український словник 1948 року з Максимом Рильським у редколегії, а також &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidodijaljnyk&quot;&gt;СУМ в 11 томах&lt;/a&gt;, звучить досить впевнено, і слово «одіяло» в українській теж є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ОДІЯ́ЛО, а, сер. Те саме, що ковдра. &lt;em&gt;Часто він брав лінійку і виглажував [вигладжував] нею скарбове біле з синіми берегами одіяло так, що на ліжку не було і складочки&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, I, 1950, 342);&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Підстелю я дочці одіяло, Промінь місяця в ліжко проріс&lt;/em&gt; (Андрій Малишко, Звенигора, 1959, 148).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odijalo&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 5, 1974. — Стор. 631.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-02-13T09:26:23.853" LastActivityDate="2017-02-13T09:26:23.853" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="313" PostTypeId="2" ParentId="33" CreationDate="2017-02-13T09:07:08.927" Score="10" Body="&lt;p&gt;В перекладі Drupal Українською ми зійшлись на &lt;strong&gt;&lt;em&gt;базове значення&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, тому що це відповідає суті бази, взятої за основу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?project&amp;amp;status=0&amp;amp;release=all&amp;amp;search=%D0%B1%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B5&amp;amp;author&amp;amp;context=all&amp;amp;limit=10&amp;amp;sid=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Приклади словосполучень&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="429" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:30:04.670" LastActivityDate="2018-04-29T17:30:04.670" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="314" PostTypeId="2" ParentId="310" CreationDate="2017-02-13T09:14:57.567" Score="12" Body="&lt;p&gt;У програмі &quot;Експрес-урок української&quot; Олександр Авраменко вказує, що найбільш доцільно використовувати &quot;підковдра&quot;, коли ми говоримо про легкий чохол, який одягають на ковдру.&#xA;Вживаність по регіонам цього терміна не вказана.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Посилання на відео програми: &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=GaTIFhJ-FLM&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;YouTube&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="428" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-16T16:55:51.077" LastActivityDate="2017-03-16T16:55:51.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="315" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2017-02-13T09:24:29.107" Score="1" Body="&lt;p&gt;Враховуючи те, що у нас в наявності є декілька середовищ, як то&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;комп'ютер&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;планшет&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;мобільний телефон&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто прив'язуватись до середовища, а не англійської мови.&#xA;Тому &lt;em&gt;комп'ютерна програма&lt;/em&gt;, або &lt;em&gt;комп'ютерний застосунок&lt;/em&gt;(ріже вухо) мабуть буде коректним варіантом. Комп'ютер вже давно має чітке значення desktop computer.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="429" LastActivityDate="2017-02-13T09:24:29.107" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="316" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-13T10:29:18.660" Score="7" ViewCount="537" Body="&lt;p&gt;Шалені дискусії починають палати навколо, коли хтось скаже: &lt;em&gt;&quot;Біла Церква знаходиться в Київській області&quot;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&quot;Мер Львова знаходиться у своєму кабінеті&quot;&lt;/em&gt;. В  університеті на парах з української мови викладачка запевняла (як &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B1%D1%83%D1%82%D0%B8-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%BC%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цей&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53399/25871.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цей&lt;/a&gt; ресурси), що замість нього потрібно вживати інші дієслова, палітра яких доволі велика (все залежить від контексту). Проте багато моїх друзів-філологів переконують: все нормально, немає нічого злочинного у використанні слова &quot;знаходитися&quot;. То як бути?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:36:29.420" LastActivityDate="2018-03-19T12:36:29.420" Title="Чи має слово &quot;знаходитися&quot; значення &quot;перебувати&quot;/&quot;розташовуватися&quot;?" Tags="|росіянізм|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="317" PostTypeId="2" ParentId="316" CreationDate="2017-02-13T10:37:37.247" Score="3" Body="&lt;p&gt;Навіть &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/znakhodytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; позначає таке значення слова &quot;знаходитися&quot; як розмовне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додам також до вашого списку джерел &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/znahodytysya-znajtysya-buty-perebuvaty-lezhaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Як ми говоримо&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Рекомендую прислухатися до мовознавців, а не друзів-філологів. Крім того, широка палітра інших дієслів краще й точніше описує, що саме мається на увазі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2017-02-13T10:37:37.247" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="318" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="320" CreationDate="2017-02-13T10:38:19.840" Score="11" ViewCount="1166" Body="&lt;p&gt;Assuming that such sentiments are expressed in Ukrainian, how do I say &quot;Happy Valentine's Day!&quot; in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/happy_Valentine&amp;#39;s_Day&quot;&gt;Wiktionary&lt;/a&gt; doesn't have a translation for that phrase in any language, and I didn't come across the phrase in the Ukrainian Wikipedia article &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D0%BD%D1%8C_%D1%81%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%92%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot;&gt;День святого Валентина&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;According to &lt;a href=&quot;http://masterrussian.com/russianculture/valentines_day.htm&quot;&gt;Master Russian&lt;/a&gt;, the Russian (not Ukrainian) for it is &quot;С Днём Свято́го Валенти́на!&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="104" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:35:36.397" LastActivityDate="2017-02-22T04:35:36.397" Title="How do I say &quot;Happy Valentine's Day!&quot; in Ukrainian?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="319" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-13T10:50:43.077" Score="12" ViewCount="210" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://localize.drupal.org/node/186&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику спірних слів перекладачів Drupal&lt;/a&gt; ми намагаємось стандартизувати і стабілізувати переклади слів, які не до кінця ясно перекладені українською.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;formatter&lt;/em&gt; перекладаємо як &lt;em&gt;форматер&lt;/em&gt;. Але це не переклад, а по суті транслітерація. В Drupal &lt;em&gt;formatter&lt;/em&gt; - це здатність сутності надавати форму налаштувань, вміння відображати сутність, поле, тип матеріалу згідно форми налаштувань.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Суть терміну така: Існує контент тип, у якого є поля. У кожного поля є формат відображення на формі редагування і формат відображення на сторінці перегляду контент типу (статті). Форматер - це об'єкт, плагін, який забезпечує даний функціонал&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/44cLH.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/44cLH.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="429" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:29:52.957" LastActivityDate="2018-05-17T21:30:13.070" Title="Як перекласти слово formatter у контексті системи Drupal?" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="320" PostTypeId="2" ParentId="318" CreationDate="2017-02-13T10:52:19.870" Score="9" Body="&lt;p&gt;In Ukrainian it would be similar:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З днем Святого Валентина!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="96" LastActivityDate="2017-02-13T10:52:19.870" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="321" PostTypeId="2" ParentId="310" CreationDate="2017-02-13T11:06:35.680" Score="9" Body="&lt;p&gt;&quot;Підковдра&quot; (як і &quot;підперина&quot;) виглядає семантичною калькою, бо насправді воно ж не &quot;під&quot; ковдрою, а вдягається на неї, огортаючи з обох боків, тому так мали би називати простирадло, яке пришивають до ковдри з одного боку, а не чохол.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У лемківській говірці таке значення має слово &lt;em&gt;пішва&lt;/em&gt; (польською - &lt;em&gt;poszwa&lt;/em&gt;), але словник Грінченка каже, що це - &quot;шовъ для сшиванія двухъ кусковъ: края сшиваемыхъ кусковъ перегибаются одинъ за другой и сшиваются двойнымъ швомъ&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Логічніше було б назвати цю річ наковдерком, накоцником чи наліжником (але так, мої варіанти не дуже), хоча адекватні слова &quot;напірник&quot; і &quot;наволока&quot; утворено за аналогічною словотвірною моделлю, тож дивно, що укладачі словників на те не зважали.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-02-13T11:06:35.680" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="322" PostTypeId="2" ParentId="318" CreationDate="2017-02-13T11:06:36.497" Score="9" Body="&lt;p&gt;You can also say &quot;З Днем усіх закоханих!&quot; (&quot;Happy day of everyone in love!&quot;), it is also quite widespread and sounds natural.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2017-02-13T11:06:36.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="323" PostTypeId="2" ParentId="281" CreationDate="2017-02-13T11:20:06.140" Score="1" Body="&lt;p&gt;Раджу відвідати оці заходи, там збираються майже винятково україномовні, заодно і танцям можна повчитись, або просто поспілкуватись:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://honchar.org.ua/events/narodni-tantsi-vid-hurtu-buttya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Народні танці від гурту “Буття”&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://honchar.org.ua/events/shkola-narodnoho-tantsyu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Школа народного танцю від гурту “Божичі”&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сам я раніше відвідував варіант від Божичів, то збиралось 20-50 людей щоразу. Не знаю як зараз. Наразі більшість моїх україномовних друзів звідти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна сходити на виступ якогось україномовного гурту і там завести знайомства.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще як варіант почати дописувати до україномовного розділу Вікіпедії і затоваришувати з кимось там. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F:%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87%D1%96_%D0%B7_%D0%9A%D0%B8%D1%94%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ось список людей,&lt;/a&gt; які позначили, що вони з Києва.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрештою, можна написати тут у чаті і знайдеться людина, яка проведе екскурсію Києвом і поспілкується українською;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-02-14T18:14:36.813" LastActivityDate="2017-02-14T18:14:36.813" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="324" PostTypeId="2" ParentId="319" CreationDate="2017-02-13T11:23:22.247" Score="7" Body="&lt;p&gt;Термін &lt;em&gt;формате́р&lt;/em&gt; зустрічається в декількох словниках: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovnyk.ua/?swrd=%F4%EE%F0%EC%E0%F2%E5%F0&amp;amp;x=0&amp;amp;y=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику української мови&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російській версії&lt;/a&gt; Вікісловника (де у слова &lt;em&gt;форматер&lt;/em&gt; немає синонімів).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://computer_science_ukr.academic.ru/355/%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%C3%A1%D1%82%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачному словнику з інформатики та інформаційних систем для економістів&lt;/a&gt; у значеннях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Програма або частина системи підготування текстів, яка виконує форматування.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Програма або пристрій, призначені для розмічування магнітних дисків.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Синомімів-іменників знайти не вдалось, проте, можу запропонувати варіанти перекладу &lt;em&gt;формат виводу&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;формат представлення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:30:13.070" LastActivityDate="2018-05-17T21:30:13.070" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="326" PostTypeId="2" ParentId="281" CreationDate="2017-02-13T11:41:10.793" Score="4" Body="&lt;p&gt;You'll definitely be able to improve your Ukrainian-speaking skills at Kyiv. You can easily go throughout the day speaking only Ukrainian. Anyone who knows Ukrainian will answer you in that language, the rest will understand you even if they will answer in Russian. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The only difficulty I can take into consideration - if one will understand that, suppose, your Russian is better, they automatically will switch to Russian if they can. But this is not something specific to Kyiv - pretty much the same will happen if you will try to speak Dutch in, say, Amsterdam but it will turn out your English is better. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="302" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-02-13T20:44:29.420" LastActivityDate="2017-02-13T20:44:29.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="329" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-13T12:13:18.137" Score="10" ViewCount="631" Body="&lt;p&gt;На сайті НБУ, розділ &quot;Глосарій банківської термінології&quot;, з посиланням на Закон України від 05.04.2001 р. № 2346-III &quot;Про платіжні системи та переказ коштів в Україні&quot; тлумачиться термін &quot;&lt;em&gt;Тран&lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;акція&lt;/em&gt;&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, зазначається:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;ТРАНСАКЦІЯ&lt;/strong&gt; (transaction) – термін походить від лат. transactio – дія, договір і ха­рак­теризує: 1) операцію щодо переказу коштів з одного рахунка на інший; 2) ініційовану власником картки послідовність повідомлень, які передають один одному учасники системи для обслуговування власника картки (здійснення доступу до рахунка з метою його дебетування, кредитування чи з’ясування його стану); 3) угоду з цінними паперами; 4) бухгалтерську проводку; 5) угоду, яка супроводжується взаємними поступками. Основними характеристиками Т. є: неподільність, узгодженість, надійність, ізольованість від інших Т. Термін Т. також часто використовують для характеристики будь-якої результативної фінансової чи комерційної операції.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При цьому додається: &quot;У банківській та економічній практиці, зазвичай, використовується напис – «транСакція», а в техніці та інформатиці – «транЗакція»&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча мій досвід свідчить, що навіть спеціалісти фінансового сектору переважно вживають &quot;транЗакція&quot;, мало хто вимовляє й пише &quot;транСакція&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи врегульоване це питання на рівні термінологічної орфографії?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2017-02-13T13:47:32.953" LastActivityDate="2018-03-19T12:37:20.540" Title="Який правильний український відповідник англійського &quot;transaction&quot; - трансакція чи транзакція?" Tags="|терміни|orthography|" AnswerCount="3" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="330" PostTypeId="2" ParentId="318" CreationDate="2017-02-13T12:14:18.607" Score="6" Body="&lt;p&gt;This festival was just recently introduced to the Ukrainian culture, that's why you haven't find related phrases in the dictionary. People say, as you've seen in the previous answers, two basic phrases:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;З днем Святого Валентина! (&lt;em&gt;z dnem sviatoho valentynah&lt;/em&gt;), meaning /I greet you (omitted)/ with the St.Valentines's day&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;or&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;З Днем усіх закоханих!&quot; (&lt;em&gt;z dnem oosikh zakokhanykh&lt;/em&gt;), meaning /I greet you (omitted)/ with the day of everyone in love&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user369" LastActivityDate="2017-02-13T12:14:18.607" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="333" PostTypeId="2" ParentId="329" CreationDate="2017-02-13T12:44:57.863" Score="3" Body="&lt;p&gt;Транскрипція на &lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/transaction&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Merriam Webster&lt;/a&gt; каже, що транзакція.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/uk/Translate/en-uk/transaction&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Lingvo&lt;/a&gt; каже, що транзакція.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt; каже, що транзакція.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=transaction&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-українські словники&lt;/a&gt; кажуть, що транзакція.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не бачу сенсу якось переробляти повністю запозичене слово, літера «з» не має не притаманного українській мові звучання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Питання не врегульовано. Обидва варіанти є в орфографічних словниках.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-02-13T12:50:00.617" LastActivityDate="2017-02-13T12:50:00.617" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="334" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="570" CreationDate="2017-02-13T12:56:50.697" Score="18" ViewCount="3938" Body="&lt;p&gt;Постійно зустрічаю як &lt;em&gt;фриланс(ер)&lt;/em&gt;, так і &lt;em&gt;фріланс(ер)&lt;/em&gt;, хоча &lt;em&gt;фріланс&lt;/em&gt; - набагато частіше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській Вікіпедії є головна стаття &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Фрилансер&lt;/a&gt; і перенаправлення з &lt;em&gt;фрілансер&lt;/em&gt;. В самій статті вказано що&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Фрила́нсер, також трапляється написання фрілансер (англ. freelancer —&#xA;  «вільний митець»)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;проте нічого не вказано з приводу правильності чи помилковості вживання обох варіантів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інші приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Біржа Proffstore - &lt;strong&gt;фріланс&lt;/strong&gt; Україна&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Глобал &lt;strong&gt;Фріланс&lt;/strong&gt; - завдання з усього світу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Що таке &lt;strong&gt;фріланс&lt;/strong&gt; - ФРИЛАНС.com.ua - Фриланс в Украине&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Що таке &lt;strong&gt;фріланс&lt;/strong&gt; і хто такі &lt;strong&gt;фрілансери&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;beFree - &lt;strong&gt;фріланс&lt;/strong&gt; для українців&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Що таке &lt;strong&gt;фріланс&lt;/strong&gt;? Як заробити &lt;strong&gt;фрілансом&lt;/strong&gt;? – Рада&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?Article=19335&amp;amp;action=show&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Фрілансер&lt;/a&gt; (словник іншомовних слів)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D4%D0%B2%CB%C0%CD%25D&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Фріланс&lt;/a&gt; (slovnyk.ua)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українському правописі читаю в розділі &quot;III. ПРАВОПИС СЛІВ ІНШОМОВНОГО ПОХОДЖЕННЯ&quot;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;И&quot; пишеться:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) у загальних назвах після приголосних &lt;code&gt;д&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;т&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;з&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;с&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ц&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ж&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;дж&lt;/code&gt;), &lt;code&gt;ч&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ш&lt;/code&gt;, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;р&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;  перед наступним приголосним: дизель, динамо, диплом, директор,&#xA;  методика; інститут, математика, стимул, текстиль, тип; зиґзаґ,&#xA;  позиція, фізичний; марксизм, силует, система; цистерна, цифра;&#xA;  жирандоль, режим, джигіт, джинси; речитатив, чичероне; ширма, шифр;&#xA;  бригада, риф, фабрика;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, роблю висновок, що правильний варіант все ж &lt;em&gt;фрилансер&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як насправді?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T12:13:54.993" LastActivityDate="2021-03-15T20:51:43.657" Title="Як правильно писати - фриланс/фрилансер чи фріланс/фрілансер?" Tags="|правопис|запозичені-слова|орфографія|spelling|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="335" PostTypeId="2" ParentId="329" CreationDate="2017-02-13T12:58:08.460" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Переклад &quot;трансакція&quot; був більш поширений до поширення інтернету (в банківській сфері, наприклад), після чого ІТшники по факту просунули свій варіант &quot;транзакція&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="254" LastActivityDate="2017-02-13T12:58:08.460" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="336" PostTypeId="2" ParentId="281" CreationDate="2017-02-13T13:00:13.157" Score="1" Body="&lt;p&gt;It is possible, better on market places, like on Zhyniy rynok (Podil) or Obolon rynok (Obolon)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="254" LastActivityDate="2017-02-13T13:00:13.157" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="338" PostTypeId="2" ParentId="329" CreationDate="2017-02-13T13:45:23.613" Score="8" Body="&lt;p&gt;Маючи відношення до ІТ сфери, особисто я вживаю слово &lt;em&gt;транзакція&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В статті &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk733/TK_wisnyk733_1_voznjuk_mentynska.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ТЕРМІНОЛОГІЧНА ОРФОГРАФІЯ: ТРАНСАКЦІЯ ЧИ ТРАНЗАКЦІЯ?&lt;/a&gt;, що опублікована в Віснику Національного університету «Львівська політехніка» «ПРОБЛЕМИ УКРАЇНСЬКОЇ ТЕРМІНОЛОГІЇ» № 733 приводяться такі висновки: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зважаючи на лексичний аспект, лексеми &lt;em&gt;трансакція&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;транзакція&lt;/em&gt; в різних терміносистемах мають практично однакове значення, тому немає підстав уживати різні орфографічні варіанти.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Фонетичний аналіз також не дає підстав для різного написання вищезазначеного терміна, а варіант &lt;em&gt;транзакція&lt;/em&gt;, цілком очевидно, засвідчує копіювання англійської вимови цього терміна.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;З погляду деривації відповідним словотвірній моделі й однозначно нормативним слід вважати лише варіант &lt;em&gt;трансакція&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не заперечуючи природного процесу інтернаціоналізації в термінології, наголосимо, однак, що надмірна англізація сучасної української термінології на орфоепічному, лексичному чи інших мовних рівнях далеко не завжди сприяє точному називанню певного поняття, а не раз відводить нас від власної мовної традиції.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:37:20.540" LastActivityDate="2018-03-19T12:37:20.540" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="339" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="342" CreationDate="2017-02-13T14:32:03.230" Score="8" ViewCount="830" Body="&lt;p&gt;Зрозуміло що першим кроком треба відкинути закінчення &quot;-енко&quot;. Та саме слово &quot;дорош&quot; викликає питання - що це означає?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук дає людей у котрих &quot;Дорош&quot; - прізвище. Є версія що Дорош - це спрощене ім'я Дорофій (або навіть походить від єврейського імені Дорон - &quot;подарунок&quot;), або що це якось пов'язане з козацтвом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже питання таке - яка версія найбільш обґрунтована?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-05-28T17:41:59.313" Title="Яке походження прізвища Дорошенко?" Tags="|етимологія|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="341" PostTypeId="2" ParentId="334" CreationDate="2017-02-13T14:57:52.050" Score="13" Body="&lt;p&gt;Фрілансер — це українське написання англійського слова freelancer. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20120626104303/http://sips.gov.ua:80/ua/transliteruvannja.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;офіційними рекомендаціями&lt;/a&gt;, для транслітерування англійских слів треба подивитись на транскрипційни знаки, та транслітерувати кожен знак відповідними українськими літерами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійська &lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20071026160319/http://www.sdip.gov.ua/t/docman/binary/trans/04ND41.doc&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;табличка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;№ п/п   Транскрипційні знаки   Українські літери&#xA;        англійської мови&#xA;&#xA;...&#xA;14      i:                     і&#xA;...&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Freelancer транскрибується як &lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/freelancer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;/ˈfriːlɑːnsə/&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звук &quot;iː&quot; траскрибується українською літерою &quot;і&quot;. Тож правильно писати &lt;strong&gt;фрілансер&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="96" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-18T15:38:50.883" LastActivityDate="2018-10-18T15:38:50.883" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="342" PostTypeId="2" ParentId="339" CreationDate="2017-02-13T16:03:34.310" Score="10" Body="&lt;p&gt;Прізвище &lt;em&gt;Дорошенко&lt;/em&gt; походить від грецького імені &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%84%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Дорофій&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дорофій/Дорофей&lt;/em&gt; =&lt;br&gt;&#xA;δώρον &lt;code&gt;/дорон/&lt;/code&gt;, &lt;em&gt;подарунок&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;+&lt;br&gt;&#xA;θεός &lt;code&gt;/θеос/&lt;/code&gt;, &lt;em&gt;Бог&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А точніше, від зменшеної/народної/просторічної форми від цього імені — &lt;em&gt;Дорош&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне кажучи, лексичне значення таке саме, як і в імені &lt;em&gt;Богдан&lt;/em&gt;, а також &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Одарка/Дарина&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-28T17:41:59.313" LastActivityDate="2017-05-28T17:41:59.313" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="343" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="344" CreationDate="2017-02-13T16:47:10.363" Score="8" ViewCount="562" Body="&lt;p&gt;Багацько прізвищ у нас закінчуються на &quot;-енко&quot;. На &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%89%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_-%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії пишуть&lt;/a&gt;, що таких 60% з українських прізвищ. Також пишуть, що &lt;em&gt;син людини з прізвищем Коваль міг отримати прізвище Коваленко (син Коваля).&lt;/em&gt; Цікаво чому &quot;-енко&quot; це означає, звідки воно прийшло?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-02-13T17:06:20.023" Title="Що означає суфікс &quot;-енко&quot; в українських прізвищах і звідки він прийшов" Tags="|етимологія|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="344" PostTypeId="2" ParentId="343" CreationDate="2017-02-13T17:06:20.023" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://1576.ua/books/4995&quot;&gt;Українська мова: Енциклопедія&lt;/a&gt; на сторінці 533 пише, що суфікс &lt;strong&gt;-енко&lt;/strong&gt; разом з кількома иншими (&lt;strong&gt;-юк, -чук, -як, -чак, -ик, -чик, -ко, -ка, -ок, -онок, -еня, -я, -ча, -чо, -ець, -цьо, -ина&lt;/strong&gt;) початково був &lt;em&gt;демінутивним&lt;/em&gt;, зменшувальним, отже колись слово &lt;em&gt;коваленко&lt;/em&gt; означало «маленький коваль», потім «син коваля», «син Коваля», а потім перетворилося на родове ім’я, прізвище родини, яку започаткував коваль на прізвисько Коваль.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-02-13T17:06:20.023" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="345" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-13T17:12:10.917" Score="8" ViewCount="206" Body="&lt;p&gt;З огляду на &lt;a href=&quot;https://localize.drupal.org/node/186&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;усталені переклади системи Drupal&lt;/a&gt; слово &lt;em&gt;breadcrumbs&lt;/em&gt; перекладається як &lt;em&gt;хлібні крихти&lt;/em&gt;, що є довшим і часом заважає формувати пункти меню через довгу назву. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, які можна знайти відповідники, щоб дане слово було одним і не ламало інтерфейси?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="429" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-27T01:36:45.757" LastActivityDate="2018-04-19T00:12:12.290" Title="Як перекласти слово breadcrumbs в контексті інтернет-сайту" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="346" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="352" CreationDate="2017-02-13T17:20:18.347" Score="13" ViewCount="231" Body="&lt;p&gt;З огляду на &lt;a href=&quot;https://localize.drupal.org/node/186&quot;&gt;усталені переклади системи Drupal&lt;/a&gt; словосполучення, &lt;em&gt;human readable&lt;/em&gt; перекладається як &lt;em&gt;легке для читання&lt;/em&gt; , що є не зовсім відповідним до антоніму &lt;em&gt;machine name&lt;/em&gt; і часом заважає зрозуміти, що мається на увазі. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який відповідник можна використати в даному випадку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="429" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-05T09:43:23.647" LastActivityDate="2018-08-05T09:43:23.647" Title="Відповідник human readable" Tags="|переклад|from-english|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="347" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="358" CreationDate="2017-02-13T17:40:38.467" Score="34" ViewCount="12463" Body="&lt;p&gt;Я завжди пишу &lt;em&gt;хостинг&lt;/em&gt; (від анг. &lt;em&gt;hosting&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;хакер&lt;/em&gt; (від англ. &lt;em&gt;hacker&lt;/em&gt;) і завжди вважав ці слова коректними.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В книзі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D1%96%D0%B2_%D0%94%D0%B6%D0%BE%D0%B1%D1%81_(%D0%BA%D0%BD%D0%B8%D0%B3%D0%B0)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Волтер Айзексон. Стів Джобс. Біографія засновника компанії Apple&lt;/a&gt; можна зустріти слово &lt;em&gt;гакер&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;То була &lt;strong&gt;гакерська&lt;/strong&gt; субкультура - з’являлися зломщики, аматори,&#xA;  кіберпанки, пірати чи просто програмісти, а ще - інженери, які не&#xA;  припадали пилом HP.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Лише невелика групка, яку згодом назвали &lt;strong&gt;гакерами&lt;/strong&gt;, втішалися&#xA;  комп’ютерам і називали їх засобами для свободи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За що переклад був підданий критиці багатьма читачами. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також в деяких текстах можна зустріти варіант &lt;em&gt;гостинг&lt;/em&gt; (не плутати з терміном в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;покері&lt;/a&gt;) і можна знайти правила в правописі, що &lt;a href=&quot;http://www.iji.com.ua/hosting.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підтверджують&lt;/a&gt; саме таке написання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Згідно з &quot;Українським правописом&quot; у словах іншомовного походження &lt;code&gt;g&lt;/code&gt; і&#xA;  &lt;code&gt;h&lt;/code&gt; звичайно передають літерою &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;, пор.: &lt;em&gt;gallon - галон; handicap -&#xA;  гандикап; habitus - габітус; halo - гало&lt;/em&gt; тощо. Лише в деяких словах,&#xA;  запозичених з англійської мови, через посередництво російської мови &lt;code&gt;h&lt;/code&gt;&#xA;  передане літерою &lt;code&gt;х&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;хокей, хол, хобі&lt;/em&gt;). Тому англійське &lt;em&gt;hosting&lt;/em&gt; слід&#xA;  писати українською мовою з початковою літерою &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, правильним є написання гостинг.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи дійсно правильно писати &lt;em&gt;гакер&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;гостинг&lt;/em&gt; чи все таки варто використовувати звичні варіанти &lt;em&gt;хакер&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;хостинг&lt;/em&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T20:49:04.000" LastActivityDate="2023-02-24T17:08:27.830" Title="Правила вживання літери г/ґ/х при запозиченні іншомовних слів на g/h (гакер, гостинг)" Tags="|правопис|запозичені-слова|transliteration|" AnswerCount="5" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="348" PostTypeId="2" ParentId="347" CreationDate="2017-02-13T17:57:30.747" Score="14" Body="&lt;p&gt;Так, дійсно правильно писати гакер і гостинг.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сторінка &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кирилізація англійської мови&lt;/a&gt; надає такі правила:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Літера &lt;code&gt;g&lt;/code&gt; транслітерується або як &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt;, або як &lt;code&gt;дж&lt;/code&gt;.&#xA;Літера &lt;code&gt;h&lt;/code&gt; транслітерується через &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ви правильно помітили, що &lt;a href=&quot;http://sips.gov.ua/ua/transliteruvannja.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;державна служба інтелектуальної власності України&lt;/a&gt; каже наступне: &lt;code&gt;х&lt;/code&gt; використовується при запозиченні з російської мови. Якщо ваша мета - запозичити не російське слово з російської мови - можете використовувати &lt;code&gt;х&lt;/code&gt;, якщо ж ціллю є пряме запозичення з анґлійської - тоді &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для перевірки візьміть слово &lt;code&gt;хан&lt;/code&gt; і транслітеруйте його англійською, ви пишете &lt;code&gt;khan&lt;/code&gt;, не &lt;code&gt;han&lt;/code&gt;. То ж маємо &lt;code&gt;kh&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;h&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;g&lt;/code&gt;, що відповідають &lt;code&gt;х&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt;/&lt;code&gt;дж&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Така ж сама ситуації в івриті. Там є 4 літери: 2 для позначення звука &lt;code&gt;х&lt;/code&gt;, одна для позначення звука &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;, одна для позначення звука &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt;. При транслитерації вони не користуються для &lt;code&gt;h&lt;/code&gt; i &lt;code&gt;g&lt;/code&gt; літерами, що позначають звук &lt;code&gt;х&lt;/code&gt;, так само, як і українці, користуються літерами, що позначають звуки &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;дж&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Причина в тому, що &lt;code&gt;h&lt;/code&gt; в анґлійській - гортанний звук, як і &lt;code&gt;г&lt;/code&gt; в українській. Тобто, насправді саме &lt;code&gt;г&lt;/code&gt; ближче до &lt;code&gt;h&lt;/code&gt;, а не &lt;code&gt;х&lt;/code&gt; (в російській просто немає гортанного звука для передавання цього звуку, тому взяли найближчий до &lt;code&gt;h&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-02-13T22:16:30.640" LastActivityDate="2017-02-13T22:16:30.640" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="349" PostTypeId="2" ParentId="346" CreationDate="2017-02-13T18:22:38.053" Score="8" Body="&lt;p&gt;СУМ пропонує варіант &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chytabeljnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;читабельний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — який легко читається, має великий попит серед читачів; ходовий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Я майже цілий тиждень правив цей матеріал, приводив його до &lt;strong&gt;читабельного&lt;/strong&gt; вигляду. Друкуємо...&lt;/em&gt; — Павло Автомонов, В. Кошик, 1954, 117&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Є книжки цілком пристойні — грамотні й &lt;strong&gt;читабельні&lt;/strong&gt; — про які одначе не хочеться сказати й слова, доброго чи поганого.. їх зміст живе тільки разом із шрифтом, яким вони надруковані, і — прочитані — вони забуваються з легким серцем&lt;/em&gt; — Юрій Смолич, VI, 1959, 177&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Особиста думка — суфікс &lt;code&gt;-абельн-&lt;/code&gt; цілком годиться для постійного вживання у подібних випадках, і не лише для слова &lt;em&gt;readable&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно частини &lt;em&gt;human&lt;/em&gt; — вважаю (особиста думка), що його можна пропускати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, у випадку дихотомії &lt;em&gt;machine name&lt;/em&gt; vs. &lt;em&gt;human-readable&lt;/em&gt;, це буде &lt;em&gt;машинна назва&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;читабельна назва&lt;/em&gt;, відповідно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-13T18:22:38.053" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="350" PostTypeId="2" ParentId="282" CreationDate="2017-02-13T18:42:02.343" Score="1" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;кохання&quot; вживається для опису стосунків між чоловіком та жінкою зі статевим відтінком. Слово &quot;любов&quot; - для опису будь-яких ніжних почуттів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доволі прикро визнати, але всі тлумачні словники української мови які зараз доступні, є, по суті, копіями 11-томного &quot;Словника української мови&quot; виданого в 1970-80рр. Цей словник дає означення слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ljubov&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;любов&lt;/a&gt;&quot; як &quot;Почуття глибокої сердечної прихильності до особи іншої статі; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kokhannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кохання&lt;/a&gt;&quot; і не роз'яснює змістовних відмінностей між цими словами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В той самий час слова &quot;любити&quot; і &quot;кохати&quot; в тлумачних словниках справді різняться.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="448" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-22T08:48:47.557" LastActivityDate="2017-02-22T08:48:47.557" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="351" PostTypeId="2" ParentId="345" CreationDate="2017-02-13T18:42:19.633" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Хлібні крихти&lt;/em&gt;, на мій погляд, не відповідають смислу терміну (як і, наприклад, &lt;em&gt;cookie&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;(Оновлено)&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Хлібні крихти&lt;/em&gt; - це посилання на казку, коли діти, яких заводили у ліс щоб їх там покинути, залишали за собою камінці або хлібні крихти, щоб знайти потім шлях додому.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пропоную варіант &lt;strong&gt;навігація&lt;/strong&gt; та його похідні:  &lt;strong&gt;навігаційний шлях&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;навігаційний маршрут&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;рядок навігації&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:12:12.290" LastActivityDate="2018-04-19T00:12:12.290" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="352" PostTypeId="2" ParentId="346" CreationDate="2017-02-13T18:55:07.567" Score="12" Body="&lt;p&gt;От що кажуть &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B0_%D0%9E%D0%BB%D1%8C%D0%B3%D0%B0_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ольга Кочерга&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://philology.lnu.edu.ua/employee/piletskyj-volodymyr&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Володимир Пілецький&lt;/a&gt; у своїй статті &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk676/TK_wisnyk676_kocherha_pilec&amp;#39;kyj.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Процесові прикметники в українській мові&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Завважимо також, що українська мова поступово усуває скальковані з&#xA;  англійської через посередництво російської мови прикметники на&#xA;  позначення пасивної здатности з суфіксом -&lt;strong&gt;абельн&lt;/strong&gt;-: &lt;em&gt;(не)читабельний,&#xA;  (не)презентабельний, (не)транспортабельний, (не)комунікабельний&lt;/em&gt; тощо.&#xA;  Натомість вона відновлює (чи творить наново) слова з такою самою&#xA;  функцією за допомогою українських словотворчих суфіксів: &lt;em&gt;(не)читний,&#xA;  (не)презентовний, (не)транспортовний, (не)комуніковний&lt;/em&gt; тощо. Варто&#xA;  звернути увагу на питомі чи запозичені основи таких слів. Правила&#xA;  дериваційної граматики української мови твердять, що питома основа&#xA;  притягує питомі суфікси, а іншомовна — іншомовні. Гібриди, як правило,&#xA;  набувають експресивно-оцінного забарвлення. Отже, запозичені основи&#xA;  транспортабель-, операбель-, комунікабель- та інші вже припасовано до&#xA;  граматичної системи української мови за допомогою суфікса -&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;-. У такий&#xA;  спосіб відбулося їх засвоєння. Чи дійсно кращі від цих утворень&#xA;  гібриди на зразок комуніковний, покаже їх конкурування у мовній&#xA;  практиці. Можливо, свою нішу займуть обидва варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;code&gt;readable&lt;/code&gt; краще перекласти як &lt;code&gt;читний&lt;/code&gt;, що і вимовляти, і писати зручніше. А &lt;code&gt;легкий для читання&lt;/code&gt; можна подати як &lt;code&gt;легкочитний&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;РЕД:&lt;/strong&gt;&#xA;Виявляється можливі відповіді доступні на у &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=readable&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;статті на r2u&lt;/a&gt;, наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;human-readable = людиносприйня́тна, сприйня́тна для люди́ни&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;machine-readable = машино(з)чи́тна, опрацьо́вна&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І варіанти для readable - прочитний, розбірливий, читабельний, читомий.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-02-14T06:03:36.793" LastActivityDate="2017-02-14T06:03:36.793" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="353" PostTypeId="2" ParentId="243" CreationDate="2017-02-13T18:57:57.510" Score="0" Body="&lt;p&gt;In modern Ukrainian addressing parents by plural of nobility is very rare. Google search for &quot;мамо, &lt;strong&gt;ви&lt;/strong&gt;&quot; returns only 4660 resylts, while more common version &quot;мамо, &lt;strong&gt;ти&lt;/strong&gt;&quot; returns 200 000 results.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;To my experience, plural of nobility nowadays is used mostly when addressing mother-in-law by word &quot;мамо&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="448" LastActivityDate="2017-02-13T18:57:57.510" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="354" PostTypeId="2" ParentId="310" CreationDate="2017-02-13T18:58:30.213" Score="28" Body="&lt;p&gt;Колись я вже бачив обговорення цього питання в інших місцях (&lt;a href=&quot;http://maidan.org.ua/arch/mova/1280993726.html&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?t=553&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/921344197901349/&quot;&gt;3&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1108771372491963/&quot;&gt;4&lt;/a&gt;). Підсумовуючи їх, я колись створив такий список слів, що їх люди &lt;em&gt;хоч десь&lt;/em&gt; чули в значенні чохла на ковдру:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;- підодіяльник&lt;br&gt;&#xA;  - пододеяльник&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;- підковдра&lt;br&gt;&#xA;  - поковдра&lt;br&gt;&#xA;  - наковдра&lt;br&gt;&#xA;  - наковдрик&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;- наковдерник&lt;br&gt;&#xA;  - наковдреник&lt;br&gt;&#xA;  - наковдряник&lt;br&gt;&#xA;  - підковдряник&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;- навкривало&lt;br&gt;&#xA;  - підукри́вало&lt;br&gt;&#xA;  - підпокривало&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;- пішва&lt;br&gt;&#xA;  - по́шва&lt;br&gt;&#xA;  - пішивка&lt;br&gt;&#xA;  - по́шивка&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;- наволочка&lt;br&gt;&#xA;  - напірник&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;- обго́ртень&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;sub&gt;(1. Я намагався додавати лише варіанти, що люди &lt;strong&gt;десь чули&lt;/strong&gt;, а не просто &lt;strong&gt;пропонують&lt;/strong&gt; — але я міг не завжди правильно інтерпретувати наміри людей.&lt;br&gt;&#xA;  2. Тут присутні варіанти, якими можуть називати інші предмети постільної білизни — це &lt;strong&gt;не помилка&lt;/strong&gt; в переліку, а у відповідності до тверждення людини, що хтось називає цим словом &lt;strong&gt;і чохол на ковдру теж&lt;/strong&gt;.)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не можу оцінити вживаність всіх цих варіантів у розмовній мові, але можу оцінити вживаність деяких з них у письмових джерелах, що, очевидно, має хоч трішки корелювати з розмовною мовою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підодіяльник&lt;/strong&gt; є навіть в словнику &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidodijaljnyk&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, але без прикладів вживання, що незвично для СУМ-11, але недивно в цілому, бо в художній літературі майже не зустрічається (41 результат в Google Books). Деякі приклади вживань (не повний перелік і не лише художні):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Побіжи, Тонику, швидше до Олени Іванівни і скажи, щоб дала чисте простирадло, підодіяльник, наволочку, і принеси все це у кімнату Софії Миронівни. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//О. Іваненко «Рiднi дiти» (1968).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Накрохмалений підодіяльник шурхотить дужче, ніж газети, скинуті після вчорашнього читання на килимок. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//В. Синенко «Злітають проти вітру» (1970).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;[…]; оно за хлівом жовтіє заміс глини з кізяками, на дубовому порозі барвистіє трап’яний килимок і галоші пахнуть риб’ячим слизом, оно в канаві на лопухах і на колесі від воза заскліла роса, під плотом залатаний бляхою човен ховає мишачий писк, шелепоче сухими стручками акація, старі довіковують, нема поживи, оно по вулиці вітер скубе забуту в поштовій скриньці газету, надуває і хмарить підодіяльники на шпагаті, мотузить прищепки на пелюшках, онуця підкинули, плакало наше молочко, оно височіє лободина на купі битої цегли, пахне цементом від мішків під повіткою і м’яко, буцім шешітка в соснині, вгинається тирса за пилорамою, тутай на молочарню здають, будуються ж! […]!&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Є. Пашковський «Вовча Зоря» (1991).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пам'ятаю[,] як перестеляла ліжка[,] то брала простиньку чи підодіяльник і робили такий собі «гамак»[,] куда [куди] кидали одного з наших котиків і устроювали [влаштовували] йому каруселі. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Допис на форумі, в Інтернеті (2007).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Всовувати ковдру до підодіяльника. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//А. Чех «Сині двері зліва» (2009).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одна ковдра, другу дадуть, але за підодіяльник треба заплатити 50 гр. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Відгук про хостел, в Інтернеті (2012).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Коли вона підтягувала підодіяльник, то на мить здалося, що він важчий ніж зазвичай. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Переклад Г. Пагутяк твору З. Ітсміолорд «Паперові янголи», в Інтернеті (2009).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Три елемента [елементи], які входять в комплект мають розміри необхідні для ліжечка 120 на 60, а саме простирадло (148 х 95 см), підодіяльник (120 х 90 см) і наволочка (62 х 38 см). &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Опис товару, в Інтернеті (2014).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підковдра&lt;/strong&gt; теж є в словнику &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidkovdra&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, але знов таки без прикладів вживання, що знов таки незвично для СУМ-11; в художній літературі зустрічається ще рідше за «підодіяльник» (11 результатів в Google Books). Деякі приклади вживань (не повний перелік і не лише художні):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сава з готовністю людини, яка служила в армії, встав і потягнув замок-блискавку. Зверху лежала колись блискучо-біла, а зараз тьмяно-біла підковдра , скручена в сувій, бо Сава віз білизну, щоб жінка чи її мати випрала. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//В. Рубан «Помирав уражений проліском сніг» (1970).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зазвичай діє наступне правило – підковдра має бути на 5 см менше самої ковдри. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Стаття, в Інтернеті (2011).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;1 повний постільний комплект (ковдра, подушка, вам знадобляться значно пізніше, а от бампер і балдахін будуть до речі, простирадло і підковдра само собою. До речі про балдахін – віддавайте перевагу сітчатому – він створює тінь і водночас добре пропускає повітря, але в будь-якому разі його слід часто прати). &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Стаття, в Інтернеті (2012).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;А в мене вилетів з голови Маньчин метод порятунку від комарів шляхом загортання у підковдри. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//М. Гончарова «Формула щастя Наріне Абгарян», стаття в «Дзеркалі тижня» (2012).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Клаптикова ковдра — з пропаленими корупцією дірками, з брудними плямами безгосподарності і без підковдри цільного законодавства. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//В. Самар «П'ять причин, чому Україна повинна різко змінити політику щодо Криму», стаття в «Дзеркалі тижня» (2016).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наковдра&lt;/strong&gt; — її пошук в Інтернеті знаходить лише двічі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;В &lt;em&gt;одному&lt;/em&gt; Інтернет-магазині мається майже послідовно для позначення товарів даного виду (≈50% випадків — наковдра, інші — підковдра).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В спільноті «Чехія &amp;amp; Чеська мова», навчаючи базовим чеським словам, пишуть: «підковдра, наковдра – cícha».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наковдерник&lt;/strong&gt; пошук в Інтернеті знаходить теж лише двічі, зате один з них — у виданому журналі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Торкаю мережку на краю подушки, наковдерник і гладеньку атласову   ковдру у квадратному викроєнні, знаю, що вона повинна бути золотаво-жовтого  кольору. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Л. Палій «Такі дивні сни», в журналі «Сучасність» (1993, № 8)).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Для ночування в хаті потрібно мати з собою постіль (простирало, наковдерник і наподушник або спальник) - в мене там немає пральної машинки і все прання я везу прати до Львова. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Допис на форумі, в Інтернеті (2015).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наковдреник&lt;/strong&gt; пропонує &lt;a href=&quot;http://vitchyzna.ukrlife.org/1_2_07fedotyuk.htm&quot;&gt;П. Федотюк в «Етюдах про мову» (журнал «Вітчизна», 2007, № 1–2)&lt;/a&gt;, але пошук в Інтернеті не знаходить траплянь взагалі, окрім згадок в темах, подібних до даної (хоча дві з них начебто кажуть про практичне застосування: «Взагалі-то „підковдра“. Але хтось у нас жартома сказав „наковдреник“. Жарти жартами, а воно у нас в сім'ї прижилося...» та «а підковдра легітимне слово? Я знаю наковдреник, а от підковдру вперше :)»).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наковдряник&lt;/strong&gt; пошук в Інтернеті знаходить лише одноразово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Знімає і кладе на стілець ковдру, подушку, простирадло, знімає наковдряник. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Реферат, в Інтернеті.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підковдряник&lt;/strong&gt; пошук в Інтернеті знаходить лише одноразово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Привезено з Китаю / Було продано як шовк, але це не він, тому віддаємо / Велика простиня і підковдряник — більше[,] ніж стандартна двоспальна / + наволочки (2 прямокутні і 2 маленькі квадратна) / колір передано вірно: беж з відливом[.] &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Оголошення, в Інтернеті.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підукри́вало&lt;/strong&gt; є в &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%BE&amp;amp;dicts=2&quot;&gt;«Російсько-українському словнику» О. Ізюмова (1930)&lt;/a&gt; та згадується в книжці М. Лисюка «Доля моєї мови», тим не менш пошук в Інтернеті, окрім вищезгаданих, знаходить лише одноразово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нагадування: До табору лишився 1 день! Виїжджаємо о 12:00. Не забудьте взяти з собою постіль (підукривало, наволочку, простирадло), та рюкзак з Біблією. Щасливого польоту. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Форумний допис, в Інтернеті (2016).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підпокривало&lt;/strong&gt; пошук в Інтернеті знаходить лише одноразово, зате у виданому художньому творі, але не факт, що значення саме те:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;В ту мить Марта невиразно відчула холод, бо лежала горілиць розкрита, зібгавши в ногах ковдру й підпокривало. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//В. Підмогильний «Невеличка драма», в журналі «Життя й революція» (1930, № 3–6).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;П{і,о}шва&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;п{і,о}шивка&lt;/em&gt;, а також &lt;em&gt;наволочка&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;напірник&lt;/em&gt; — їх важко відслідкувати в Інтернеті, оскільки основним значенням цих слів, як я розумію, є не чохол на ковдру, а чолол на подушку чи перину, або просто «шов для зшивання двох шматків» (&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/39744-pishva.html&quot;&gt;у Грінченка про пішву&lt;/a&gt;). Тим не менш я припускаю, що у когось, можливо, це означає саме чохол на ковдру, або просто чохол на будь-яких предмет постелі в широкому значенні — особливо вірогідним це вважаю для перших двох. Одначе мені просто сталі ліньки відслідковувати.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Всі інші слова з верхнього переліку я взагалі не знаходив в Інтернеті, окрім, можливо, тем, подібних до цієї.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: «Українсько-російський словник (за новим правописом)» О. Ізюмова (1930, Харків–Київ, не плутати з його ж рос.-укр. словником) в якості відповідника рос. «пододеяльник» надає &lt;strong&gt;налі́жник&lt;/strong&gt; (а не «підукри́вало»; а &lt;a href=&quot;http://forum.maidan.org.ua/T-%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B4%D0%BE-%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D1%97-%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B8-%D0%BB&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; також стверджують, що в його ж «Правописному словнику» 1931 року ці два слова показані як синоніми — але цього я вже особисто не зміг перевірити). Але сучасне значення слова «наліжник» — це, наскільки я знаю, радше покривало. Крім того, оскільки від жодної людини тверджень про те, що вона використовує це слово в значенні чохла на ковдру, я не чув, то, відповідно до питання автора про побут, а не про словники, я «наліжника» не подаю ані у верхньому, ані у нижньому переліку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-13T18:58:30.213" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="355" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="356" CreationDate="2017-02-13T19:10:57.747" Score="12" ViewCount="491" Body="&lt;p&gt;Чи є коректним оминання кінцевого голосного у дієсловах наказового способу першої особи множини: &quot;ходім подивимось&quot; замість &quot;ходім&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; подивимось&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; лише згадує про його існування для 1-ї особи у множині, але не містить прикладів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:32:43.760" LastActivityDate="2017-03-13T03:32:43.760" Title="Наказовий спосіб дієслів для першої особи множини" Tags="|дієслова|conjugation|наказовий-спосіб|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="356" PostTypeId="2" ParentId="355" CreationDate="2017-02-13T19:29:14.273" Score="9" Body="&lt;p&gt;Так, оминання кінцевого &lt;code&gt;o&lt;/code&gt; є коректним, та вживається здебільшого в розмовній та в поетичній мові (задля збереження ритму, наприклад українська народна пісня &lt;a href=&quot;http://nashe.com.ua/song/10783&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Ой добраніч усім на ніч, &lt;strong&gt;ходім&lt;/strong&gt;, любко, спати»&lt;/a&gt;). Зверніть увагу, що для для 1-ї особи множини існує 2 типи закінчень:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;-ім(о)/-їм(о) — &lt;em&gt;пишім(о), говорім(о), стоїм(о)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;-мо — &lt;em&gt;даймо, читаймо, сідаймо&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Кінцеве &lt;code&gt;o&lt;/code&gt; може зникати лише в закінченнях першого типу, тобто коли перед &lt;code&gt;м&lt;/code&gt; є &lt;code&gt;i&lt;/code&gt;. Про те, які саме дієслова отримують закінчення типу 1, а які типу 2, можна &lt;a href=&quot;http://svitslova.com/mova/morpho/4140-2013-11-14-18-09-12.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;почитати тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-02-14T11:31:52.230" LastActivityDate="2017-02-14T11:31:52.230" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="357" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="368" CreationDate="2017-02-13T21:13:50.790" Score="11" ViewCount="457" Body="&lt;p&gt;Зараз дедалі актуальним і поширеним стає англійський неологізм &lt;strong&gt;«clickbait»&lt;/strong&gt;. В інтернеті кожен з цим стикався: ним називають якусь провокативну чи інтригуючу сутність (заголовок, текст, картинка, фото), основна мета якої – привернути увагу користувача, щоб він здійснив перехід по посиланню (тобто, «клікнув»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утворене сполученням двох слів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;«click/клік»&lt;/strong&gt; (власне те, що вимагається від читача: клікнути – відвідати сайт);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;та &lt;strong&gt;«bait/приманка»&lt;/strong&gt; (короткий текст чи картинка характерного змісту).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найпростіший спосіб – транскрипція &lt;strong&gt;«клікбейт»&lt;/strong&gt;. Вона вже поширюється в  українському сегменті: &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%BA%D0%BB%D1%96%D0%BA%D0%B1%D0%B5%D0%B9%D1%82&amp;amp;oq=%D0%BA%D0%BB%D1%96%D0%BA%D0%B1%D0%B5%D0%B9%D1%82&quot;&gt;45 результатів&lt;/a&gt; google (мінус один азербайджанський сайт російською). Пошук по &lt;strong&gt;«клік-бейт»&lt;/strong&gt; дає більше результатів, але це суміш українських, болгарських і російських сайтів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Передбачаючи дедалі більше поширення цього слова, можливо, є кращий спосіб передати його суть українською? І людина, яка не ознайомлена із інтернет-термінологією, розуміла, що  мається на  увазі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/clickbait&quot;&gt;oxford dictionaries&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://neologisms.rice.edu/index.php?a=term&amp;amp;d=1&amp;amp;t=17374&quot;&gt;The Rice University Neologisms Database&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="222" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:31:03.390" LastActivityDate="2017-03-12T10:46:56.080" Title="Як перекласти англійське слово «clickbait»?" Tags="|переклад|терміни|from-english|неологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="358" PostTypeId="2" ParentId="347" CreationDate="2017-02-13T21:34:51.987" Score="23" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ця відповідь переважно стосується слів, які містять &lt;code&gt;h&lt;/code&gt;. Для слів, які містять &lt;code&gt;g&lt;/code&gt;, дивіться інші відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://zbruc.eu/node/43178&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Also sprach&lt;/a&gt; Андрухович: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наслідувати росіян погано не тільки тому, що їх узагалі бажано ні в чому не наслідувати, але й тому, що в них насправді все непослідовно і плутано. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так от, чомусь &lt;em&gt;Harry&lt;/em&gt; передають як &lt;em&gt;Гарри&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;Hagrid&lt;/em&gt; - як &lt;em&gt;Хагрид&lt;/em&gt; (либонь, варіант &quot;Хєґрід&quot; все ж викликав якісь підозри). &lt;em&gt;Heidegger&lt;/em&gt; - це &lt;em&gt;Хайдеггер&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;Heinrich&lt;/em&gt; - таки &lt;em&gt;Генрих&lt;/em&gt;, хоча бідолашний &lt;em&gt;Hemingway&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Хемингуэй&lt;/em&gt;. Дивовижно, чи не так?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Український фрикативний (глотковий) звук &lt;code&gt;[г]&lt;/code&gt; добре відтворює гортанний англійський &lt;code&gt;[h]&lt;/code&gt; і дуже добре - фрикативний німецький &lt;code&gt;[h]&lt;/code&gt;, то чому не скористатися з цієї переваги?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Український правопис&quot; 2015 року &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;каже таке&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;G&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;h&lt;/code&gt; звичайно передаються літерою &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;:  Гельсінкі, Гіндустан,&#xA;  Гренландія, Греція&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;АЄОА: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В окремих словах англійського походження &lt;code&gt;h&lt;/code&gt; передається літерою &lt;code&gt;х&lt;/code&gt;:&#xA;  &lt;em&gt;хобі, хокей, хол; Хемінгуей&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ніхто не знає, за якими ознаками вибирають ці &quot;окремі слова&quot;. Іноді до цього списку потрапляє й нещасний, багатостраждальний &quot;&lt;em&gt;хобіт&lt;/em&gt;&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Втираючи рясні криваві сльози, зазначу, що передачу [&lt;code&gt;h&lt;/code&gt;] через [&lt;code&gt;г&lt;/code&gt;] було затверджено у так званому &quot;скрипниківському&quot; правописі 1928 року, а над ним працювали авторитетні мовознавці та літератори (зокрема, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%BC%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%90%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB_%D0%AE%D1%85%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;А. Кримський&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;О. Курило&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%BE%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%B5%D0%BD_%D0%9C%D0%B0%D0%B9%D0%BA_%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%81%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;М. Йогансен&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%A5%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;М. Хвильовий&lt;/a&gt; тощо), а вони таки щось тямили. У 1937 році совєти вирішили, що все це - буржуазний націоналізм (чому би то?) і треба наближати &#xA;блудну українську мову до вєлікого і могучєго. От і наблизили.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словом, feci quod potui, нехай &lt;a href=&quot;http://zbruc.eu/node/43178&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ця чудова стаття&lt;/a&gt; зробить більше.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T20:37:23.777" LastActivityDate="2018-03-26T20:37:23.777" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="359" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-13T21:43:27.003" Score="20" ViewCount="376" Body="&lt;p&gt;Які організовані процеси по створенню національної термінології механізмами вторинної номінації мали місце для Української мови? Коли вони були? Хто їх проводив? Які їх результати? Які з подібних процесів відбуваються зараз?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мова іде про створення власної національної термінології для іншомовних термінів (неологізмів), які входили в широкий вжиток з нішевих дисциплін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прикладами результатів таких процесів є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;стіжок&quot; (як термін, що використовувався років 100 тому) для зараз вживаного математичного терміну &quot;конус&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;влучне &quot;реп'яшок&quot; для англійського терміну &quot;cookie&quot; зі сфери IT.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;польське &quot;czujnik&quot; для англійського &quot;sensor&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;польське &quot;koszykówka&quot; для англійського &quot;basketball&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які є подібні ініціативи в іншомовних середовищах? Які яскраві приклади є? Чи існує систематизований досвід, який варто переймати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="260" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-12-09T14:19:20.180" LastActivityDate="2019-12-09T14:19:20.180" Title="Творення української термінології механізмами вторинної номінації. Історія та сьогодення" Tags="|терміни|неологізми|морфологія|" AnswerCount="3" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="360" PostTypeId="2" ParentId="359" CreationDate="2017-02-13T21:55:51.290" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не знаю, як щодо руху (може, є якісь таємні секти пуристів, щось на кшталт &quot;Варваризми на гілляку&quot; чи &quot;Калькотворців на ножі&quot;), але процес використання наявного в мові слова на позначення іншомовних термінів зветься вторинною номінацією (як от польські &lt;em&gt;piłka nożna&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;koszykówka&lt;/em&gt;), якщо Ви це мали на увазі, звісно. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-02-13T21:55:51.290" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="361" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-13T21:58:44.743" Score="19" ViewCount="48180" Body="&lt;p&gt;Чи відповідає нормам правопису написання займенника Ви з великої літери?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Професор Ющук І.П. у своєму Практикумі з правопису і граматики української мови (ЮЩУК І. П. Практикум з правопису і граматики української мови.— К.:&#xA;Освіта, 2012.— 270 с.)  допускає вживання великої букви у займеннику &quot;Ви&quot;. &#xA;Зокрема, ч. 6 § 6. Вживання великої букви: &quot;6. З великої букви пишуться слова, вжиті в шанобливому чи піднесено-переносному значенні: звертаюся до &lt;strong&gt;Вас&lt;/strong&gt;, дорогий учителю; наша &lt;strong&gt;Батьківщина&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;Збройні Сили&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;Високі Договірні Сторони&lt;/strong&gt;.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В той же час Український правопис, схвалений НАН (як редакція 2015 року, так і 2012 року) не зазначає такого випадку вживання великої літери.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-05T22:24:28.410" LastActivityDate="2020-12-23T11:31:28.583" Title="Написання з великої літери займенника &quot;Ви&quot; (також у відповідних відмінках)" Tags="|orthography|велика-мала-літера|займенники|пошанна-множина|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="362" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="375" CreationDate="2017-02-13T22:24:26.113" Score="17" ViewCount="830" Body="&lt;p&gt;Відомих мені переклади два: &lt;strong&gt;клітинка&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;комірка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.Клітинка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;клітинка вводу&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Клітинка, в яку підставляються всі значення з таблиці даних. Клітинкою&#xA;  вводу може бути будь-яка клітинка аркуша. (&lt;a href=&quot;https://support.office.com/uk-UA/article/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA-%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D0%B2-Excel-53b6ce43-1a9f-4ac2-a33c-d6f64ea2d1fc&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;support.office.com&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2. Комірка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Активна комірка – це комірка, у яку відбувається ввід даних і яка&#xA;  виділена чорною рамкою з маркером заповнення (&lt;a href=&quot;http://www.college-chnu.cv.ua/images/Labu/IKT/06_tablychnyi_protsesor_microsoft_excel.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;www.college-chnu.cv.ua&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;@bv. нагадав ще про третій варіант&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;3. Чарунка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Активна чарунка виділена напівжирною темною рамкою – табличним&#xA;  курсором, який можна переміщувати по таблиці (&lt;a href=&quot;http://intranet.tdmu.edu.ua/data/kafedra/internal/distance/lectures_stud/%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0/1%20%D0%BA%D1%83%D1%80%D1%81/%D0%9C%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0%20%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0/%D0%9B%D0%B5%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%8F%204.%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%20%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D0%B3%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D1%82%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8C%20%D0%B2%20MicrosoftExcel.%20%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%20%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B4%20%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%8E%20Excel.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;intranet.tdmu.edu.ua&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку більш зрозумілим і звичним є перший варіант - &quot;клітинка&quot;. Однак, хотів би дізнатися який же варіант є найбільш коректний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="116" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:57:34.287" LastActivityDate="2018-04-05T05:57:34.287" Title="Переклад на українську мову &quot;cell&quot; в контексті електронних таблиць" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="363" PostTypeId="2" ParentId="361" CreationDate="2017-02-13T22:33:25.537" Score="7" Body="&lt;p&gt;З великої літери пишемо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;4) пошанні звертальні й прощальні форми в офіційному та приватному&#xA;  листуванні: Пане, Добродію, Друже та ін.; Пане Президенте, Пане&#xA;  Голово, Ваша Королевська Величність, Ваша Святість та ін.; Ваш, Твій&#xA;  та ін.&quot; (Жайворонок В.В. Велика чи мала літера: Словник-довідник. -&#xA;  К.: Наук. думка, 2004. - С. 184-185).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча звертання до поважних людей у множині має глибоке коріння (у словнику староукраїнської мови з XV ст.), вживання великої літери в таких займенниках у приватному та діловому листуванні повністю перенесено з російської мови. Це не правило, а узвичаєне вживання, яке іноді подається в довідниках з ділової мови. Наприклад, Паламар Л., Кравець Г. Мова ділових паперів, К., 1993, С. 93: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;До речі, займенник Ви в листах, офіційних документах тощо пишеться з великої літери. Цим підкреслюється повага до адресата.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто звернути увагу на те, що при займеннику &lt;em&gt;Ви&lt;/em&gt; складенний іменний присудок може стояти як у формі множини, так і у формі однини. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ви задоволені? Ви задоволена? Ви задоволений?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж при займеннику &lt;em&gt;Ви&lt;/em&gt; стоять слова &lt;em&gt;який&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;якийсь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;такий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;один&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;весь&lt;/em&gt;, то присудок ставиться в однині:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Яка Ви красива! Який Ви галантний!&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Помилковим є використання &lt;em&gt;ви&lt;/em&gt; з великої літери, якщо говорять про двох або більшу кількість осіб.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:13:05.583" LastActivityDate="2018-04-19T00:13:05.583" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="364" PostTypeId="2" ParentId="359" CreationDate="2017-02-13T22:46:34.383" Score="18" Body="&lt;p&gt;Таке явище відоме як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%83%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мовний/лінґвістичний пуризм/протекціонізм&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Слово «пуризм» походить від латинського &lt;em&gt;purus&lt;/em&gt; «чистий» (пор. англ. &lt;em&gt;pure&lt;/em&gt;). Найвідомішими його прикладами є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;чеський пуризм ХІХ століття, коли з чеської практично всі запозичення було видалено й замінено словами, що утворені з чеських морфем, наприклад такі інтернаціоналізми, як «театр» та «музика» було замінено відповідно на «divadlo» (від &lt;em&gt;dívat se&lt;/em&gt;, «дивитися») та «hudba» (від &lt;em&gt;hučet&lt;/em&gt;, «гучати, гудіти»).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Linguistic_purism_in_Icelandic&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ісландський пуризм&lt;/a&gt; ­– рух за очищення ісландської від запозичень та повернення її до середньовічних стандартів, почався в ХІХ ст. й триває досі, це основа мовної політики в Ісландії. Як наслідок, в сучасній ісландській мові практично немає слів, які хоча б якось були схожі на англіцизми чи інтернаціоналізми, наприклад «метеоролоґія» ісландською – це &lt;em&gt;veðurfræði&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;veður&lt;/em&gt; «погода» + &lt;em&gt;fræði&lt;/em&gt; «наука»), «музика» – &lt;em&gt;tónlist&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;tón&lt;/em&gt; «звук» + &lt;em&gt;list&lt;/em&gt; «мистецтво»).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Turkish_vocabulary#Origins&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;турецький революційний пуризм&lt;/a&gt; – коли в 1923 році постала Турецька Республіка, її уряд на чолі з Мустафою Кемалем Ататюрком взяв курс на переведення країни на европейські стандарти, було введено европейський одяг, алфавіт турецької було змінено з арабо-перського на латинку, та найбільш за все було змінено саму турецьку мову: тисячі запозичень з арабської та перської було усунено й замінено або на новоутворені слова з турецьких морфем або на архаїчні турецькі слова. Ця зміна була така докорінна, що сучасним туркам треба в університеті вивчати турецьку мову часів Османської імперії, аби розуміти турецькі тексти, написані до 1923 року. Однак, всі арабські та перські слова вилучити не вдалося, їх і зараз досить багато в турецькій, але все ж на порядки менше, ніж було до реформи.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Типи пуризму &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Linguistic_purism&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;перераховано тут&lt;/a&gt; (англ.), а ще є таке явище, як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B5_%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;мовне планування&lt;/a&gt;, та нам до такого планування ще далеко.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-02-14T11:30:24.590" LastActivityDate="2017-02-14T11:30:24.590" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="365" PostTypeId="2" ParentId="347" CreationDate="2017-02-13T22:47:02.353" Score="3" Body="&lt;p&gt;Я не є мовознавцем. Однак запустив google translate і обрав команду &lt;em&gt;Прослухати&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#en/uk/hack&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;hack&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#en/uk/hosting&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;hosting&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цю ж процедуру повторив зі словником ABBY Lingvo (в англо-російському напрямі перекладу можна прослухати звучання слів).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В жодному із перелічених випадків я не почув &quot;Г&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож, можливо, не треба міряти все однією міркою. Адже, якщо в оригіналі звучить &quot;Х&quot;, то нехай буде &quot;Х&quot;. І теж саме з &quot;Г&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="116" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2017-02-13T22:49:33.957" LastActivityDate="2017-02-13T22:49:33.957" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="366" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="370" CreationDate="2017-02-13T23:12:11.493" Score="12" ViewCount="314" Body="&lt;p&gt;I learned that the vocative should always be used and that it is not optional. I also assumed that all native Ukrainian speakers use the vocative in their normal, natural, everyday speech.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However, rather often in conversations with Ukrainians, I notice that vocative is omitted. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Please help me to understand how to use or not to use vocative?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T09:39:38.570" LastActivityDate="2017-03-12T09:39:38.570" Title="Is it a strong requirement to use vocative in Ukrainian language?" Tags="|orthography|non-native-speaker|відмінювання|кличний-відмінок|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="367" PostTypeId="2" ParentId="361" CreationDate="2017-02-13T23:16:08.583" Score="6" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В той же час Український правопис, схвалений НАН (як редакція 2015 року, так і 2012 року) не зазначає такого випадку вживання великої літери.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не зазначає і, як на мене, досить слушно. Якщо такого правила немає у чинному правописі, отже його недотримання не може бути помилкою, отже це вже справа не мовознавства, а етикету, чи то пак традиції. Часто так звана &quot;пошанна множина&quot; використовується не лише в офіційному існуванні (ніби самої по собі форми множини недостатньо), а й у рекламі (Шановний Клієнте, Ви - унікальна людина, а унікальні люди купують лише в нас. І пам'ятайте, наша корпорація дбає про Вас, купіть і переконаєтеся!)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Постає цікаве запитання: як множина може бути непошанною, якщо вже ми звертаємося до когось конкретного? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У німецькій мові займенник &lt;em&gt;Sie&lt;/em&gt;, згідно з мовною нормою, може писатися з великої літери навіть у формі множини (звертаючись до кількох осіб), ніби щоб підкреслити, що когось ми поважаємо, а Когось Дуже поважаємо. Є в цьому щось від манупуляції, щось невловиме, але трохи підступне. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-14T18:58:27.977" LastActivityDate="2017-02-14T18:58:27.977" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="368" PostTypeId="2" ParentId="357" CreationDate="2017-02-13T23:20:11.033" Score="5" Body="&lt;p&gt;Кліколовка - як мишоловка, тільки для кліків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо перекласти &quot;клік&quot; як &quot;клац&quot; то буде вже клацоловка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-14T10:05:35.833" LastActivityDate="2017-02-14T10:05:35.833" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="369" PostTypeId="2" ParentId="366" CreationDate="2017-02-14T04:55:26.717" Score="-1" Body="&lt;p&gt;It is absolutely normal to use vocative in everyday speech as well as in official conversations. It makes your Ukrainian sound natural, as this form of the word is somehow distinctive for the language.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You can find some proper rules of the usage &lt;a href=&quot;http://lingvoforum.net/index.php?topic=405.0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt; (it is a forum thread abut usage of vocative and why it is good to use it) and &lt;a href=&quot;http://znoclub.com/mova-ta-literatura/554-vzhivannya-klichnogo-vidminka.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h2&gt;Закінчення  –е у іменників, характеристиками яких є&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічий або жіночий рід із закінченням –я, яке слугує пом’якшенням попереднього приголосного.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад: Катруся - Катрусе, лисиця - лисице, скриня -скрине.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Жіночий рід із закінченням –а, але перед ним має бути шиплячий звук.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад: криша - крише, чаша - чаше, листоноша - листоноше.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічий рід із нульовим закінченням або закінченням –о, перед яким знаходиться твердий приголосний основи слова.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад: Євген – Євгене, Іван – Іване, козак – козаче.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічий рід мішаної групи, які закінчуються на –р. Це мають бути загальні назви, часто – рід діяльності.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад: пісняр – пісняре, столяр – столяре, каменяр – каменяре.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h2&gt;Закінчення  –є у іменників, характеристиками яких є&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Жіночий рід, особові імена та загальні назви, що закінчуються на –я,&#xA;  яке йде після голосного звука.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, Марія – Маріє, Надія – Надіє, колія – коліє.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h2&gt;Закінчення –о у іменників, характеристиками яких є:&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чоловічий та жіночий рід, що мають закінчення -а.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, Олександра - Олександро, сестра - сестро, зірка - зірко. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h2&gt;Закінчення  –у у іменників, характеристиками яких є&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічий рід, у більшості односкладові, що мають тверді приголосні основи перед закінченням – о або нульовим закінченням.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, тато – тату, кран – крану, хліб –хлібу.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічий рід, що мають суфікси –к, -ик, -ок як вираження пестливого значення, та суфікси – ач, -ник.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, ведмедик – ведмедику, слухач – слухачу, керівник –&#xA;  керівнику.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічі імена, що закінчуються на –х та –г.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад,  Генріх – Генріху, Олег – Олегу, Людвіг – Людвігу.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h2&gt;Закінчення  –ю у іменників, характеристиками яких є&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Жіночий рід і закінченням –я, яке пом’якшує попередній приголосний та позначає пестливість.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, доня – доню, бабуся – бабусю, кицюня – кицюню.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічий рід із м’яким кінцевим приголосним основи, які також позначають пестливість.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, красень – красеню, татусь – татусю, дідусь – дідусю.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Жіночі та чоловічі імена із закінченням –я пестливої форми.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, Христя – Христю, Костя – Костю, Таня – Таню.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічий рід, що закінчуються на –й.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, водій – водію, каравай – караваю, гай – гаю.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічі імена з м’яким приголосним основи наприкінці.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, Юрій – Юрію, Василь – Василю, Олексій – Олексію.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;6&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічий рід, що має суфікси –ець, -ань, ень, - тель, -аль.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, молодець – молодцю, учень – учню, спасатель – спасателю.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;7&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чоловічий рід, м’яка група із закінченням –р.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, Ігор – Ігорю, календар – календарю, лікар – лікарю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Unfortunately. lots of people simplify the daily conversation, that's why you may not heard it, but I would recommend no do it if you want your Ukrainian sound natural and like a melody.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastActivityDate="2017-02-14T04:55:26.717" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="370" PostTypeId="2" ParentId="366" CreationDate="2017-02-14T06:59:36.233" Score="11" Body="&lt;p&gt;To cut a long story short: yes, it is obligatory when you address someone.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It is hard to prove that some case is as normal as any other, but in &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par53&quot;&gt;&quot;Правопис&quot;&lt;/a&gt; you'll find no notes about vocative case being optional.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As for why some people don't use it: there are a lot of native Russian-speakers in Ukraine and, unfortunately, not all of them learn Ukrainian thouroughly, and in Russian language there is no vocative case (see update). Under influence of Russian even some native Ukrainan speakers omit vocative case sometimes. So it is just a common mistake to omit vocative case.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Your Ukrainian will sound better if you don't omit vocative case, and it will never sound odd when you address someone.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Update&lt;/strong&gt;: As @Serhii mentioned, there is some form of vocative case in Russian. But it is MUCH less common then in Ukrainian and exclusively in informal speaking. If you want to learn more, see &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Vocative_case#Russian&quot;&gt;wiki&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-02-14T07:51:29.727" LastActivityDate="2017-02-14T07:51:29.727" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="372" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="374" CreationDate="2017-02-14T10:10:37.863" Score="11" ViewCount="1021" Body="&lt;p&gt;У народній пісні &quot;Як засядем, браття, коло чари&quot; такий приспів: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кришталева чара – срібнеє дно,&lt;br&gt;&#xA;  Пити чи не пити – все одно.&lt;br&gt;&#xA;  Кришталева чара – &lt;strong&gt;срібная креш&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  Пити чи не пити – все ж помреш.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що це за &quot;креш&quot;? Схоже це якось пов'язано із самою &quot;чарою&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-16T17:13:46.610" LastActivityDate="2019-08-21T18:40:32.420" Title="Що таке &quot;срібная креш&quot; у пісні &quot;Як засядем, браття, коло чари&quot;?" Tags="|значення-слів|діалекти|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="373" PostTypeId="2" ParentId="366" CreationDate="2017-02-14T10:11:10.563" Score="4" Body="&lt;p&gt;As long as the Vocative case is stipulated by Ukrainian Orthography (Український правопис), it is obligatory.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;When I went to school, vocative was taught as vocative &amp;quot;form&amp;quot; and not the vocative &amp;quot;case&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;To the best of my awareness vocative was confirmed by Ukrainian Orthography (Український правопис) only in early nineties (in 1993 if I remember correctly).&#xA;Perhaps to enforce its obligatoriness not least of all.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Vocative &lt;em&gt;case&lt;/em&gt; officially replaced the vocative &lt;em&gt;form&lt;/em&gt; in 1990. Quoting &lt;a href=&quot;http://refdb.ru/look/1449415.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;this article&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Лише у третьому виданні “Українського правопису” (1990 р.) клична форма офіційно набула статусу відмінка. З цього часу у граматиках сучасної української мови стали виділяти сім відмінків: називний, родовий, давальний, знахідний, орудний, місцевий, кличний [2, c.21; 19, c.205].&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Only in the third edition of Ukrainian Orthography (1990) vocative form was formally granted with the status of vocative case. Since then in modern Ukrainian grammar books seven cases have been differentiated: Nominative case, Genitive case, Dative case, Accusative case, Instrumental case, Locative case, &lt;strong&gt;Vocative case&lt;/strong&gt; [2, p.21; 19, p.205].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-14T13:49:13.780" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="374" PostTypeId="2" ParentId="372" CreationDate="2017-02-14T10:34:29.670" Score="11" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;креш&quot;, відоме з популярної пісні на вірші Юрія Федьковича, в академічних словниках української літературної мови не зафіксоване. Проте у художніх текстах це слово зустрічається у значеннях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вінця, обідок&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;чарка&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перше із цих значень може бути пов'язаним із польським &lt;em&gt;kres&lt;/em&gt; ('лінія, край'). Тоді як друге, імовірно, утворилося за суміжністю значень (поетична метонімія).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Цей обрій — наче чорний &lt;strong&gt;креш&lt;/strong&gt; // гіркої-гіркоти&lt;/em&gt; — Василь Стус&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також може вживатися у значеннях &lt;em&gt;кришталь&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерела:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ua-etymology.livejournal.com/330686.html&quot;&gt;ua-etymology.LiveJournal&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=4140&quot;&gt;Словник.ua&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-14T10:34:29.670" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="375" PostTypeId="2" ParentId="362" CreationDate="2017-02-14T10:43:09.987" Score="14" Body="&lt;p&gt;З суб'єктивної точки зору мені подобаються обидва варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звернемось за допомогою до тлумачного словника:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/komirka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОМІ́РКА, и, жін.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зменш. до &lt;strong&gt;комора&lt;/strong&gt;. — &lt;em&gt;В комірці біля гаража ви знайдете все потрібне (Юрій Смолич, I, 1958, 58); Платон рвучко метнувся до комірки й за момент повернувся з пузатою пляшечкою (Олесь Досвітній, Вибр., 1959, 218).&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Маленьке, тісне приміщення; &lt;strong&gt;кімнатка&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Комірка.. була маленька, збита з дощок і обліплена глиною (Іван Франко, VII, 1951, 344); Він забрався в свою комірку і ліг на дерев'яний тапчан (Натан Рибак, Що сталося.., 1947, 124).&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Заглиблення&lt;/strong&gt;, ямка; гніздо. &lt;em&gt;Вона була така наївна і така хитра, так мало і так багато знала, як та мурашка, що будує пишні палати і живе в темних комірках (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 214); На столах лежали скриньки з безліччю клітинок. Очевидно, то були окремі комірки для літер (Ірина Вільде, Сестри.., 1958, 110);&lt;/em&gt; Невеликий отвір, вічко (у системі подібних). &lt;em&gt;Перед сівбою насіння сої пропускали на решета з довгастими комірками 4,5 міліметра завширшки (Колгоспник України, 4, 1959, 26); Сотова комірка.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/klitynka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КЛІТИ́НКА, и, жін.&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зменш.-пестл. до &lt;strong&gt;клітина&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;О земле моя, мій ти світе, тобою душа вся сія! З тобою згадками я злитий, як кожна клітинка моя (Володимир Сосюра, Солов. далі, 1957, 161); Марко розірвав конверт і витяг з нього аркуш паперу в клітинку (Іван Микитенко, II, 1957, 488).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/klityna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КЛІТИ́НА, и, жін.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Найпростіша &lt;strong&gt;одиниця будови організму&lt;/strong&gt;, яка складається з протоплазми, ядра та оболонки. &lt;em&gt;Відомо, що протоплазма, ядро та оболонка утворюють клітину (Зоологія. Підручник для 7 кл., 1957, 6); Весною сосна найбуйніше росте — відкладаються нові клітини, вона росте в товщину й угору (Юрій Яновський, II, 1958, 124).&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме, що &lt;strong&gt;клітка 3.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Вбиралася Марина в коротку спідничку до колін.., а кохтинку носила картату, з «шотландки», червоних і зелених клітин (Юрій Смолич, Мир.., 1958, 44); Від того місця і майже до кінця яру дно його посічене великими шаховими клітинами. То — .. калюжі-ставки (Юрій Мушкетик, Серце.., 1962, 191).&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме, що &lt;strong&gt;клітка 1.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Він так і протиратиме штани в темній клітині біля прийомної свого шефа (Натан Рибак, Час, 1960, 494).&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/klitka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КЛІ́ТКА, и, жін.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Чотирикутник&lt;/strong&gt; на поверхні чого-небудь, утворений перехресними лініями; кратка (у 1 знач.). &lt;em&gt;На аркуші з школярського зошита в клітку стояли стовпчики арифметичних прикладів (Юрій Збанацький, Ліс. красуня, 1955, 10).&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З усіх варіантів найкраще підходять варіанти &lt;em&gt;комірка&lt;/em&gt; в значенні &lt;strong&gt;комора&lt;/strong&gt;, а також &lt;em&gt;клітинка&lt;/em&gt; в значенні &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чотирикутник&lt;/strong&gt; на поверхні чого-небудь, утворений перехресними лініями&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зі структурної точки зори краще підходить &lt;em&gt;клітинка&lt;/em&gt;, по змісту, на мій погляд, краще підходить &lt;em&gt;комірка&lt;/em&gt; в контексті &lt;strong&gt;комора&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;сховище&lt;/strong&gt;, де зберігаються ті чи інші продукти, а Excel - це &lt;strong&gt;сховище&lt;/strong&gt; даних. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо дивитись з позиції &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скевоморфізму&lt;/a&gt;, то краще підходить &lt;em&gt;клітина&lt;/em&gt;, оскільки можна провести чітку асоціацію зошитів в клітинку з електронними таблицями.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 185.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-28T11:38:30.073" LastActivityDate="2018-03-28T11:38:30.073" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="376" PostTypeId="2" ParentId="362" CreationDate="2017-02-14T10:59:36.563" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/cell&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Результати&lt;/a&gt; невеличкого етимологічного дослідження показують що &lt;em&gt;cell&lt;/em&gt; походить:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;From Middle English celle, selle, from Old English *cella (attested in inflected forms), from Latin cella ‎(“chamber, small room, compartment”), later reinforced by Anglo-Norman cel, sele, Old French cele.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і поміж іншого має значення&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A section or compartment of a larger structure.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку &lt;em&gt;cell&lt;/em&gt; 'містить' у собі &lt;em&gt;щось&lt;/em&gt;. Подібне наводить на аналогію з приміщенням для зберігання. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;в українській мові є слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ljokh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;льох&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; яке поміж іншого вживається у значенні&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Спеціально обладнана яма із східцями для зберігання продуктів (переважно овочів і фруктів). //  Таке приміщення, що використовується для переховування або ув'язнення кого-небудь. //  Приміщення в землі, обладнане для зберігання вина або боєприпасів, пороху тощо. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Моя &lt;em&gt;Гіпотеза 1&lt;/em&gt; полягає в тому, що користувачі краще запам'ятовують &lt;strong&gt;ідіоми&lt;/strong&gt; ніж повні аналогії&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Моя &lt;em&gt;Гіпотеза 2&lt;/em&gt; полягає в тому, що користувачі надають перевагу &lt;strong&gt;більш коротшим&lt;/strong&gt; словам ніж довшим&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зважаючи на зазначені гіпотези, можна запропонувати українське слово &lt;em&gt;льох&lt;/em&gt; як достатньо точний відповідник&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Певним чином зберігається сенс явища&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Воно коротке і односкладове так само, як і термін який необхідно запозичити &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-28T11:38:57.997" LastActivityDate="2018-03-28T11:38:57.997" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="377" PostTypeId="2" ParentId="366" CreationDate="2017-02-14T11:48:01.777" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Vocatives &lt;a href=&quot;http://posibnyky.vntu.edu.ua/u_m/1.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;always&lt;/a&gt; should be used in Ukrainian.&lt;/strong&gt; After moving from Russian to Ukrainian it seemed hard for me to use it first.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Here's why&lt;/strong&gt;: there's no such case in modern Russian language (was used previously) so due to russification of Ukraine this case could be omitted but it shouldn't. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There are different rules for using vocatives in Ukrainian, you can them in &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wiki-page&lt;/a&gt; as well as history terms.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastActivityDate="2017-02-14T11:48:01.777" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="378" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="379" CreationDate="2017-02-14T11:51:13.157" Score="12" ViewCount="113" Body="&lt;p&gt;Чи є якість поради/вказівки стосовно вимови адрес веб-ресурсів (наприклад, реклама інтернет-крамниць на радіо чи по ТБ, диктовка по телефону)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;rada.gov.ua&lt;/code&gt;: чи диктуються знаки пунктуації (&quot;рада крапка гов крапка юа&quot;)?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;www.pravopys.net&lt;/code&gt;: &quot;ве ве ве&quot; чи &quot;дабл ю дабл ю дабл ю&quot; чи &quot;потрійне дабл ю&quot; (російською ще чула &quot;даби даби даби&quot;)?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2017-02-14T12:40:53.120" Title="Вимова вголос адрес веб-сайтів" Tags="|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="379" PostTypeId="2" ParentId="378" CreationDate="2017-02-14T12:32:49.203" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коректно говорити &lt;code&gt;дабл-ю, дабл-ю, дабл-ю&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;потрійне дабл-ю&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;три дабл-ю&lt;/code&gt; і промовляти &lt;code&gt;крапка&lt;/code&gt;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Google Translate підтверджує такий &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#uk/ru/www.data.gov.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;варіант&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;www.data.gov.ua &#xA;[дабл-ю, дабл-ю, дабл-ю, крапка, дата, крапка, гов, крапка, юей]&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Керуючись виключно економічними факторами - для зменшення тривалості реклами (а, відповідно, і вартості, оскільки зазвичай тарифікується кожна секунда) замість &lt;code&gt;дабл-ю, дабл-ю, дабл-ю&lt;/code&gt; використовують скорочені варіанти: &lt;code&gt;дабі, дабі, дабі&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;потрійне дабл-ю&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;три дабл-ю&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окремо потрібно зупинитись на &lt;code&gt;дабі, дабі, дабі&lt;/code&gt; та його похідних. &lt;code&gt;Дабл-ю&lt;/code&gt; не хочуть вимовляти не лише українці, а й англомовні користувачі інтернету. Як свідчать електронні словники сленгу англійської мови, частину адреси &lt;code&gt;www&lt;/code&gt; вимовляють як &lt;code&gt;даб-даб-даб&lt;/code&gt;. Тобто, як і в англійській мові, українське &lt;code&gt;дабі-дабі-дабі&lt;/code&gt; — типова сленгова форма, яка, на жаль, часто звучить на радіо й телебаченні. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-02-14T12:40:53.120" LastActivityDate="2017-02-14T12:40:53.120" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="380" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="386" CreationDate="2017-02-14T13:19:18.467" Score="13" ViewCount="5386" Body="&lt;p&gt;На різних українських ТВ каналах можна почути різні варіанти - &lt;em&gt;в прямому етері&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;в прямому ефірі&lt;/em&gt;, а також &lt;em&gt;наживо&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B5%D0%BA%D1%82_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%83_1999_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вказано&lt;/a&gt;, що &lt;em&gt;в етері&lt;/em&gt; з'явилось внаслідок проекту правопису 1999 року, який, на разі, не був прийнятий. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте деякі норми цього правопису використовують:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Видавництва Свічадо, Літопис, Критика. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Окремі його пункти наявні в&#xA;мовленні телеканалу СТБ (у програмі новин). &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Частина письменників&#xA;(наприклад, Оксана Забужко) використовують цей правопис у своїх&#xA;творах. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;На офіційному сайті ВО «Свобода» значна частина новин&#xA;написана з використанням елементів цього правопису.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Наживо&lt;/em&gt; (суб'єктивно) почали використовувати не так давно. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який варіант є усталеним/нормативним? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:25:16.290" LastActivityDate="2018-03-19T12:25:16.290" Title="Як правильно: в прямому етері, в прямому ефірі чи наживо?" Tags="|вживання-слів|orthography|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="381" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-14T13:26:53.220" Score="0" Body="" OwnerUserId="-1" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-02-14T13:26:53.220" LastActivityDate="2017-02-14T13:26:53.220" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="382" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-14T13:26:53.220" Score="0" Body="Для запитань, пов'язаних з перекладом професійної термінології (комп'ютерної, юридичної тощо ) на українську мову або використанням цих слів // For questions about the translations of the professional terminology (e.g., Information Technology, Law, etc.) to Ukrainian language or usage of these words [terminology]" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-10T22:17:39.387" LastActivityDate="2017-03-10T22:17:39.387" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="383" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-14T14:09:22.443" Score="5" ViewCount="1083" Body="&lt;p&gt;Часто зустрічаю публікації зі списками іншомовних слів, які описують &lt;em&gt;дуже специфічну ситуацію чи стан&lt;/em&gt; і не мають аналогів чи коротких перекладів (не потрібно плутати з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мемами&lt;/a&gt;). Для перекладу таких слів використовують детальний опис.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прикладами таких слів можуть бути:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ареодярекпут&lt;/strong&gt; (одна з мов ескімосів) - обмін дружинами на кілька днів, в першу чергу, для прибирання.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Баккушан&lt;/strong&gt; (з японської) - дівчина, яка виглядає ззаду шикарно, але виявляється страшненькою спереду.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Куалункуізмо&lt;/strong&gt; (з італійської) - стан, коли ти настільки втомився від&#xA;  того, що відбувається в політиці і суспільстві, що тобі вже немає ні&#xA;  до чого справи.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Махж&lt;/strong&gt; (з перської) - прекрасно виглядати після&#xA;  перенесеної хвороби.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Панапоо&lt;/strong&gt; (з гавайської) - чесати голову, згадуючи щось.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сендула&lt;/strong&gt; (лунда,&#xA;  одна з мов Замбії) - наштовхнутися в лісі на мертву тварину і&#xA;  зметикувати, що лев або леопард, можливо, ще десь поблизу.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Уліккесбілен&lt;/strong&gt; (з датської) - автомобіль, який постійно потрапляє в аварії або&#xA;  ламається.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Myötähäpeä&lt;/strong&gt;, мюйотяхяпе (з фінської) - почуття сорому, яке відчувається за безглузді і дурні вчинки інших (відомо також, як &lt;code&gt;іспанський сором&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво почути, чи є щось схоже в українській мові? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто я можу згадати тільки слово &lt;code&gt;майдан&lt;/code&gt; (а також антонім &lt;code&gt;антимайдан&lt;/code&gt;) в &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/maidan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;контексті&lt;/a&gt; протестів: &lt;code&gt;The Orange Revolution protests that took place in Kiev’s Maidan in 2004–05; the Euromaidan protests of 2013–14; the protest movement associated with the 2014 Ukrainian Revolution&lt;/code&gt;. Зрозуміло, що англійський переклад &lt;code&gt;square&lt;/code&gt; не відповідає тому значенню, що вкладають в нього українці. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-14T15:45:27.667" LastActivityDate="2017-02-14T15:45:27.667" Title="Які українські слова, які описують дуже специфічну ситуацію чи стан, не мають відповідних аналогів в інших мовах?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="0" CommentCount="7" ClosedDate="2017-02-14T15:44:22.103" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="384" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="385" CreationDate="2017-02-14T14:19:08.450" Score="19" ViewCount="1924" Body="&lt;p&gt;Коли слід вживати давноминулий час («Я &lt;em&gt;був сказав&lt;/em&gt; йому про це, та потім довго вибачався.»)? Чи його вживання є обов’язковим в сучасній літературній українській мові? Чи вживається ця часова форма лише на позначення дії, яка передувала иншій дії, або й на позначення просто дуже давньої дії?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яким чином ця часова форма пов’язана з російською «было сказал», як тут: «Я было пошёл туда, но потом вернулся»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:48:38.357" LastActivityDate="2018-04-05T04:48:38.357" Title="Коли вживати давноминулий час?" Tags="|граматика|дієслова|дієвідмінювання|минулий-час|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="385" PostTypeId="2" ParentId="384" CreationDate="2017-02-14T14:39:57.137" Score="15" Body="&lt;h3&gt;Об'єктивно&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/davnomynulyj-chas-opysova-forma-z-slovamy-bulo-buvalo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Як ми говоримо&amp;quot;&lt;/a&gt; одне з вживань давноминулого часу цілковито відповідає Past Perfect в англійській: тобто одна дія перед іншою. Також використовується, коли дію перервано (тобто так само, як у наведеній вами російській фразі).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Давноминулий час, безперечно, не обов'язковий: є низка інших методів передати це, наприклад, словами &amp;quot;раніше&amp;quot;, &amp;quot;перед тим&amp;quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо дуже давньої дії, саме це, напевно, є одним з незмінних використань давноминулого часу: початок казок. Казки традиційно починаються з &amp;quot;Жили-були дід та баба (чи хтось інший)...&amp;quot;, що й означає &amp;quot;дуже дуже давно&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Суб'єктивно&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;На превеликий жаль, давноминулий час вживається вкрай рідко. Багато хто навіть не знає про його існування, тобто вас можуть навіть не зрозуміти. Лише окремі письменники та перекладачі намагаються його відродити. Я один з таких перекладачів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Особливо при перекладах з англійської подеколи вкрай зручно передавати &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Perfect_(grammar)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Past Perfect&lt;/a&gt; саме давноминулим часом. Усі ці додаткові &amp;quot;раніше&amp;quot;, &amp;quot;перед тим&amp;quot;, &amp;quot;того дня&amp;quot; роблять фразу неоковирною, і ти заздриш англійській, що там є Past Perfect... І тоді ставиш давноминулий час. :)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я стикався з несприйняттям давноминолого часу, проте, буквально за тиждень співпраці люди (добре, таких наразі лише двоє, але це тенденція!) самі починали ним користуватися, бо він зручний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-14T21:40:14.663" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="386" PostTypeId="2" ParentId="380" CreationDate="2017-02-14T15:12:54.023" Score="12" Body="&lt;p&gt;Відповідно до Українського правопису 2015 року:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;§ 88. F, Ph, Th&#xA;  F і ph передаються літерою ф: фабрика, факт, фартух, фах, фаянс, федеративний, фейлетон, фігура, форма, фуга, футляр, офіційний, реформа; ефемерний, катастрофа, корифей, фараон, фізика, фізіологія, філософія, флегматик, фонетика, фосфор; Флоренція, Франція; Філіппіни, Фінікія; Лонгфелло, Фірдоусі, Фаон.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Th залежно від того, як слово узвичаєне в українській мові, передається то літерою ф: арифметика, &lt;strong&gt;ефір&lt;/strong&gt;, кафедра, логарифм, міф, орфографія, пафос, Федір, — то літерою т: бібліотека, ортодокс, ортопедія, театр, теорія; Тадей, Теодор.&quot;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm&quot;&gt;link&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &quot;наживо&quot; - синонім.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;нажи́во, присл.&lt;br&gt;&#xA;  //  У прямому ефірі.&lt;br&gt;&#xA;  Хто не встиг побачити і почути екс-держсекретаря наживо, побачили ввечері повтор, який демонстрували різні телеканали по кілька разів   (Дмитро Чобіт, Фарисеї.., 2006);&#xA;  Він [інтернет-марафон] тривав понад шість годин і наживо транслювався на багатьох інтернет-ресурсах (Український тиждень, 2012, № 1).&#xA;  &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/nazhyvo&quot;&gt;link&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-14T15:38:17.903" LastActivityDate="2017-02-14T15:38:17.903" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="387" PostTypeId="2" ParentId="281" CreationDate="2017-02-14T16:40:03.450" Score="11" Body="&lt;p&gt;It is &lt;strong&gt;very important&lt;/strong&gt; to distinguish between the concepts of &lt;strong&gt;&quot;native language&quot;&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;&quot;language, one prefers to speak in everyday life&quot;&lt;/strong&gt;. The other answer to the stated question, used &lt;strong&gt;native language&lt;/strong&gt; percentage as the source of their claims - that's deceiving, since many people who consider a language their monther tongue don't necessarily use it in everyday life (both at work and outside of work). Therefore, the answer I'm providing is based on socialogical survey of Kyiv residents that provides data on the &lt;strong&gt;&quot;language, one prefers to speak in everyday life&quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Considering the data I've seen (both academic papers based on sociological surveys and my personal obervation of Ukrainians in everyday life), I would dissuade you from going to Kyiv to learn Ukrainian and would encourage to go to Lviv instead. Lviv has roughly ~90% Ukrainian speakers (&lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20161226231117/http://www.ji.lviv.ua:80/n23texts/drul-d.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;a 2001 paper published in an an influential &quot;Ji&quot; magazine&lt;/a&gt; using a sociological survey of Lviv residents in 2000 stated that &lt;strong&gt;89% of Lviv city dwellers preffered to use Ukrainian in everyday life&lt;/strong&gt;; source in Ukrainian) and you would hear Ukrainian spoken everywhere - thus giving you plenty of opportunities to pick up Ukrainian. Kyiv, on the contrary, is highly russified (a 2013 paper &lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20170920212330/http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/Structure/Departments/Department5/soc_staff/Documents/Sokolova-osnovni-typy-movnoji-povedinky-kyjan.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;from the The National Academy of Sciences of Ukraine&lt;/a&gt; stated that among Kyivan dwellers, &lt;strong&gt;32,43% percent use Russian as a language they are compfortable to use in everyday life&lt;/strong&gt; while &lt;strong&gt;17,57% percent use Ukrainian as a language they are compfortable to use in everyday life&lt;/strong&gt; (with the rest being indifferent between the two, which knowing Ukrainian realities means they are most likely to prefer Russian language in everyday life); source in Ukrainian). Thus you will have considerably less opportunities to learn Ukrainian in Kyiv (since fewer Kyiv dwellers prefer to use Ukrainian than Russian in everyday life) compared to Lviv.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Lastly, as Yuri Shevchuk (associate professor at Columbia University who routinely teaches Ukrainian language courses there) &lt;a href=&quot;http://zaxid.net/news/showNews.do?dvomovnist_yak_hvoroba&amp;amp;objectId=1357078&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;pointed out in one of his interviews&lt;/a&gt;, when some of his Ukrainian courses' students travel to Ukraine looking to practice their spoken Ukrainian, he warns them that they will find it hard to practice Ukrainian in Kyiv, Kharkiv or Odesa (source in Ukrainian).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="331" LastEditDate="2017-09-20T21:50:55.883" LastActivityDate="2017-09-20T21:50:55.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="389" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="406" CreationDate="2017-02-14T18:51:13.773" Score="6" ViewCount="130" Body="&lt;p&gt;Are those two interchangeable? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Can I say both:&#xA;&lt;em&gt;За умови&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;При умові&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;За бажання...&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;При бажанні&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як обрати поміж:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;За умови&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;При умові&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;За бажання...&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;При бажанні...&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна і так, і так?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:55:48.013" LastActivityDate="2018-05-17T20:55:48.013" Title="What's the difference between prepositions: &quot;при&quot; і &quot;за&quot;? Де використовувати прийменник &quot;при&quot;, а де - &quot;за&quot;?" Tags="|вживання-слів|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="390" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="391" CreationDate="2017-02-14T19:31:47.510" Score="10" ViewCount="148" Body="&lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Delayed_neutron&quot;&gt;Запаздывающие нейтроны&lt;/a&gt;» - є продуктом реакції поділу, але з'являються не одразу, а з деяким запізненням після основного поділу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ми в КПІ називаємо - &lt;em&gt;запізнілі нейтрони&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але чи правильно так їх називати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="461" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:31:31.170" LastActivityDate="2017-02-22T04:31:31.170" Title="Який правильний український відповідник російського &quot;запаздывающие нейтроны&quot;?" Tags="|переклад|терміни|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="391" PostTypeId="2" ParentId="390" CreationDate="2017-02-14T19:47:25.070" Score="12" Body="&lt;p&gt;Російський термін «запаздывающие нейтроны» є калькою з англійської &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Delayed_neutron&quot;&gt;Delayed neutron&lt;/a&gt;. Тому нема лінгвістичних причин вважати це русизмом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З точки зору суто-лексичної, &lt;em&gt;запізнілий&lt;/em&gt; виглядає як доречний переклад терміну “delayed”.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В інших галузях також використовують термін «відкладений» або «відтермінований», напр., “delayed flight” — «відкладений рейс» (літака), «відтермінована зустріч».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, термін &lt;em&gt;запізнілі нейтрони&lt;/em&gt; широко вживається у сучасній науковій літературі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Запізнілі нейтрони&lt;/strong&gt;, що випромінюються атомними ядрами – осколками поділу ядра урану-235 – зі значним спізненням стосовно моменту поділу&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://energetika.in.ua/ua/books/book-4/part-1/section-2/2-1&quot;&gt;Розвиток атомної енергетики та об’єднаних енергосистем&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;…і тому заміна його на інший вираз може призвести до непорозуміння.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Запропонований у коментарях варіант &lt;em&gt;«кволі» нейтрони&lt;/em&gt; не виглядає слушним внаслідок можливої плутанини з терміном &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96_%D0%BD%D0%B5%D0%B9%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8&quot;&gt;&lt;em&gt;повільні нейтрони&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-14T20:26:58.123" LastActivityDate="2017-02-14T20:26:58.123" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="392" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="393" CreationDate="2017-02-14T19:57:15.470" Score="15" ViewCount="300" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;This question also has been asked here (in Ukrainian):&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/7136&quot;&gt;&amp;quot;Дайте відповідь&amp;quot; одним словом&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;What are the imperative forms of verb &lt;em&gt;розповісти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відповісти&lt;/em&gt; etc. for the second person?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Some say they must end with &lt;code&gt;дж&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;розповідж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розповіджте&lt;/em&gt;. It sounds unusual but I've seen this kind of conjugation in a dialect-based translation:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Повіджте, вуйку, ци не задарь…&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;Others say that the only reputable option for &lt;em&gt;відповісти&lt;/em&gt; are respective forms of &lt;em&gt;дати відповідь&lt;/em&gt;. But it doesn't explain what to do with &lt;em&gt;розповісти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;оповісти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;заповісти&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="244" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2023-01-28T22:48:56.673" LastActivityDate="2023-01-28T22:48:56.673" Title="Imperative for ‘розповісти’, the second person" Tags="|дієслова|conjugation|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="393" PostTypeId="2" ParentId="392" CreationDate="2017-02-14T20:20:20.180" Score="10" Body="&lt;p&gt;The term you are looking for is &lt;strong&gt;Defective verb&lt;/strong&gt;, and yes, &lt;em&gt;розповісти&lt;/em&gt; is one of these verbs.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Defective_verb#Ukrainian&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Wikipedia: Defective verb #Ukrainian&lt;/a&gt; says:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Verbs ending on &lt;code&gt;-вісти&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;розповісти&lt;/em&gt; (&quot;to tell&quot;, perfective) and &lt;em&gt;відповісти&lt;/em&gt; (&quot;to answer&quot;, perfective) lack imperative mood forms; &lt;strong&gt;imperfective verbs are used instead&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;розповідай&lt;/em&gt; &lt;em&gt;відповідай&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Just if you wonder why, &lt;a href=&quot;http://pravopys.kiev.ua/pravopys.aspx?SectionID=2569&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;this article&lt;/a&gt; has a nice explanation:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Окрему архаїчну дієвідміну&lt;/strong&gt; мають дієслова: &lt;em&gt;дати, їсти, вісти&lt;/em&gt; (у сучасній мові тільки з префіксами — &lt;em&gt;відповісти, розповісти&lt;/em&gt;) і &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, these verbs belong to an archaic declension group and don't follow the common rules of grammar.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-14T23:05:18.837" LastActivityDate="2017-02-14T23:05:18.837" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="394" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="433" CreationDate="2017-02-14T21:35:57.833" Score="8" ViewCount="153" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/ISO_9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ISO 9&lt;/a&gt; provides lossless one to one mapping of Cyrillic characters to Latin characters. Many post-Soviet countries, including Belarus and Russian Federation had adopted it as &lt;a href=&quot;http://gost.ruscable.ru/cgi-bin/catalog/catalog.cgi?i=6464&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ГОСТ 7.79-2000&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;I wonder why it was not adopted in Ukraine. Instead we have &lt;a href=&quot;http://zakon1.rada.gov.ua/laws/show/55-2010-%D0%BF/ed20100127&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;постано́ва&lt;/a&gt; (regulation) by Ukrainian government which contains somewhat controversial (and lossy) mapping. It doesn't even mention previously active &lt;sub&gt;(or still active?)&lt;/sub&gt; standard for transliteration – ГОСТ 16876-71.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;While researching this I've stumbled upon &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_translit.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;second draft&lt;/a&gt; of reworked transliteration standard. The most interesting part in it is the answer of Ministry of internal affairs in which they point to &lt;a href=&quot;http://www.icao.int/publications/Documents/9303_p3_cons_en.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ICAO requirements&lt;/a&gt; for machine readable travel documents, that is (page 18):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;To achieve global interoperability, the primary and secondary identifiers in the MRZ shall be printed using upper-case&#xA;OCR-B characters, illustrated in Figure 4, without diacritical marks, and conform to the number of character positions&#xA;available. As such, names in the MRZ are represented differently from those in the VIZ. The issuing State or&#xA;organization shall transliterate national characters using only the allowed OCR-B characters and/or truncate, as&#xA;specified in the form factor specific Parts 4 to 7 of Doc 9303. Transliteration tables for the most commonly used Latin,&#xA;Cyrillic and Arabic families of languages are provided in Section 6.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Those characters are A-Z, 0-9 and &amp;lt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;It seems to me that authors of the regulation tried to achieve 100% compatibility with ICAO requirements. If so, then the question is why the ICAO regulations should supersede our national standard? Not to mention that countries that adopted ISO 9 should've confirm to ICAO anyway.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-16T17:06:44.120" Title="What were the obstacles to adoption of ISO 9:1995 in Ukraine?" Tags="|language-regulation|transliteration|software|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="395" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-14T21:52:09.420" Score="20" ViewCount="1420" Body="&lt;p&gt;There has been no unanimity among scientists with respect of correct case for Ukrainian salutations.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Old school&quot; language scholars (&lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2014/04/140430_ponomariv_blog17_ko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Prof.Oleksandr Ponomariv&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://fakty.ua/158517-doktor-filologicheskih-nauk-nataliya-shumarova-nini-sered-molodi-stalo-populyarnim-na-procshannya-kazati-spishemosya-chi-zidzvonimosya&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Prof. Nataliia Shumarova&lt;/a&gt;) insist that:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;for morning salutation, &lt;strong&gt;(Genitive case) is correct&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Доброго ранку&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;unlike afternoon and evening salutation with &lt;strong&gt;correct Nominative case&lt;/strong&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Добрий день&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Добридень&lt;/em&gt; - abridged),&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Добрий вечір&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Добривечір&lt;/em&gt; - abridged).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Genitive case for afternoon and evening salutations are acceptable in such constructions as:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Бажаю вам (тобі) доброго дня, доброго вечора&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;I wish you a nice afternoon/evening&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;On the contrary, many modern linguists &lt;a href=&quot;http://movaua.org.ua/?p=758&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;tend to consider&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;both forms&lt;/strong&gt; for every salutation mentioned &lt;strong&gt;are acceptable and even interchangeable&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Kindly advise if you are aware of the most recent updates with regards to the above-mentioned.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD&lt;/strong&gt;. In Poltava region where I come from &lt;strong&gt;Доброго здоров'я!&lt;/strong&gt; is widely used instead of special morning, afternoon and evening salutations. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-02-18T07:59:53.220" LastActivityDate="2018-03-19T12:40:57.707" Title="Cases for Ukrainian salutations: Доброго ранку vs Добрий ранок; Добрий день vs Доброго дня; Добрий вечір vs Доброго вечора?" Tags="|вживання-слів|відмінювання|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="396" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="398" CreationDate="2017-02-14T22:04:15.397" Score="19" ViewCount="39837" Body="&lt;p&gt;В пісні &lt;a href=&quot;http://www.pisni.org.ua/songs/6282178.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Dzidzo (Дзідзьо) ft. VovaZilVova - Павук&lt;/a&gt; є такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бодя був чорний і білий, Бодя не був дебілом.&lt;br&gt;&#xA;      Але його кобіта вважала не так.&lt;br&gt;&#xA;      І врешті не стерпіла і щось червоне підлила -&lt;br&gt;&#xA;      І Бодьку отруїла і Бодьку трафив шлях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що означають слова &lt;em&gt;кобіта&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;трафив шлях&lt;/em&gt; і що це за діалект? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:28:25.233" LastActivityDate="2019-02-10T11:57:54.487" Title="Що означають слова &quot;кобіта&quot; та &quot;трафив шлях&quot; в пісні &quot;Павук&quot; українського виконавця Дзідзьо?" Tags="|етимологія|значення-слів|діалекти|ненормативна-лексика|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="397" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-14T22:16:57.350" Score="15" ViewCount="9460" Body="&lt;p&gt;Я зауважив, що редактор &lt;a href=&quot;http://www.ji.lviv.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;журналу &amp;quot;Ї&amp;quot;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D1%8F%D0%BA_%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%81_%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Тарас Возняк&lt;/a&gt; всюди використовує &lt;code&gt;и&lt;/code&gt; на початку слова &lt;em&gt;инший&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;інший&lt;/em&gt; та, можливо других слів, які я не можу наразі зауважити, які &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;згідно літературної&lt;/a&gt; норми  мусять починаються із літери &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли &lt;strong&gt;иншим&lt;/strong&gt; разом від улюбленого пивного кухля цісаря відбилося вухо, та ж фірма отримала замовлення зліпити усе знову докупи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Натомість при оплаті  рахунків цісаревої і &lt;strong&gt;инших&lt;/strong&gt; родичів архикняжого дому цісар був великодушним і щедрим, як, зрештою, і пізніше, коли рятував катастрофічну фінансову  ситуацію родини Кісс-Шратт.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%98&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Стаття у вікіпедії&lt;/a&gt; присвячена літері &lt;code&gt;И&lt;/code&gt; подає список слів які починаються з неї згідно чинного правопису (серед яких немає &lt;em&gt;инший&lt;/em&gt;), а також зауважує, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На початку слів літера и в українській мові майже ніколи не пишеться. ...  &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B5%D0%BA%D1%82_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%83_1999_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Проект правопису 1999&lt;/a&gt;, серед іншого, пропонує вживати «и» на початку не тільки запозичених власних назв, але й українських питомих та засвоєних слів перед приголосними «н» та «р», на початку відповідних вигуків, звуконаслідувань і похідних від них утворень (икати, инакший, иний). Прихильники проекту звертають увагу на наявність у живому мовленні слів із початковим «и», а також на приклади вживання її у зазначених випадках класиками української літератури до реформи правопису 1927 р.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи не потрафляли вам часом приклади вживання літери &lt;code&gt;и&lt;/code&gt; напочатку слова &lt;em&gt;класиками української літератури до реформи правопису 1927 р.&lt;/em&gt;, академічні дослідження, експертні думки чи бодай спроби наукового методу на цю тему?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-19T12:18:22.637" Title="Наскільки нормативним є вживання літери &quot;И&quot; на початку слова?" Tags="|правопис|orthography|історія-мови|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="398" PostTypeId="2" ParentId="396" CreationDate="2017-02-14T22:17:31.470" Score="25" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Трафив шляг&lt;/em&gt; походить від німецького &lt;em&gt;schlag treffen&lt;/em&gt; - &quot;інсульт настав&quot;, але зазвичай вживається як загальне прокляття, або просто велике нещастя, як у цій пісні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Кобіта&lt;/em&gt; з польської &lt;em&gt;жінка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обидва вирази доволі розповсюджені на Західній Україні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:28:38.247" LastActivityDate="2018-05-17T21:28:38.247" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="399" PostTypeId="2" ParentId="397" CreationDate="2017-02-14T22:40:38.577" Score="7" Body="&lt;p&gt;Грінченко цитує цілу купу слів. Приведу декілька для прикладу, що вживалось перед багатьма приголосними, не тільки &lt;code&gt;н&lt;/code&gt;, або &lt;code&gt;р&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;ива&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;идол&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ижиця&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;икати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;имберь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;инаково&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;иньший&lt;/em&gt; (зверніть увагу на наявність м'якого знаку; Грінченко не згадує, а у Грушевського є), &lt;em&gt;иржа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;искра&lt;/em&gt;, та багато інших.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:18:22.637" LastActivityDate="2018-03-19T12:18:22.637" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="400" PostTypeId="2" ParentId="397" CreationDate="2017-02-14T23:03:57.213" Score="10" Body="&lt;p&gt;У «Словнику української мови» Бориса Грінченка маємо до сотні слів з початковим &lt;code&gt;и&lt;/code&gt; (щоправда, разом із похідними). Сучасні словники не фіксують жодного слова з початковим &lt;code&gt;и&lt;/code&gt;, хоча реально вони вживаються в мові (дієслово &lt;code&gt;икати&lt;/code&gt;, вигук &lt;code&gt;ич&lt;/code&gt;, роман В. Дрозда (1939—2003) має назву «Ирій».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Тараса Шевченка: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Гуси, гуси білі в ирій полетіли&quot;, &quot;Посип индикам, гусям дай&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Примітка: я не зміг знайти посилання на твори Шевченка, де вживаються слова &lt;em&gt;ирій&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;индикам&lt;/em&gt; (окрім Грінченка) - в усіх текстах вживаються сучасні варіанти &lt;em&gt;ірій&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;індикам&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У 50-томному виданні Івана Франка у «Зів’ялому листі» читаємо: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зелений явір, зелений явір, ще зеленіша ива, ой, між усіма&#xA;  дівчатоньками лиш одна мені мила.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загадка (дзвін):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В однім селі рубають, а в другім иверні літають.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більш детально про слова та їх використання можна подивитись на &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/spisok/bukva/y-1.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цій сторінці&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:17:19.220" LastActivityDate="2018-03-19T12:17:19.220" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="401" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-14T23:11:23.837" Score="5" ViewCount="795" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Инший&lt;/strong&gt;&lt;br/&gt;&#xA;Таке слово є у &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/21407-ynshyj.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику&lt;/a&gt;, який склав  Борис Грінченко. Цей словник не містить варіанту &quot;інший&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Інший&lt;/strong&gt;&lt;br/&gt;&#xA;є на&#xA;&lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D1%96%D0%BD%D1%88%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;wiktionary&lt;/a&gt;, де нема &quot;инший&quot;;&#xA;&lt;br/&gt;&#xA;є в словнику &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/inshyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, де нема &quot;инший&quot;.&lt;br/&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж як слід писати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="16" LastActivityDate="2017-02-14T23:11:23.837" Title="Як правильно писати &quot;инший&quot; чи &quot;інший&quot;?" Tags="|правопис|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ClosedDate="2017-02-14T23:14:28.417" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="403" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="404" CreationDate="2017-02-14T23:36:01.770" Score="13" ViewCount="38609" Body="&lt;p&gt;Якщо проаналізувати назви магазинів та центрів, то можна знайти різні написання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;ТЦ на Петровці - &lt;strong&gt;Торгівельний&lt;/strong&gt; центр &quot;Городок&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Товарна біржа &quot;Всеукраїнський &lt;strong&gt;торгівельний&lt;/strong&gt; центр&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Торгівельний&lt;/strong&gt; центр «Дастор» у місті Ужгород.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Торговий&lt;/strong&gt; центр — Вікіпедія.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Торговельний&lt;/strong&gt; центр Європорт Европорт.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Торговельний&lt;/strong&gt; центр Dubai Marina Mall - Visit Dubai.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке написання ТЦ є правильним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-15T11:30:37.547" LastActivityDate="2019-07-09T10:54:17.360" Title="Як правильно: &quot;торговий центр&quot;, &quot;торгівельний центр&quot; чи &quot;торговельний центр&quot;?" Tags="|граматика|spelling|прикметники|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="404" PostTypeId="2" ParentId="403" CreationDate="2017-02-15T00:33:25.780" Score="12" Body="&lt;h3&gt;Пошук у словнику:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику&lt;/a&gt; знаходимо тільки ці два слова:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/torghovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Торговий&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/torghoveljnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;торговельний&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слова торгівельний немає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Детальний розбір:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://movlitslav.jimdo.com/%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA/%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D1%87%D0%B8-%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словесники славутича&lt;/a&gt; роблять докорінний розбір цього питання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Визнають, що офіційними є &lt;em&gt;торговий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;торговельний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Порівнюють словотвір з наступними словами:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;...інші слова на -івля, які утворені подібним до слова торгівля способом (торгувати - торгівля). Є, наприклад, слова годівля (від слова годувати) і будівля (від будувати). Помічаємо, що прикметники, утворені від них, зберігають звук [і] у відкритому складі: будівельний, годівельний. Тобто словотвірна модель, за якою утворились слова будівельний, годівельний, вимагає писати торгівельний, а не торговельний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Наводять контрарґумент Авраменко&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;що в цьому слові другий склад закритий, і ділити слово треба так: тор - гів - ля.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тоді треба користатися наступним правилом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;у коренях спільнокореневих слів звук [і], який був у закритому складі, у ситуації, коли цей склад відкритий, чергується зі звуком [О].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Проводять аналіз згідно теорії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)#.D0.A2.D0.B5.D0.BE.D1.80.D1.96.D1.97_.D0.BF.D1.80.D0.BE_.D0.BF.D1.80.D0.B8.D1.80.D0.BE.D0.B4.D1.83_.D1.81.D0.BA.D0.BB.D0.B0.D0.B4.D1.83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гучності&lt;/a&gt;, який виявляє, що ділити слово треба все-таки як &lt;code&gt;тор-гів-ля&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Таким чином, склад закритий, і дійсно треба писати  &lt;em&gt;торговельний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Цікавий коментар Пономарева:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Професор Пономарів окремо &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2014/12/141222_ponomariv_blog40_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звертає увагу&lt;/a&gt; на цікавий феномен, який поки лише цікавий і не має стосунку до того, як зараз правильно писати це слово:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як потрібно казати: торговельний чи торгівельний. За законом закритих&#xA;і відкритих складів має бути торгів-ля, але торго-вельний, ко-за –&#xA;кіз-ка, но-га – ніж-ка. Проте в ході словотворення спостерігаємо&#xA;відступ від цього закону: кізонька, ніженька – замість очікуваних&#xA;козонька, ноженька. З'явилися купівельний від купівля, заготівельний&#xA;від заготівля. Через це поряд із торговельний маємо вже й&#xA;торгівельний. Останній варіянт, на мою думку, згодом набуде більшого&#xA;поширення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-07-09T10:54:17.360" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="405" PostTypeId="2" ParentId="396" CreationDate="2017-02-15T02:56:56.183" Score="17" Body="&lt;p&gt;Доповнення до &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/398/4&quot;&gt;відповіді Sassa NF&lt;/a&gt; — приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Кобіта»:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ну, відгуляли ми ті запоїни, я на сьомому небі — така чарівна &lt;strong&gt;кобіта&lt;/strong&gt; — моя, винайняв кімнату на краю міста, привезли нас туди дружечки, побажали щасливої солодкої ночі… &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//М. Братан «Голодна кров» (2008)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Шляг/шляк трафити» — використовують і так, і так. «Шляг» використав М. Коцюбинський:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Блакитне небо замазалось сірим, море гір потемніло, полонина погасла, і отара овець повзе по ній, як сірий лишай. Холодний вітер розправля крила і б’є ними у груди попід кептар. Так трудно дихать, що хочеться обернутись до нього спиною. Хай б’є… Тонко заводить вориння, як муха в тенетах, скиглить біль нестерпучий, плаче самотній сум… Дз-з… дзи-и… Невгавуче, безперестанку. Висотує жили і крає ножем по серці. Хтів би не слухать, але не можна, хтів би втекти — та де? Гісь-гісь!.. А ти куди?.. Шляг би ті трафив! Бир-бир!.. Мурко!.. Але Мурко вже навертає. Обганяє вівцю, вітер настовбурчив на ньому шерсть, а він зловив вже зубами за карк вівцю і кинув в отару. Дз-з-и и… Дз-зі-і-і… Так зуби болять одноманітним і нестерпучим болем. Зціпив би зуби й замовк. Боли. Дзичи, пек ті та цур! Що воно плаче? Відай, се &quot;той&quot;, бодай скаменів!.. Отак, здається, впав би на землю, безсилий, затулив вуха руками та би заплакав… Бо вже не годен… Дз-з-и-и… Дзі-у-у!.. Йой!.. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//М. Коцюбинський «Тіні забутих предків» (1911)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зате сучасні автори майже завжди пишуть «шляк»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Компаньйони засвічувалися, мов каганці, а мене шляк трафляв. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Б. Бойчук «Життя з Алісою поза дзеркалом» (2004)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Станімір не знав, що на те відповісти, його вже «шляк трафляв» од такої гутірки, та, опанувавши себе, він різко підвищив голос: «Я прийшов до вас не торгуватися!» &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//В. Шкляр «Маруся» (2004)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Або шахраї, або шпекулянти, шляк би їх трафив!  &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//В. Шкляр «Залишенець. Чорний ворон» (2009)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Маю сумніви, що хтось пише «шлях трафити» — бо тоді просто виходить омонімія зі словом «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shljakh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;шлях&lt;/a&gt;». Та й не факт, що в наведеній Вами пісні співають «шлях» — скоріше за все, це помилка транскрипції (одрук, можливо, непомічений результат автокорекції або просто записувала неграмотна людина чи людина, що не знала цього виразу і підібрала найближче схоже слово), що поширилася мережею. Якщо послухати оригінал, то там майже явно «шляк».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-02-15T03:06:49.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="406" PostTypeId="2" ParentId="389" CreationDate="2017-02-15T05:36:39.410" Score="3" Body="&lt;p&gt;Old school linguists (&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8F-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B9-%D0%B7%D0%B0-%D0%BF%D1%96%D0%B4-%D1%87%D0%B0%D1%81-%D1%83-%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;one&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.ar25.org/article/pryymennyk-pry.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;two&lt;/a&gt;) insist that only &lt;em&gt;за&lt;/em&gt; is grammatical: &#xA;&lt;em&gt;за&amp;nbsp;умови, за&amp;nbsp;потреби, за&amp;nbsp;бажання&lt;/em&gt; (or even &lt;em&gt;бажаючи&lt;/em&gt;).&lt;br&gt;&#xA;I would speculate that their reasoning is elimination of similarities with the Russian language, where &lt;em&gt;при&lt;/em&gt; is used in this context.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However, classical literature has numerous examples of usage of &lt;em&gt;при&lt;/em&gt; in the context of conditional relation.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словник української мови&lt;/strong&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pry&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;«при»&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;14&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Is used to denote a phenomenon, event, etc. that acts as a &lt;strong&gt;condition&lt;/strong&gt; for something&lt;br&gt;&#xA;Уживається з позначенням явища, події і т. ін., які виступають умовою чого-небудь&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;При щирості&lt;/strong&gt; між людьми, &lt;strong&gt;при&lt;/strong&gt; глибокій і міцній &lt;strong&gt;симпатії&lt;/strong&gt; ніякий риск не страшний!&lt;/em&gt; — Леся Українка&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Зітхне стара, &lt;strong&gt;при нагоді&lt;/strong&gt; розповівши Тоні щось із тієї давньої давнини&lt;/em&gt; — Олесь Гончар&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Note that the first example can be expanded like:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;при щирості&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;при умові щирості&lt;/em&gt;;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, the answer would be, &lt;strong&gt;depending on your approach&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;If you are a perfectionist, use only &lt;em&gt;за&amp;nbsp;умови&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;If you allow yourself stepping off the classical rules, use both.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. It seems to be impossible to provide with a short answer for the first part of the question, &lt;em&gt;What's the difference between prepositions: “при” і “за”?&lt;/em&gt; as they both have pretty broad ranges of usage, and they overlap for only several contexts, including conditional relations.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-15T05:36:39.410" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="407" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="408" CreationDate="2017-02-15T05:39:10.133" Score="16" ViewCount="198" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;This question also has an answer here (in Ukrainian):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/5203&quot;&gt;Чи є в українській мові відповідник до англійського слова &amp;quot;spouse&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In English there is a gender-neutral word &quot;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Spouse&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;spouse&lt;/a&gt;&quot; that denotes a partner in a marriage or civil union. Is there any similar word in Ukrainian that could be used by &lt;em&gt;both&lt;/em&gt; (married) people to refer to their partner?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;husband&quot;/&quot;wife&quot; -&gt; &quot;чоловік&quot;/&quot;дружина (жінка?)&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;partner&quot; -&gt; &quot;партнер/ка&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;spouse&quot; -&gt; ?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-11-19T23:23:46.167" LastActivityDate="2018-11-19T23:23:46.167" Title="Names for civil/marriage partners" Tags="|переклад|фемінітиви|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="408" PostTypeId="2" ParentId="407" CreationDate="2017-02-15T08:00:27.117" Score="7" Body="&lt;p&gt;According to &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podruzhzhja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; word &quot;подружжя&quot; has this meaning.  But it is uncommon (in my opinion) to be used this way, it is mostly used in meaning &quot;married couple&quot;. I think you will be understood if you say &quot;Його/її подружжя&quot;, but it will sound a little poetic (in my opinion). Usually people just use &quot;чоловік&quot;/&quot;жінка (дружина)&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2017-02-15T08:00:27.117" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="409" PostTypeId="2" ParentId="407" CreationDate="2017-02-15T08:20:29.210" Score="3" Body="&lt;p&gt;If we are looking for a gender-neutral word in Ukrainian language  - for now it can be &quot;пара&quot;, not &quot;подружжя&quot;,  because &quot;подружжя&quot; is still used in meaning &quot;married man and woman&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="467" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-02-15T08:37:55.333" LastActivityDate="2017-02-15T08:37:55.333" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="410" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="413" CreationDate="2017-02-15T09:47:48.143" Score="15" ViewCount="399" Body="&lt;p&gt;Як можна передати українською російське &lt;em&gt;&quot;мелкими перебежками&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, коли через негоду (або за якоїсь іншої причини, наприклад, через те, що доводиться іти назустріч натовпу) треба перебігати від одного місця до іншого, щоб рухатися у потрібному напрямку?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, в той самий час (під час дощу) треба перебігати від одного дерева до іншого, а під самими деревами бігти не обов'язково - можна спокійно йти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T22:02:40.057" LastActivityDate="2018-04-13T22:04:27.957" Title="Як можна передати українською російське &quot;мелкими перебежками&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|фразеологізми|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="411" PostTypeId="2" ParentId="79" CreationDate="2017-02-15T09:56:51.343" Score="4" Body="&lt;p&gt;Невідповідність слів у різних мовах взагалі є досить розповсюдженим явищем, хоча у випадку великого тенісу це дуже дивна ситуація, оскільки, хоча самі терміни в англійській мові склалися у 19 сторіччі, на українські терени ця гра прийшла уже із сталою термінологією, а отже, дивно, що у грі англійського походження використовуються терміни, що не відповідають англійським.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо того, якими термінами користуються українські коментатори тенісних турнірів сказати, на жаль, не можу, але моя пропозиція така:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;forehand - відкритий удар&lt;br&gt;&#xA;  backhand - закритий удар&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-02-15T10:32:17.210" LastActivityDate="2017-02-15T10:32:17.210" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="412" PostTypeId="2" ParentId="410" CreationDate="2017-02-15T10:30:50.780" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Дрібними кроками&lt;/em&gt; або &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kopotity&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;копотіти&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;КОПОТІТИ, очу, отиш, недок., розм. Стукаючи, тупаючи, іти, &lt;strong&gt;бігти дрібними кроками&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ой ще зілля не кипить, А вже милий копотить (Павло Чубинський, V, 1874, 417);&lt;br&gt;&#xA;  — Діду! Діду! — гукав хлопчик, чимдуж копотячи з гори&lt;/em&gt; (Панас Мирний, I, 1954, 165);&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Вони [повстанці] вже переїхали через браму і &lt;strong&gt;копотять&lt;/strong&gt; горі дорогою&lt;/em&gt; (Іван Франко, VIII, 1952, 302);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;//  Стукати, тупати, ідучи, &lt;strong&gt;біжачи дрібними кроками&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Летить наш кінь! Він копитами на цілий всесвіт &lt;strong&gt;копотить&lt;/strong&gt;...&lt;/em&gt; (Павло Тичина, II, 1957, 208);&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;На вулиці Горького чисто, просторо, і ранком в урочистій тиші лиш дзвінко &lt;strong&gt;копотить&lt;/strong&gt; чобітками дітвора та підлітки по асфальтових тротуарах&lt;/em&gt; (Народна творчість та етнографія, 2, 1962, 97).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Швидкими рухами&lt;/em&gt; теж іноді використовую, проте, судячи з прикладів вживання, цей вираз більше використовується для позначенні рухів &lt;em&gt;частин&lt;/em&gt; тіла - очей, рук, голови, крил тощо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Онейрологія — наука, що вивчає сновидіння. Сновидіння вважаються&#xA;  пов'язаними з REM-фазою сну (Rapid eye movement). Ця стадія виникає&#xA;  приблизно кожні 1,5-2 години сну і її тривалість поступово&#xA;  подовжується. Вона характеризується &lt;strong&gt;швидкими рухами очей&lt;/strong&gt;, які ніби&#xA;  стежать за переміщеннями об'єктів, стимуляцією Варолієвого мосту,&#xA;  прискореним диханням і пульсом, тимчасовим паралічем тіла.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Під час сну з &lt;strong&gt;швидкими рухами очей&lt;/strong&gt; наш високоактивізованний мозок&#xA;  створює сни, які іноді нелогічні і заряджені емоціями (Foulkes, 1962;&#xA;  Hobson, Pace-Schott &amp;amp; Stickgold, 2000).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T22:04:27.957" LastActivityDate="2018-04-13T22:04:27.957" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="413" PostTypeId="2" ParentId="410" CreationDate="2017-02-15T11:10:02.910" Score="9" Body="&lt;p&gt;Пряме калькування: &amp;quot;короткими &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perebizhka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;перебіжками&lt;/a&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;В тих завіях короткими перебіжками наступала піхота.&lt;/em&gt; — Олесь Гончар. &amp;quot;Прапороносці&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Короткими перебіжками до мене! Так! Ближче! Щільніше!&lt;/em&gt; — Павло Загребельний. &amp;quot;Юлія або запрошення до самовбивства&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Фігуро! До компоту й пиріжків! Короткими перебіжками! — вигукував&#xA;Дмитруха і, розштовхуючи всіх, летів у буфет.&lt;/em&gt; — Всеволод Нестайко. &amp;quot;Одиниця з обманом&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="222" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-27T23:31:28.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="415" PostTypeId="2" ParentId="410" CreationDate="2017-02-15T11:58:00.547" Score="20" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kucyj&quot;&gt;куцим&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chukhraty&quot;&gt;вчухром&lt;/a&gt; / (&lt;em&gt;суржик:&lt;/em&gt; куцим вшчурхом)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dribnyj&quot;&gt;дрібним&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shmyghaty&quot;&gt;шмигом&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;та інші перестановки&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2017-02-15T12:09:07.233" LastActivityDate="2017-02-15T12:09:07.233" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="416" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7079" CreationDate="2017-02-15T12:06:31.947" Score="21" ViewCount="742" Body="&lt;p&gt;Індустрія інформаційних технологій використовує термін &quot;user experience&quot; та &quot;gaming experience&quot;, який означає суб'єктивні відчуття користувача програмного забезпечення. Навіть є сайт &lt;a href=&quot;https://ux.stackexchange.com/&quot;&gt;User Experience.StackExchange&lt;/a&gt;, присвячений розробці &lt;strong&gt;зручного у використанні&lt;/strong&gt; програмного забезпечення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більшість сайтів, на яких публікуються I.T.-новини, &lt;a href=&quot;http://ua.gecid.com/news/drajver_nvidia_geforce_378_66_whql_game_ready/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;перекладають цей термін так&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Новий драйвер забезпечує оптимальний &lt;strong&gt;ігровий досвід&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені такий термін здається не зовсім вдалим з тієї причини, що в англійській слово &lt;em&gt;experience&lt;/em&gt; має два сенси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;короткотермінових відчуттів прямо зараз&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;обсяг знань, умінь і навичок, які утворилися внаслідок довготермінового занурення в якусь предметну царину — власне, &lt;em&gt;«досвід»&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є більш адекватний термін, який передає значення (1), а не (2)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:32:23.890" LastActivityDate="2022-11-13T22:34:43.633" Title="Як перекласти українською &quot;User Experience&quot;?" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="417" PostTypeId="2" ParentId="416" CreationDate="2017-02-15T12:15:37.897" Score="9" Body="&lt;p&gt;суб'єктивні відчуття - то є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vrazhennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;враження&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, тобто user experience  можна перекласти як &lt;em&gt;враження від користування&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;хоча переклад звісно не достатньо точний і може бути дослівно переплутаний з User Impression&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:27:59.663" LastActivityDate="2018-04-29T17:27:59.663" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="418" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-15T12:18:09.217" Score="11" ViewCount="9800" Body="&lt;p&gt;У СУМ-11 &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tomu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Тому́&quot;&lt;/a&gt; тлумачиться окрім іншого і в значенні часу, що минув від якоїсь дії. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Знову затупотіли коні і знову завуркотіли колеса, наче кіт на колінах, але чомусь не так мелодійно, як два дні тому &lt;em&gt;(Петро Панч, На калиновім мості, 1965, 60)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож наголос на останній склад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, у схожих фразах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кілька років то́му&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Часто наголос чується на першому складі. Це є варіантом літературної норми, діалекту чи неправильної вимови?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="16" LastEditorUserId="16" LastEditDate="2017-02-28T19:03:18.563" LastActivityDate="2018-04-13T21:57:31.033" Title="Який наголос в слові &quot;тому&quot; в контексті часу: &quot;кілька років то́му&quot; чи &quot;тому́&quot;?" Tags="|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="419" PostTypeId="2" ParentId="416" CreationDate="2017-02-15T12:25:40.287" Score="7" Body="&lt;p&gt;Переклад не має бути дослівним, важливо перекрити суть та більшість випадків використання. В IT сфері важливим є теж кількість місця, яке займає переклад, чим краще воно відповідає ориґінальному місцю під це повідомлення - тим менше проблем буде при локалізації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Один з варіантів, що можу запропонувати - це &lt;strong&gt;зручність використання&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;зручність користування&lt;/strong&gt;, і опустити забарвлення від User взагалі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Good User Experience&lt;/em&gt; - це &lt;em&gt;зручний в користуванні&lt;/em&gt;, чи &lt;em&gt;висока зручність користування&lt;/em&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Bad User Experience&lt;/em&gt; - це &lt;em&gt;незручний в користуванні&lt;/em&gt;, чи &lt;em&gt;низька зручність користування&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="260" LastEditorUserId="260" LastEditDate="2017-02-15T12:31:08.853" LastActivityDate="2017-02-15T12:31:08.853" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="420" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="437" CreationDate="2017-02-15T13:02:18.230" Score="10" ViewCount="4217" Body="&lt;p&gt;Розмовляючи про слова ми часто вживаємо словосполучення &lt;em&gt;усталене в українській мові слово&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;питоме слово української мови&lt;/em&gt;. Такі словосполученні як правило підкріплюють аргументацію щодо доречності чи недоречності використання певного слова у мовленні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ustalenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Усталене&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; в цих випадках означає&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сталий, стійкий, який закріпився у певній формі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pytomyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Питомий&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Характерний для кого-, чого-небудь; притаманний комусь, чомусь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для визначення &lt;em&gt;усталеності&lt;/em&gt; певного слова можна звернутися до &lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/9/92&quot;&gt;словників або сучасних текстів&lt;/a&gt;. І якщо таке слово та його словоформи зустрічаються у більше ніж одному авторитетному джерелі, то слово можна вважати усталеним. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мої питання полягають ось у чому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи не є &lt;em&gt;питоме слово&lt;/em&gt; простим синонімом &lt;em&gt;усталеного слова&lt;/em&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;якщо ні і між ними є різниця, то:&#xA;&lt;em&gt;Чи існує метод чи хоча б набір евристик застосовуючи які довільна &lt;strong&gt;персона&lt;/strong&gt;, доклавши за розумний час поміркованого обсягу зусиль, зможе з достатніми шансами визначити чи є власне &lt;strong&gt;питомим&lt;/strong&gt;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T11:58:26.233" LastActivityDate="2018-04-17T11:58:26.233" Title="Питомі та усталені слова. Потребую допомоги з методом визначення" Tags="|означення|нормативність|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="421" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="422" CreationDate="2017-02-15T14:44:43.847" Score="8" ViewCount="2880" Body="&lt;p&gt;Жодного разу не траплялося мені слово &quot;каналія&quot;, аж поки не почав читати твір Джерома Селінджера &quot;Ловець у житі&quot;. Наприклад, речення з роману (переклад Олекси Логвиненка):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Раптом двері відчинились, і в кімнату з розгону влетів &lt;strong&gt;каналія&lt;/strong&gt;&#xA;  Стредлейтер.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kanalija&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; подає наступне тлумачення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Про підступну, хитру людину; шельма, пройдисвіт, шахрай.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте в оригіналі автор найчастіше вживає слово &quot;old&quot; (наскільки я розумію, не формально, а значенні &quot;друзяка&quot;). Той самий уривок англійською:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;All of a sudden the door opened, and &lt;strong&gt;old&lt;/strong&gt; Stradlater barged in, in a&#xA;  big hurry.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То що найсправді означає &quot;каналія&quot;, і звідки походить дане слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="390" LastEditDate="2017-02-15T15:52:33.277" LastActivityDate="2017-02-15T19:48:35.367" Title="Яке значення та походження слова &quot;каналія&quot;?" Tags="|переклад|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="422" PostTypeId="2" ParentId="421" CreationDate="2017-02-15T15:08:42.023" Score="9" Body="&lt;p&gt;Декілька &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/canaglia&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.wordsense.eu/canaglia/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt; джерел в Інтернеті вказують що існує італійське слово &lt;code&gt;canaglia&lt;/code&gt; яке має наступне походження:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;cane + -aglia&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;cane&lt;/code&gt; - походить від латинського &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Canis&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;canis&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; - тобто &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sobaka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;Собака&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;aglia&lt;/code&gt; - є &lt;a href=&quot;https://it.wikipedia.org/wiki/Suffissi_della_lingua_italiana&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;італійським суфіксом&lt;/a&gt; який додає &lt;em&gt;valore collettivo e spregiativo&lt;/em&gt;, тобто узагальнення і принизливість&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто таке слово можна використовувати у сенсі &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skotynjaka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;скотиняки&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;, що може підкреслювати ще більш фаміліярне відношення ніж &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/druzjaka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;друзяка&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&#xA;&lt;s&gt;&#xA;Або ж, наприклад, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%82%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Котляревський&lt;/a&gt; у своїй &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/kotliarevskyi_ivan_petrovych/eneida&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Енеїді&lt;/a&gt; досить точно передає сенс слова &lt;code&gt;каналья&lt;/code&gt; наступними строками характеризуючи латинську богиню &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AE%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Юнону&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...&#xA;  // Но зла Юнона, &lt;em&gt;суча дочка&lt;/em&gt;,&#xA;  // Розкудкудакалась, як квочка,&#xA;  // Енея не любила — страх;&#xA;  // Давно вона уже хотіла,&#xA;  // Щоб його душка полетіла&#xA;  // К чортам і щоб і дух не пах.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;...&#xA;  &lt;/s&gt;&#xA;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Насправді ж, у &lt;a href=&quot;https://books.google.pl/books?id=_ap_obJBFJgC&amp;amp;pg=PA124&amp;amp;lpg=PA124&amp;amp;dq=canaglia%20son%20of%20bitch&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=bQ_aqjhsGy&amp;amp;sig=dR39Qm5xjW6iTKsozuKV6SO4G18&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjFtqDv2ZLSAhXD3SwKHcXqDrAQ6AEILjAE#v=onepage&amp;amp;q=canaglia&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Altavilla, Sicily: Memories of a Happy Childhood&quot;&lt;/a&gt; Calogero Lombardo&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://sites.google.com/site/dominiccandeloro/home&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Sicilian American novelist?&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt; роз'яснює особливості вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;People who are beneath contempt are &lt;strong&gt;canaglia&lt;/strong&gt;, dogs. Women are not insulted with a word we use here for a female dog. &lt;strong&gt;A female dog is a female dog&lt;/strong&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;тобто український найближчий відповідник - це узагальнене, принизливе від &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skot&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;скот&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; - тобто саме &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skotynjaka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;скотиняки&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2017-02-15T19:48:35.367" LastActivityDate="2017-02-15T19:48:35.367" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="423" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2017-02-15T15:26:22.347" Score="3" Body="&lt;p&gt;Вихідний код — дослівний переклад, він найбільш поширенний.&lt;br&gt;&#xA;Але варто відзначити, що значний вітсоток популярності саме цього варіанту обумовлена значною кількістю перекладенних документів і науково-технічної літератури з англійської мови, зрозуміти це можливо переглянувши результати пошуку в пошукових системах.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Сирці&quot; — це зазвичай машинний переклад, у науково-технічній літературі дуже рідко використовуеться, є калькою з англійської мови.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Вікіпедії на даний час сторінка має назву &quot;Початковий код&quot;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Google кількість результатів розділилися так:&lt;br&gt;&#xA;Вихідний код — ~2 180 000&lt;br&gt;&#xA;Початковий код — ~704 000&lt;br&gt;&#xA;Програмний код — ~256 000  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені дивно що склалося так, адже &quot;source&quot; ніколи не перекладалось як &quot;вихід&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="348" LastEditorUserId="348" LastEditDate="2017-02-15T17:43:28.253" LastActivityDate="2017-02-15T17:43:28.253" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="424" PostTypeId="2" ParentId="418" CreationDate="2017-02-15T16:07:56.143" Score="5" Body="&lt;p&gt;Олександр Пономарів, доктор філологічних наук, &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/01/150119_ponomariv_blog42_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стверджує&lt;/a&gt;, що правильно говорити &lt;em&gt;тому́&lt;/em&gt;. На жаль, за цим посиланням пояснення немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В уривку тексту &lt;em&gt;сім хвилин тому&lt;/em&gt; наголос у займеннику &lt;em&gt;тому́&lt;/em&gt; стоїть&#xA;  на другому складі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є пояснення в статті &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine4-15.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Т. К. Молодід. Наголос займенників та слів займенникового походження&lt;/a&gt;, де сказано, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як субстантивований безприйменниковий займенник на другому складі має&#xA;  наголос і слово &lt;em&gt;тому́&lt;/em&gt; у фразеологічних зворотах на означення відрізків&#xA;  часу: &lt;em&gt;п’ять років тому́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тиждень тому́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кілька хвилин тому́&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:57:31.033" LastActivityDate="2018-04-13T21:57:31.033" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="425" PostTypeId="2" ParentId="418" CreationDate="2017-02-15T16:12:57.733" Score="6" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;тому&lt;/em&gt; — це, насправді, два різних слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;займенник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/toj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;то́й&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; у давальному/місцевому відмінку;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;прислівник (а також відприслівниковий сполучник) &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tomu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;тому́&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові в більшості випадків відмінювання, коли є така можливість, наголос зберігається, і &lt;s&gt;тому&lt;/s&gt; внаслідок цього займенник у давальному/місцевому відмінку наголошується &lt;em&gt;то́му&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А прислівники не відмінюються, і наголос залишається: &lt;em&gt;тому́&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сусідня відповідь містить посилання на блог проф. Пономарів, який підтверджує цей висновок.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-15T16:12:57.733" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="427" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="430" CreationDate="2017-02-15T16:41:15.980" Score="10" ViewCount="7544" Body="&lt;p&gt;Якщо дослідити ряд джерел, то виявиться, що існують обидва варіанти написання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Трамваю&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У пісні &lt;a href=&quot;http://nashe.com.ua/song/2443&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Бувай ми здорова&quot;&lt;/a&gt; (Львівське ретро):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Куплю си ґазету, сяду до &lt;strong&gt;трамваю&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Бувай ми здорова, я вже від’їжджаю (2)&lt;br&gt;&#xA;  Ґазету читаю, їду у &lt;strong&gt;трамваю&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Бувай ми здорова, вже тя не чекаю&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%80%D0%B1%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міжміський і приміський трамвай (інтерурбан)&lt;/a&gt; - вид рейкового&#xA;  транспорту, що з'єднує різні міста або одне місто з його передмістями.&#xA;  Інтерурбани відрізняються від звичайних залізниць тим, що організація&#xA;  їх роботи набагато ближче до &lt;strong&gt;трамваю&lt;/strong&gt;, що виражається зокрема в&#xA;  більш легкому рухомому складі (як правило, електричному), частих&#xA;  зупинках, легкій будові колії, пристрою суміщеної колії тощо. Нерідко&#xA;  частина маршруту, що проходить по центру міста, нічим не відрізняється&#xA;  від лінії звичайного міського &lt;strong&gt;трамваю&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Трамвая&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте у Яна Рузького в творі &quot;95-16&quot; читаємо: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Шель здригнувся. Відганяючи прикрі спогади, глянув на темну воду&#xA;  міської канави. На спокійній поверхні ви­мальовувалися контури&#xA;  похилених дерев. Він минув ясно освітлені вітрини Товарного Дому і&#xA;  швидко пробіг Свидницьку вулицю. Перед клубом журналістів саме&#xA;  зупини­лася &quot;шістка&quot;. Шель зайшов до &lt;strong&gt;трамвая&lt;/strong&gt; і спробував зга­дати&#xA;  провідну думку перерваних роздумів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які правильно говорити і якими правилом потрібно керуватись?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:54:35.797" LastActivityDate="2018-04-13T20:54:35.797" Title="Як правильно: &quot;трамвая&quot; чи &quot;трамваю&quot;?" Tags="|відмінювання|граматика|spelling|родовий-відмінок|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="428" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-15T16:50:20.707" Score="0" Body="&lt;p&gt;In linguistics, grammar (From Greek: γραμματική) is the set of structural rules governing the composition of clauses, phrases, and words in any given natural language. The term refers also to the study of such rules, and this field includes morphology, syntax, and phonology, often complemented by phonetics, semantics, and pragmatics.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2017-02-16T14:16:31.087" LastActivityDate="2017-02-16T14:16:31.087" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="429" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-15T16:50:20.707" Score="0" Body="for questions about rules governing the composition of clauses, phrases, and words in the Ukrainian language" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2017-02-15T19:35:23.690" LastActivityDate="2017-02-15T19:35:23.690" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="430" PostTypeId="2" ParentId="427" CreationDate="2017-02-15T17:00:30.723" Score="10" Body="&lt;p&gt;Прийменник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/do&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;до&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; в контексті напрямку руху керує &lt;strong&gt;родовим відмінком&lt;/strong&gt; підпорядкованих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зауважимо, що &lt;em&gt;трамвай&lt;/em&gt; — це іменник &lt;strong&gt;чоловічого роду II відміни&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А от стосовно самого родового відмінку таких іменників, правила української граматики, дійсно, складні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стаття на Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D1%87%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%87%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%83_%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%BE%D1%97_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Родовий відмінок однини іменників чоловічого роду другої відміни&lt;/a&gt; містить пояснення на цю тему (із посиланнями на кілька поважних джерел), що іменник дістає закінчення &lt;code&gt;-а/-я&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;-у/-ю&lt;/code&gt; &lt;strong&gt;в залежності від свого лексичного значення&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменники чоловічого роду другої відміни у родовому відмінку однини приймають закінчення &lt;code&gt;-а(я)&lt;/code&gt; (залежно від групи іменника), коли вони мають значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;8&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви машин та їх деталей: &lt;em&gt;автомобіля, дизеля, комбайна, мотора, поршня, трактора, трамвая&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, «до кого? до чого?» — &lt;em&gt;до трамва&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як завжди, можна спробувати відходити від граматичних правил для передачі емоцій або власного ставлення до обговорюваного питання, або просто для підкреслення діалектизму. Щоправда, ненаголошене закінчення слова може зменшити силу емоційного ефекту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словосполучення &lt;em&gt;їду у трамваї&lt;/em&gt; простіше у цьому сенсі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прийменник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/v&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;у/в&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; в контексті місцезнаходження керує &lt;strong&gt;місцевим відмінком&lt;/strong&gt;, а слово &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B2%D0%B0%D0%B9#.D0.A3.D0.BA.D1.80.D0.B0.D1.97.D0.BD.D1.81.D1.8C.D0.BA.D0.B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;трамвай&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; у місцевому відмінку має обидві форми: &lt;em&gt;у трамва&lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;у трамва&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Посилання&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://rodovyi-vidminok.wikidot.com/t&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Wikidot: Дзвона чи дзвону? або -А (-Я) чи -У (-Ю) в родовому відмінку&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-15T17:19:32.717" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="431" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-15T17:22:44.573" Score="0" Body="" OwnerUserId="-1" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-02-15T17:22:44.573" LastActivityDate="2017-02-15T17:22:44.573" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="432" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-15T17:22:44.573" Score="0" Body="Питання про саму лінгвістику як науку. // Questions about linguistics itself as a science." OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-15T19:35:29.270" LastActivityDate="2017-02-15T19:35:29.270" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="433" PostTypeId="2" ParentId="394" CreationDate="2017-02-15T17:43:34.457" Score="4" Body="&lt;p&gt;ISO 9 is not popular due to use of diacritics (not available in ukrainian keyboard layouts). Additionally &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/ISO_9#GOST_7.79_System_B&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГОСТ 7.79 Система B&lt;/a&gt; (ISO 9 variant) has some references to ukrainian specifics, but it failed to be abopted in Ukraine. Most probable reason is poor phonetical equivalent for some of the characters:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;y` for и - y in transliteration represent sound j (й), and grave accent represent soft sign (ь).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;cz, с for ц - z in transliteration represent letter z (з) on its own.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;shh for щ - sh in transliteration reprezent sh (ш) and extra h has no phonetic meaning.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;FYI, for ГОСТ 16876-71 - there was an attempt to have its ukrainian variant, but &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/GOST_16876-71#Ukrainian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;it failed&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You should keep in mind contexts, where transliteration is used in Ukraine:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;The primary one is formal documents, i.e. passports. ICAO requirements are essential іn passport. Additionally transliteration rules are only a baselaine since owner of the passport has the right to introduce corrections to her transliterated name with significant reasons, such as: transliterations in earlier documents, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F#.D0.9F.D1.80.D0.B0.D0.B2.D0.BE_.D0.BD.D0.B0_.D1.96.D0.BC.27.D1.8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;national transcribing tradition&lt;/a&gt;, etc.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Other transliteration cases (for instance geographical names) are of smaller significance to average person (including governamet officials, who adopted regulation), and thus passport is the most essential transliteration usecase being cared for.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="260" LastActivityDate="2017-02-15T17:43:34.457" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="434" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="436" CreationDate="2017-02-15T17:55:23.673" Score="6" ViewCount="2856" Body="&lt;p&gt;Не раз стикався з різним варіантами наче одного і того ж слова. Як повинно бути правильно: &lt;em&gt;катедральний&lt;/em&gt; собор чи &lt;em&gt;кафедральний&lt;/em&gt; собор?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи можливо це різні за значенням слова і відповідно несуть різне смислове навантаження?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лати́нський &lt;strong&gt;катедра́льний&lt;/strong&gt; собо́р &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%B0%D1%84%D0%B5%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80_(%D0%9B%D1%8C%D0%B2%D1%96%D0%B2)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt; (в тексті статті)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Кафедральний&lt;/strong&gt; собор Святого Воскресіння &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80_%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%92%D0%BE%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%96%D0%BD%D0%BD%D1%8F_(%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE-%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPDATE&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Питання немає прямої відповіді в запропонованому дублікаті. Кращим варіантом є звернутись до цього питання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/438/%d0%a2-%d1%87%d0%b8-%d1%84-%d1%8f%d0%ba-%d0%b2%d1%96%d0%b4%d0%bf%d0%be%d0%b2%d1%96%d0%b4%d0%bd%d0%b8%d0%ba-th-%ce%98-%d0%bf%d1%80%d0%b8-%d0%b7%d0%b0%d0%bf%d0%be%d0%b7%d0%b8%d1%87%d0%b5%d0%bd%d0%bd%d1%96-%d0%b7-%d0%b3%d1%80%d0%b5%d1%86%d1%8c%d0%ba%d0%be%d1%97&quot;&gt;“Т” чи “ф” як відповідник “Th” (Θ) при запозиченні з&#xA;грецької?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="334" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-19T12:07:56.297" Title="Як правильно: катедральний собор чи кафедральний собор?" Tags="|граматика|spelling|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ClosedDate="2017-02-17T14:34:45.567" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="435" PostTypeId="2" ParentId="434" CreationDate="2017-02-15T18:23:39.413" Score="5" Body="&lt;p&gt;Відповідь така ж, як і на запитання &quot;Як правильно: в прямому етері, в прямому ефірі чи наживо?&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з Українським правописом 2015 року: &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;link&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;§ 88. F, Ph, Th F і ph передаються літерою ф: фабрика, факт, фартух,&#xA;  фах, фаянс, федеративний, фейлетон, фігура, форма, фуга, футляр,&#xA;  офіційний, реформа; ефемерний, катастрофа, корифей, фараон, фізика,&#xA;  фізіологія, філософія, флегматик, фонетика, фосфор; Флоренція,&#xA;  Франція; Філіппіни, Фінікія; Лонгфелло, Фірдоусі, Фаон.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Th залежно від того, як слово узвичаєне в українській мові,&#xA;  передається то літерою ф: арифметика, ефір, &lt;strong&gt;кафедра&lt;/strong&gt;, логарифм,&#xA;  міф, орфографія, пафос, Федір, — то літерою т: бібліотека, ортодокс,&#xA;  ортопедія, театр, теорія; Тадей, Теодор.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-02-15T18:23:39.413" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="436" PostTypeId="2" ParentId="434" CreationDate="2017-02-15T18:29:10.517" Score="8" Body="&lt;p&gt;На семантичному рівні - це абсолютні синоніми. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово походить з грецької мови і було запозичено українською паралельно через посередництво різних мов:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1) латини та польської (&lt;em&gt;катедра&lt;/em&gt;);&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;2) російської (&lt;em&gt;кафедра&lt;/em&gt;): згадаймо про нетиповість літери &quot;ф&quot; для української мови: його всіляко замінювали - наприклад, на Лівобережжі казали &lt;em&gt;Хведір&lt;/em&gt; (це явище має назву субституція), а на Правобережжі - &lt;em&gt;Тодор&lt;/em&gt; (грецький оригінал - &lt;em&gt;Θεόδωρος&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Грецька літера &lt;strong&gt;Θ&lt;/strong&gt; (тета/фіта) мала різні рефлекси в українській та російській мовах: [&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;] та [&lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;], а запозичення засвоювалися мовою непослідовно, тому й маємо &quot;Афіни&quot;, але &quot;атеней.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Згідно з тезами харківського правопису, У словах грецького походження&#xA;  клясичний правопис радить передавати літеру θ завжди через «т».&#xA;  Наприклад, етер, катедра, міт, аритметика, логаритм, дитирамб,&#xA;  ортографія, етіопський, Пітагор, Атени, Картагена, Корінт, Методій,&#xA;  Теодор, Теодосій, Теофан тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Етимологічний словник називає слово &quot;катедра&quot; застарілим, але 1985 рік видання чудово це пояснює. Але в такому разі застарілим має бути і слово &quot;&lt;em&gt;патетичний&lt;/em&gt;&quot;, бо ж &quot;&lt;em&gt;пафос&lt;/em&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-02-15T18:29:10.517" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="437" PostTypeId="2" ParentId="420" CreationDate="2017-02-15T18:38:03.250" Score="7" Body="&lt;p&gt;Ви провели чудову підготовчу роботу і з'ясували формальне значення двох термінів.&lt;br&gt;&#xA;І тому, щоб відповісти на запитання, достатньо лише одного (але важливого) зауваження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Коротка відповідь&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«питоме»&lt;/em&gt; слово — це таке слово, яке ми розглядаємо як воно є, і яке &lt;strong&gt;міняється&lt;/strong&gt; разом із еволюцією мови;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«усталене»&lt;/em&gt; слово — це таке слово, яке написано у словниках, і &lt;strong&gt;не міняється&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Довга відповідь&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У лінгвістиці є два принципово відмінні підходи: дескриптивний і прескриптивний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дескриптивна лінгвістика&lt;/strong&gt; вивчає мову такою, &lt;em&gt;якою вона є&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Лінгвісти бачать дійсний, актуальний вжиток слів, морфології, лексики тощо і &lt;em&gt;виводять правила&lt;/em&gt;, які могли б описати це явище. Якщо правило невірне або застаріло, змінюють правило.&lt;br&gt;&#xA;Цей підхід широко вживаний у країнах Європи і Заходу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, дуже легко прослідкувати перетворення слова &lt;em&gt;electronic mail&lt;/em&gt; (1980-і) спочатку у &lt;em&gt;e-mail&lt;/em&gt; (1990-і), і тепер це слово отримало форму &lt;em&gt;email&lt;/em&gt;, і від нього навіть почали утворюватися похідні форми, як-то &lt;em&gt;emailing&lt;/em&gt;. Більше того, наразі помітні ознаки перетворення цього терміну у &lt;em&gt;mail&lt;/em&gt;, і якщо тенденція залишиться, слово &lt;em&gt;email&lt;/em&gt; буде повністю замінено на &lt;em&gt;mail&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прескриптивна лінгвістика&lt;/strong&gt;, навпаки, вивчає мову такою, &lt;em&gt;якою вона має бути&lt;/em&gt;, з точки зору того чи іншого канонічного джерела.&lt;br&gt;&#xA;Спеціально призначені люди &lt;em&gt;спочатку пишуть правила&lt;/em&gt;, а потім примушують інших користуватися цими правилами.&lt;br&gt;&#xA;Такий підхід вживається на Сході, особливо на територіях, &lt;strong&gt;де мова має ознаки штучного створення&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, до граматичної реформи Мао Цзедуна 1952 р. у КНР існувало &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Varieties_of_Chinese&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;багато діалектів&lt;/a&gt;, які були далекі до взаємної зрозумілості (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Mutual_intelligibility&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mutual intelligibility&lt;/a&gt;) один з одним. Створення єдиної мови вимагало силового підходу. Фактично, відбувалося нав'язування населенню мовних правил, які директивно були оголошені &lt;strong&gt;усталеними&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Дуже подібна ситуація виникла у 18-19-му століттях у Московському царстві, а потім і у Російській імперії, коли влада примушувала поневолені народи, які користувалися мовами різних мовних груп, до канцеляриту, яким не просто «не користувалися в народі», а якого до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B7%D1%96%D0%BD_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87#.D0.A0.D0.B5.D1.84.D0.BE.D1.80.D0.BC.D0.B0_.D1.80.D0.BE.D1.81.D1.96.D0.B9.D1.81.D1.8C.D0.BA.D0.BE.D1.97_.D0.BC.D0.BE.D0.B2.D0.B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;реформи Карамзіна&lt;/a&gt; взагалі не існувало.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Висновок&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Враховуючи вищенаведене, дуже легко вивести евристичне правило, яке сформульовано на початку цієї відповіді:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо словом, терміном, чи правилом користуються в дійсності, і якщо ми &lt;strong&gt;змінюємо розуміння&lt;/strong&gt; щодо того, «як буде правильно», разом із еволюцією мови — це &lt;em&gt;питоме&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо слово написано у словнику, і головним аргументом є його «канонічність», «правильність», &lt;strong&gt;«діди так писали, і ми так писатимемо»&lt;/strong&gt; — це &lt;em&gt;усталене&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мнемонічне правило&lt;/strong&gt;. Зауважте, що слово «питомий» у математиці/фізиці має значення «відносний»: &lt;em&gt;питома вага&lt;/em&gt;. Воно може мінятися разом із контекстом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Почитати&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://amyrey.web.unc.edu/classes/ling-101-online/tutorials/understanding-prescriptive-vs-descriptive-grammar/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Amy Reynolds: Understanding Prescriptive vs. Descriptive Grammar&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://linguistics.stackexchange.com/a/9566/1009&quot;&gt;How do various frameworks account for situations when multiple cases can be assigned?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:54:12.713" LastActivityDate="2017-02-15T18:49:28.023" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="438" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5827" CreationDate="2017-02-15T18:56:58.400" Score="14" ViewCount="2774" Body="&lt;p&gt;За чинним правописом маємо наступне правило:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Th залежно від того, як слово узвичаєне в українській мові, передається то літерою &lt;code&gt;ф&lt;/code&gt;: арифметика, ефір, кафедра, логарифм, міф, орфографія, пафос, Федір, — то літерою &lt;code&gt;т&lt;/code&gt;: бібліотека, ортодокс, ортопедія, театр, теорія; Тадей, Теодор.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;...як слово узвичаєне в українській мові...&lt;/em&gt; не є чітким поясненням того, як утворювати слова від грецької мови. Наприклад, ім'я &lt;em&gt;Федір&lt;/em&gt; - це і є &lt;em&gt;Теодор&lt;/em&gt;, тільки інакше транслітероване.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж питання наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно передавати українською грецькі слова, що містять літеру &lt;code&gt;Θ&lt;/code&gt; (тета/фіта)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T10:59:11.130" LastActivityDate="2021-05-31T05:41:43.787" Title="&quot;Т&quot; чи &quot;ф&quot; як відповідник &quot;Th&quot; (Θ) при запозиченні з грецької?" Tags="|запозичені-слова|spelling|transliteration|приголосні|from-greek|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="439" PostTypeId="2" ParentId="438" CreationDate="2017-02-15T19:25:44.023" Score="19" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot;&gt;Клясичний український правопис&lt;/a&gt; - радикальний, але послідовний правопис:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;у словах грецького походження клясичний правопис радить передавати&#xA;  літеру θ завжди через «т». Наприклад, етер, катедра, міт, аритметика,&#xA;  логаритм, дитирамб, ортографія, етіопський, Пітагор, Атени, Картагена,&#xA;  Корінт, Методій, Теодор, Теодосій, Теофан тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par88&quot;&gt;Неклясичний український правопис&lt;/a&gt; більш лояльний, але від того не більш зрозумілий:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Th залежно від того, як слово узвичаєне в українській мові,&#xA;  передається то літерою ф: арифметика, ефір, кафедра, логарифм, міф,&#xA;  орфографія, пафос, Федір, — то літерою т: бібліотека, ортодокс,&#xA;  ортопедія, театр, теорія; Тадей, Теодор.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки не міг радянський уряд довго терпіти клясичні західноукраїнські витребеньки, то правописом 1946 року постановили писати [&lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;] у словах, запозичених через старослов'янську, а  [&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;] - у словах, засвоєних українською мовою за посередництва латини (романських мов). Здається, відтоді нічого не змінилося, тож маємо те, що маємо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-02-15T19:25:44.023" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="440" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="470" CreationDate="2017-02-15T19:32:07.753" Score="13" ViewCount="236" Body="&lt;p&gt;Сьогодні зустрівся з сувенірним магнітом, на якому було написано:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;І сьогодні, і завжди&lt;br&gt;&#xA;   Зірки краще не знайти.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здалося, що слово &quot;краще&quot; в неправильному відмінку. На мою думку правильно мало би бути &quot;кращої&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось питання. Це калька з російської, можливо, чи звичайна помилка? Чи, можливо, тут все правильно написано?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/607pH.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/607pH.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="300" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-15T19:47:02.363" LastActivityDate="2017-10-11T18:41:39.500" Title="Зірки &quot;краще&quot; не знайти чи зірки &quot;кращої&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="441" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="451" CreationDate="2017-02-15T19:53:59.660" Score="14" ViewCount="14751" Body="&lt;p&gt;Думаю, багато хто цікавився, який український відповідник російському &lt;em&gt;Каждый Охотник Желает Знать, Где Сидит Фазан&lt;/em&gt; для легкого запам'ятовування послідовності кольорів веселки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На офіційному рівні це, звісно, не врегульовано та й навряд чи доцільно.&#xA;Проте, небайдужі громадяни вирішили заповнити цю прогалину.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шляхом голосування на форумі обрано два (залежно від того, оранжевий чи помаранчевий між червоним і жовтим) крилаті вислови, які набрали найбільшу кількість вподобань:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Чапля Осінь Жде Завзято, Буде Сани Фарбувати&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(якщо «оранжевий»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Чому Пінгвіни Живуть Зимою Без Своїх Фантазій&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(якщо «помаранчевий»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У дискусії &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/dlya-ditej/kolori-veselki&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;за посиланням&lt;/a&gt; можна побачити інші варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А, може, хто зустрічав у літературі чи посібниках з мови (наприклад, в методичних посібниках для дошкільного/шкільного навчання) іншу мнемонічну фразу, рекомендовану до використання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:10:58.990" LastActivityDate="2019-01-17T11:12:04.287" Title="Мнемонічна фраза для запам'ятовування послідовності кольорів веселки?" Tags="|фразеологізми|mnemonic|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="442" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-15T20:08:18.877" Score="8" ViewCount="273" Body="&lt;p&gt;В інтернеті є &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дані&lt;/a&gt; про те що слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/druzi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;друг&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (у множині &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/druzi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;друзі&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;) походить від &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/drug%D1%8A&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;**drugъ*&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;From Proto-Slavic *drugъ, from Proto-Indo-European *dʰrowgʰos. Cognate with Lithuanian draũgas ‎(“friend”), Gothic  ‎(gadrauhts, “warrior”) and Old English &lt;em&gt;drihten&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі мені не вдається з'ясувати походження &lt;s&gt;прикметника&lt;/s&gt; числівника &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/drughyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;другий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Я помітив що &lt;code&gt;г&lt;/code&gt; у прикметнику не змінюється при змінах слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Від якого кореня походить &lt;s&gt;прикметник&lt;/s&gt; числівник &lt;em&gt;другий&lt;/em&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:42:19.077" LastActivityDate="2018-11-09T18:14:56.607" Title="Чи слова &quot;другий&quot; та &quot;друзі&quot; походять від спільного кореня?" Tags="|етимологія|прикметники|числівники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="443" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2017-02-15T20:13:22.910" Score="9" Body="&lt;p&gt;Хороший аналіз варіантів перекладу і відповідність їх принципам створення якісної термінології можна прочитати в &lt;a href=&quot;https://uk.wikibooks.org/wiki/%D0%9B%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%B7%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%B1%D1%96%D0%B2/%D0%9C%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%BF%D0%B8_%D0%BB%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%97/%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F#Source_code&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Прикладі аналізу терміну Source code&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На професійному жаргоні це поняття часто позначають словом «&lt;strong&gt;сирці&lt;/strong&gt;», що&#xA;  є дуже зручним, милозвучним терміном для усного спілкування. Проте,&#xA;  потрапивши в письмові ресурси, цей термін набув іншої форми: «&lt;strong&gt;сирцевий&#xA;  код&lt;/strong&gt;», який цілком втратив як свою милозвучність, так і влучність.&#xA;  Одразу виникає проблема: слово «сирцевий» фонетично дуже близьке до&#xA;  «серцевий», що створює небажані паралелі, до того ж, відрізнити&#xA;  «сирцевий» від «серцевий» на слух майже неможливо. Це суперечить як&#xA;  пункту 1.2, так і 1.3 наших правил. З іншого боку «сирцевий код» на&#xA;  відміну від більшості інших термінів є однозначним і від нього легко&#xA;  утворюються похідні такі як «дерево сирців». Також слова «сирцевий» і&#xA;  «серцевий» з настільки віддалених галузей, що важко уявити плутанину&#xA;  із цим під час розмови програмістів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Інший варіант перекладу цього терміна — «&lt;strong&gt;джерельний код&lt;/strong&gt;», видається&#xA;  прийнятнішим до вживання у письмових ресурсах. Проте і він має певні&#xA;  проблеми. Адже слово «джерельний» в українській мові спричиняє&#xA;  характерну асоціацію із джерельною водою, що надає термінові&#xA;  «джерельний код» зайвий семантичний відтінок, і, знову ж таки, менше&#xA;  відповідає пункту 1.3.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Значно більш відповідним видається означення «&lt;strong&gt;вихідний код&lt;/strong&gt;». Хоча&#xA;  слово «вихідний» має кілька значень, у цьому випадку асоціація виникає&#xA;  лише із одним — &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«від якого або з якого починається щось; характерний&#xA;  для початку якоїсь дії, якогось процесу»&lt;/a&gt;. Термін «вихідний код»&#xA;  програми значно менш суперечливий, ніж два попередні, але все ж має&#xA;  один недолік: викликає враження кальки із російського «исходный код».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Орфографічний словник Українського мовно-інформаційного фонду&lt;/a&gt; в&#xA;  розділі «синонімія» до слова «вихідний» серед інших подає слова&#xA;  «початковий» та «твірний». Хоча словосполучення «&lt;strong&gt;твірний код&lt;/strong&gt;» — досить&#xA;  милозвучне, воно не передає потрібного змісту (може здатися, що&#xA;  мається на увазі код, який програма обробляє, щоб видати якийсь&#xA;  результат). Тому, здавалося б, найбільш відповідним нашим правилам&#xA;  виявився термін «&lt;strong&gt;початковий код&lt;/strong&gt;». Він досить чітко окреслює потрібне&#xA;  поняття, складається із українських слів («код» можна вважати таким),&#xA;  не має проблем із фонетично близькими словами (як «сирцевий»), легко&#xA;  запам’ятовується та може бути зрозумілим без додаткових пояснень.&#xA;  Проте, і цей варіант — не без недоліків. Проблема у тому, що&#xA;  словосполучення «початковий код» має занадто широке значення, і може&#xA;  захопити також, наприклад, original code, що є цілком іншим&#xA;  поняттям (наприклад, в перекладі ліцензії GPL).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тому нам доведеться повернутись таки до джерельного коду та, можливо,&#xA;  вихідного коду. Як виявилося, ідеального варіанту в українській мові&#xA;  немає. Проте, для запозичення з англійської все ж замало підстав —&#xA;  українські відповідники цьому терміну все ж є.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Показовим є і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F:%D0%9F%D0%BE%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;обговорення статті &lt;strong&gt;Початковий код&lt;/strong&gt; у Wikipedia&lt;/a&gt;, де можна побачити голосування та обговорення альтернативних варіантів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4_%E2%86%92_%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Програмний код&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4_%E2%86%92_%D0%92%D0%B8%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вихідний код&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4_%E2%86%92_%D0%94%D0%B6%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Джерельний код&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4_%E2%86%92_%D0%A2%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Текст програми&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4_%E2%86%92_%D0%9F%D0%BE%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Початковий програмний код&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="260" LastEditorUserId="260" LastEditDate="2017-02-15T20:43:49.993" LastActivityDate="2017-02-15T20:43:49.993" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="444" PostTypeId="2" ParentId="427" CreationDate="2017-02-15T20:31:33.497" Score="6" Body="&lt;p&gt;Цілком погоджуюся з відповіддю @bytebuster, та хочу додати своє щодо саме цього слова. Неодноразово натрапляв на таке правило (рекомендацію?):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;використовуємо закінчення &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt;, якщо йдеться про певну транспортну одиницю (&lt;em&gt;&quot;зайшов до трамвая&quot;&lt;/em&gt;),&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;а закінчення &lt;code&gt;-ю&lt;/code&gt;, коли &lt;em&gt;трамвай&lt;/em&gt; має загальне значення (&lt;em&gt;&quot;лінія швидкісного трамваю&quot;&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке ж пишуть &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-38957573&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;це&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://gazeta.ua/articles/chistota-movlennya/_slovnik-gortaj-a-svij-rozum-maj-movoznavec/468362&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;це&lt;/a&gt; джерело.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Буду радий, якщо спільнота доповнить відповідь офіційними правилами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="22" LastEditDate="2017-02-20T22:10:31.027" LastActivityDate="2017-02-20T22:10:31.027" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="445" PostTypeId="2" ParentId="416" CreationDate="2017-02-15T20:38:06.863" Score="8" Body="&lt;p&gt;При перекладі &lt;em&gt;user experience&lt;/em&gt; часто виникає плутанина із &lt;em&gt;usability&lt;/em&gt;. У цій відповіді я хотів би розібратись у чому різниця, бо це важливо для правильного перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, розповсюджені помилки&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо щось легко використовувати, то воно має хороший &lt;em&gt;user experience&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Щось прекрасне, то воно магічним чином стає легким або зручним у використанні.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Usability&lt;/em&gt; - про взаємодію на основі задач. Можливість робити щось&#xA;  інтуїтивно і легко. &lt;em&gt;User experience&lt;/em&gt; - про почуття від взаємодії.&#xA;  Емоційний зв'язок із задачею.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;------------------------------------------------------&#xA; Usability               | UX&#xA;                         |&#xA; Зробити задачу легкою   | Зробити задачу значимою&#xA; та інтуїтивною          | і важливою&#xA;                         |&#xA; Мінімізувати кроки і    | Створити емоційний зв'язок&#xA; позбутись перепон       |&#xA;                         |&#xA; Що користувач робить /  | Що користувач відчуває&#xA; Як він це робить        |&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Usability&lt;/em&gt; - це лише один з багатьох прошарків, що впливають на &lt;em&gt;User eperience&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чудовий &lt;em&gt;user experience&lt;/em&gt; потребує набагато більше зусиль ніж якісна &lt;em&gt;usability&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Частковий переклад &lt;a href=&quot;http://www.slideshare.net/domain7/ux-vs-usability&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього.&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У світлі цього мені подобається &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/417/9&quot;&gt;варіант від Chizh&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:26:54.550" LastActivityDate="2018-04-29T17:26:54.550" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="446" PostTypeId="2" ParentId="31" CreationDate="2017-02-15T20:40:18.180" Score="6" Body="&lt;p&gt;Приклади з літератури:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;В українській версії роману &quot;Гаррі Поттер і в'язень Азкабану&quot; (перекладач &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BE%D0%B2_%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80_%D0%84%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відомо-Хто&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Здається, що так, — недбало відповів Рон. — Але я рвуся туди за&#xA;  іншим: хочу нарешті потрапити в &quot;Медові &lt;strong&gt;руці&lt;/strong&gt;&quot;!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;В Оксани Забужко:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;...з отерпом у пучках і сльозами в &lt;strong&gt;очу&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі двоїною активно послуговуються в діалектах, зокрема північних і південно-західних. Ось щось типу доказу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZWgrI.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZWgrI.jpg&quot; alt=&quot;Ось щось типу доказу&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-30T21:54:41.210" LastActivityDate="2017-04-30T21:54:41.210" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="447" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="448" CreationDate="2017-02-15T22:14:24.327" Score="35" ViewCount="406235" Body="&lt;p&gt;У відповідь на привітання зі святом чи побажання здоров'я завжди говорю &lt;em&gt;взаємно&lt;/em&gt; (або &lt;em&gt;дякую, взаємно&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Останнім часом дуже рідко чую у відповідь &lt;em&gt;взаємно&lt;/em&gt;, натомість вживають варіант &lt;em&gt;навзаєм&lt;/em&gt;. Це слово є милозвучним, але абсолютно новим для мене. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження слова &lt;em&gt;навзаєм&lt;/em&gt;? Чи є воно коректним/правильним/рекомендованим у розмові? Чи була якась подія, яка стала каталізатором частішого використання цього слова останнім часом?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-03-02T12:46:23.817" LastActivityDate="2023-02-04T22:27:26.767" Title="Яке походження слова &quot;навзаєм&quot;, і як правильно його вживати?" Tags="|значення-слів|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="448" PostTypeId="2" ParentId="447" CreationDate="2017-02-15T22:53:34.627" Score="31" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/navzajem&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; позначає слово &lt;em&gt;навзаєм&lt;/em&gt; як діалектне. Наголос на другому складі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАВЗА́ЄМ&lt;/strong&gt;, присл., діал. Взаємно. Знов регіт розлігся, знов жарти&#xA;  навзаєм (Леонід Первомайський, II, 1958, 318); Зустрічаючись, іноки&#xA;  цілують навзаєм руки (Павло Загребельний, Диво, 1968, 255).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 5, 1974. — Стор. 29.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дійсно, останнім часом вживається частіше, аніж &lt;em&gt;взаємно&lt;/em&gt;. Напевне, щоб уникати можливих аналогій з російським &lt;em&gt;взаимно&lt;/em&gt; (пересторога щодо калькування). А також, мабуть, тому, що співзвучно з іншими прислівниками, яких є багато, що починаються з на-: &lt;em&gt;навмисне&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;наперекір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;напоказ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;навпочіпки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нашвидку&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;навколішки&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-08T04:52:14.473" LastActivityDate="2018-02-08T04:52:14.473" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="449" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="453" CreationDate="2017-02-16T08:10:29.213" Score="11" ViewCount="616" Body="&lt;p&gt;Я вже &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/372/&quot;&gt;питав&lt;/a&gt; про пісню &quot;Як засядем, браття, коло чари&quot;. Але там є ще одне слово, яке мені інтуїтивно зрозуміле, але хотілося б більше подробиць.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що таке &quot;шпагатівка&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як засіли наші коло чаші -&lt;br&gt;&#xA;  Петро, Павло, Хведір, Миколай, -&lt;br&gt;&#xA;  Як смикнули тії &lt;strong&gt;шпагатівки&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  То вони забули і про рай!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрозуміло що це, напевно, якийсь алкогольний напій (на кшталт буряківки чи іншого самогону), але чи пов'язана ця назва із словом &quot;шпагат&quot; і якщо так, то чому?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ШПАГА́Т, у, чол.&#xA;  1. Зсукана, випрядена товста нитка, що вживається для упаковування, зв'язування, зшивання і т. ін.; шворка.  &lt;em&gt;(СУМ-11)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук в інтернеті дає купу прикладів використання цього слова (саме у сенсі &quot;алкогольний напій&quot;, але означення я не знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-05T16:21:08.563" LastActivityDate="2017-10-05T18:31:14.203" Title="Що таке &quot;шпагатівка&quot;?" Tags="|етимологія|значення-слів|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="450" PostTypeId="2" ParentId="442" CreationDate="2017-02-16T08:14:52.340" Score="3" Body="&lt;p&gt;Кажуть, що обидва слова - когнати, тобто, &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D1%80%D1%B9%D0%B3%D1%8A#.D0.A1.D1.82.D0.B0.D1.80.D0.BE.D1.81.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D1.8F.D0.BD.D1.81.D0.BA.D0.B8.D0.B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пішли від одного кореня&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;другой, всякий человек, ближний&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;товарищ, сообщник, спутник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дивимось на &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%BE%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;походження &lt;em&gt;прикметника&lt;/em&gt; &amp;quot;другой&amp;quot;&lt;/a&gt;, бо вочевидь прикметник (&lt;em&gt;други́й&lt;/em&gt; у значенні &amp;quot;інший&amp;quot;) та числівник (&lt;em&gt;дру́гий&lt;/em&gt;) пішли від одного кореня:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Происходит от форм, родств. ст.-слав. дрѹгъ (др.-греч. ἄλλος; Супр.), ср.: ст.-слав. дроугъ дроуга ἀλλήλους, укр. &lt;em&gt;дру́гий&lt;/em&gt; «&lt;em&gt;второй&lt;/em&gt;», белор. другí — то же, болг. дру́ги, сербохорв. дру̏гӣ, словенск. drȗg «другой», drúgi «второй», чешск. druhý «второй», druh druha «друг друга», польск. drugi «второй», в.-луж. druhi&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-19T12:42:59.093" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="451" PostTypeId="2" ParentId="441" CreationDate="2017-02-16T08:21:57.247" Score="15" Body="&lt;p&gt;Багато разів стикався з тим що статті у Вікіпедії іноді мають досить несподівані відомості. Українська &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%BA%D0%B0#.D0.9F.D0.BE.D1.81.D0.BB.D1.96.D0.B4.D0.BE.D0.B2.D0.BD.D1.96.D1.81.D1.82.D1.8C_.D0.BA.D0.BE.D0.BB.D1.8C.D0.BE.D1.80.D1.96.D0.B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття про веселку&lt;/a&gt; має цілу коллекцію мнемонічних фраз, проте в англійській версії такого нема.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чарівниця Осінь Жар-птаху Закликає Бабин Сад Фарбувати&lt;br&gt;&#xA;  Чарівна Оксана Живе Знову Біля Старого Фонтану&lt;br&gt;&#xA;  Чомусь Осіння Журба Завжди Буяє Сумними Фарбами&lt;br&gt;&#xA;  Чоловік Охоче Жінку Заміж Бере Собі Файну&lt;br&gt;&#xA;  Червоні Окуляри Жанки Заважають Бачити Сяйво Фіалки&lt;br&gt;&#xA;  Чому Обізнані Життям Завжди Балакають Смішні Фрази?&lt;br&gt;&#xA;  Червоний Орел Живе За Байраком Серед Фіалок&lt;br&gt;&#xA;  Чапля Осінь Жде Завзято, Буде Сани Фарбувати&lt;br&gt;&#xA;  Чекав Обіду Журналіст. З‘їв Бутерброд — Став Футболіст.&lt;br&gt;&#xA;  Чи Омелько Жити Зможе Без Своїх Фантазій?&lt;br&gt;&#xA;  Чому Олені Живуть Зимою Без Своїх Фантазій?&lt;br&gt;&#xA;  Чим Образив Жайворонка Золотавий Блиск Святкового Феєрверку?  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені особисто сподобався цей варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чи Обжене́ Жваве́нького Зайчи́ська Байдикуватий Ситий Фокстер'єр?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;через його подібність до англійської фрази, з веселкою не пов'язаної:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A quick brown fox jumps over the lazy dog.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо рекомендацій для дітей, як на мене, тут можуть бути такі критерії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Подібність до вірша (ритмічність, внутрішні рими)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зрозумілі і цікаві для дитячого віку персонажі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Наявність дії або взаємодії між персонажами&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібність до вірша допомагає запам'ятати фразу. Коли що-небудь забувається ритмічність чи наявність рим дозволяють заповнити забуте слово.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрозумілі персонажі (і зрозумілі дії) теж допомагають запам'ятати. Спробуйте вивчити пісню на незнайомій мові - слова легко губляться і замінюються співзвучними.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дія або взаємодія між персонажами додає &quot;екшн&quot; і закріплює смисл того що відбувається.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також мнемонічним прийомом є використання абсурдних зв'язків для поєднання слів, але я не впевнений що це добре спрацює для дітей (хоча це залежить від віку).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробуємо проаналізувати з цієї точки зору &quot;Чи Омелько Жити Зможе Без Своїх Фантазій?&quot;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ритм є, але з натяжкою (слово &quot;фантазій&quot; треба розбити на &quot;фант&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;-з&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;й&quot;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Персонаж Омелько - ми про нього нічого не знаємо (напевно що він фантазер?). &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дії немає - досить статична ситуація.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Абсурдність відсутня.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто фраза має мало мнемонічних &quot;гачків&quot;. До того ж &quot;Жити Зможе&quot; легко переставляється у &quot;Зможе Жити&quot; і кольори плутаються.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер проаналізуємо &quot;Чи Обжене́ Жваве́нького Зайчи́ська Байдикуватий Ситий Фокстер'єр?&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Є ритм. До того ж він складний і не дозволяє вільно переставляти слова.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Персонажі зрозумілі і навіть мають характеристики &quot;жвавий зайчисько&quot; і &quot;байдикуватий фокстер'єр&quot; (хоча слово фокстер'єр для зовсім маленьких дітей може бути не зрозумілим).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Є взаємодія між персонажами.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Абсурдність відсутня.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто смисл фрази зрозумілий, не абсурдний, фраза має декілька персонажів із типовою (собака женеться за зайцем) активною взаємодією, сусідні слова важко переставити місцями.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-16T11:39:13.647" LastActivityDate="2017-02-16T11:39:13.647" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="453" PostTypeId="2" ParentId="449" CreationDate="2017-02-16T10:23:47.380" Score="8" Body="&lt;p&gt;Як я зрозумів із &lt;a href=&quot;http://homedistiller.org/flavor/ukraine&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цієї&lt;/a&gt; англомовної статті, шпагатівка (там 'Shpahativka') – саркастична назва до міцного самогону, але не дуже &lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:rlwdZSnCJp0J:lvivforever.org.ua/index.php/horilchanyi-tur/457-horilchanyi-leksykon%20&amp;amp;cd=5&amp;amp;hl=en&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;lr=lang_en%7Clang_uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;якісного&lt;/a&gt;. Письменник &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BD_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Братан Микола&lt;/a&gt;, у своєму романі «&lt;a href=&quot;http://www.libros.am/book/read/id/225271/slug/golodna-krov&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Голодна кров&lt;/a&gt;» описує ймовірне походження терміну через характерну дію на організм після вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...мед при цьому належить настоювати на &lt;strong&gt;шпагатівці&lt;/strong&gt;, яку він же&#xA;  самовіль і жене, уміє це робити зі смаком, ось тільки так і не&#xA;  втямить, чому цей лік &lt;strong&gt;шпагатівкою&lt;/strong&gt; звуть. Хіба що &lt;strong&gt;скручує&lt;/strong&gt; тебе, як&#xA;  &lt;strong&gt;шпагат&lt;/strong&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось пояснення з конспекту лекцій &quot;&lt;a href=&quot;http://www.nua.kharkov.ua/eng/images/stories/Kafedri/Kaf_Ukrainovedenya/metod_obespechenie/Berest_Konspekt_lekciy_UM_RP-1.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українська мова&lt;/a&gt;&quot; для філологів, тема &quot;Народна етимологія&quot;, сторінка 114:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як правило, ці етимології розраховані на створення комічних ситуацій:&#xA;  &lt;em&gt;“А може, у Світлогорську скликається міжнародний конгрес спирторобів&#xA;  для дегустації Вустиних самогонок, які вона вміла варити з усіх&#xA;  відомих злаків, ягід, з садовини й городини, з табуреток, з макухи,&#xA;  силосу, сінажу і навіть з того &lt;strong&gt;шпагату&lt;/strong&gt;, яким на цукрозаводах&#xA;  зав’язують мішки з цукром: саме звідси й пішли початки славетної&#xA;  української пісні про те, “як смикнули тої &lt;strong&gt;шпагатівки&lt;/strong&gt;...”&lt;/em&gt; (П.&#xA;  Загребельний).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, є схожа назва &quot;&lt;strong&gt;мотузяна&lt;/strong&gt;&quot;, але вона зустрічається лише ось в &lt;a href=&quot;http://is.muni.cz/th/264713/ff_b/Bak_prace_Igor.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цьому PDF-документі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="222" LastEditorUserId="222" LastEditDate="2017-02-16T12:49:14.330" LastActivityDate="2017-02-16T12:49:14.330" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="454" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="478" CreationDate="2017-02-16T10:56:22.120" Score="18" ViewCount="1083" Body="&lt;p&gt;В фейсбуку підняли тему &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1272175826151516/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;щодо слова networking&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, найближче по смисловому значенню - &lt;em&gt;&quot;соціалізація&quot;&lt;/em&gt;, хоча це швидше синонім, аніж прямий переклад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/netvorkynh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонує &lt;em&gt;&quot;мережування&quot;&lt;/em&gt;. Але якесь воно кострубате.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Може, є кращі аналогії?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="429" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:27:49.720" LastActivityDate="2018-04-29T18:08:02.343" Title="Переклад слова &quot;networking&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="455" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2017-02-16T11:24:49.230" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Враховуючи тріаду&#xA;Вихідний код -&gt; об’єктний код -&gt; машинний код&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;то мій варіант Вихідний код&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="254" LastActivityDate="2017-02-16T11:24:49.230" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="456" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2017-02-16T12:01:53.543" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?project&amp;amp;status=2&amp;amp;release=all&amp;amp;search=source%20code&amp;amp;author&amp;amp;context=all&amp;amp;limit=50&amp;amp;sid=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В рамках Drupal&lt;/a&gt; ми перекладаємо source code як &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вихідний код&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Програмний код&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Код&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В залежності від контекстів. Найчастіше це все ж &lt;strong&gt;вихідний код&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="429" LastActivityDate="2017-02-16T12:01:53.543" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="458" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="461" CreationDate="2017-02-16T15:24:06.413" Score="14" ViewCount="6170" Body="&lt;p&gt;Відомий український казковий герой зветься Івасик-&lt;strong&gt;Телесик&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Якою є етимологія цієї назви?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Усі варіанти, які я бачив, виглядають або занадто натягнутими, або просто бездоказовими. Тому хотілося б дізнатися етимологію, яка &lt;strong&gt;базується на поважних лінґвістичних джерелах&lt;/strong&gt;, а не на здогадках.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось список варіантів, які я бачив, і які мені не подобаються внаслідок своєї бездоказовості:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://bytebuster.dreamwidth.org/2245818.html&quot;&gt;&lt;strong&gt;Морячок&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — (моє власне дослідження, виглядає дещо натягнутим):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Грецькою слово «море» — &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%B8%CE%AC%CE%BB%CE%B1%CF%83%CF%83%CE%B1&quot;&gt;&lt;code&gt;θάλασσα&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;, читається &lt;code&gt;[tʰá-las-sa]&lt;/code&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Wiktionary і інші словники&amp;nbsp;кажуть, що:&lt;br&gt;&#xA;  «Etymology: Possibly from &lt;code&gt;ἅλς&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;háls&lt;/code&gt;, “salt”). Might be from Pre-Greek.»&lt;br&gt;&#xA;  Тайське слово ทะเล &lt;code&gt;[tʰáʔ leː]&lt;/code&gt; «море» має кхмерське походження. Див.,&amp;nbsp;наприклад, відоме озеро в&amp;nbsp;Камбоджі,&amp;nbsp;&lt;em&gt;Тон-ле-сап&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.bolshoyvopros.ru/questions/480034-skazka-pro-ivasika-telesika-chto-oznachaet-slovo-telesik.html&quot;&gt;&lt;strong&gt;Телепень&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — внаслідок народження із дерев'яної чурки, у деяких варіантах казки&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Той, хто носить &lt;a href=&quot;http://ua-mova.livejournal.com/157000.html&quot;&gt;&lt;strong&gt;бриль&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, солом'яний капелюх (неясно, чи носив він такого капелюха)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Taliesin&quot;&gt;&lt;strong&gt;Таліесін&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — від кельтського/валлійського імені¹&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Той, хто пасе &lt;a href=&quot;http://ua-etymology.livejournal.com/33196.html&quot;&gt;&lt;strong&gt;теля&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; —  (не доведено, що він когось пас у казці)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹ Таку думку обстоює, наприклад, Олег Гуцуляк у статті &lt;a href=&quot;http://www.academia.edu/191201/%D0%9A%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BB%D1%96%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%86%D1%96%D0%BE%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B4_%D0%B2_%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%97_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%8F%D0%BD_%D0%95%D1%82%D0%BD%D0%BE%D1%81_%D1%96_%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0._-_2015-2016._-_%D0%A1._119-131&quot;&gt;Кельтський слід в історії слов'ян&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-16T19:12:12.853" LastActivityDate="2023-01-05T22:38:59.093" Title="Яке походження слова Івасик-Телесик?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="459" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-16T15:39:09.610" Score="3" ViewCount="222" Body="&lt;p&gt;Питання про чергування літери &lt;code&gt;к&lt;/code&gt; у місцевому відмінку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2013/11/131125_ponomariv_blog_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Професор Пономарів&lt;/a&gt; каже наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут можливі обидві форми: на &lt;em&gt;Фейсбуці&lt;/em&gt; і на &lt;em&gt;Фейсбуку&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словниках україни онлайн&lt;/a&gt; шукаю схожі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Друк - у &lt;em&gt;друці&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;друку&lt;/em&gt;. Звук - у &lt;em&gt;звуці&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Скажіть, будь ласка, чи можна це врегулювати з граматичної точки зору, чи дійсно можна користуватися обома варіантами написання і не зважати на &quot;правильність&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Суб’єктивно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені подобається відмінювати навіть іноземні слова на український манер – з чергуванням, але не хотілося б робити це неправильно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:14:31.480" LastActivityDate="2018-04-29T17:14:31.480" Title="На фейсбуку чи на фейсбуці? У ноутбуку чи в ноутбуці?" Tags="|відмінювання|чергування|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ClosedDate="2017-02-16T15:48:49.100" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="460" PostTypeId="2" ParentId="454" CreationDate="2017-02-16T16:43:08.073" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Попередній аналіз проблеми&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/netvorkynh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;За посиланням&lt;/a&gt; у пості, на яке подане посилання &lt;sub&gt;(досить складна конструкція, егеж?)&lt;/sub&gt; надано наступне значення англійського слова &lt;em&gt;networking&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Створення і підтримка мережі контактів для подальшої комунікації і просування якихось ідей, послуг, продуктів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Осяяння плеканими джерелами&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Напевно&lt;/em&gt;, в силу деяких історичних причин &lt;em&gt;питоме слово&lt;/em&gt; для позначення такого явища в українській мові вистраждано не було. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мови існують як мінімум два слова, які описують схожі явища, але, в силу тих самих суто історичних причин, ці слова мають яскраві домішки негативного сенсу. Значення таких можна знайти у Академічному тлумачному словнику:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kumivstvo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;КУМІ́ВСТВО&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; у значенні:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Потурання по службі своїм друзям або родичам на шкоду справі. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/blat&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;БЛАТ&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; зі значенням&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Знайомство, зв'язки і т. ін., що використовуються в особистих інтересах. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Висновики&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Кумівство&lt;/em&gt; означає &lt;em&gt;networking&lt;/em&gt; у поданому значенні + &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;непотизм&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Блат&lt;/em&gt; означає &lt;em&gt;networking&lt;/em&gt; у поданому значенні + &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BB%D0%BE%D1%87%D0%B8%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;злочин&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Має ще більш виразний негативний відтінок, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D1%83%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тяжке сьогодення&lt;/a&gt; і, так би мовити, &lt;a href=&quot;https://rus.stackexchange.com/a/10279&quot;&gt;сумнівне&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BB%D0%B0%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;походження&lt;/a&gt; для широкого використання і легкого прийняття у літературну мову в поданому сенсі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сьогоднішнє значення слова «блат» — корисні зв'язки, знайомства, завдяки яким можна отримати які-небудь блага &lt;em&gt;в обхід загальноприйнятих правил і законів&lt;/em&gt;, як правило, у збиток інтересам суспільства або держави. «По блату» — завдяки вигідному знайомству, через «потрібних» &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:08:02.343" LastActivityDate="2018-04-29T18:08:02.343" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="461" PostTypeId="2" ParentId="458" CreationDate="2017-02-16T19:50:32.333" Score="10" Body="&lt;p&gt;Марія Редьква, кандидат філологічних наук, викладач кафедри філософії, суспільних дисциплін та іноземних мов Тернопільського державного медичного університету ім. І. Я. Горбачевського, у своїй статті &lt;a href=&quot;http://www.nbuv.gov.ua/old_jrn/Soc_Gum/Nz/2011_95_2/statti/80.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЕМАНТИКО-ФУНКЦІОНАЛЬНЕ ЗНАЧЕННЯ КАЗКОВИХ АНТРОПОНІМІВ (НА ПРИКЛАДІ ВАРІАНТІВ НАЗИВАННЯ ТЕЛЕСИКА В УКРАЇНСЬКІЙ НАРОДНІЙ ЧАРІВНІЙ КАЗЦІ)&lt;/a&gt; висловлює такі гіпотези:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На перший погляд семантика імені &lt;em&gt;Телесик&lt;/em&gt; є непрозорою і увиразнює її&#xA;  лише контекст уживання: &lt;em&gt;И назвали того сина &lt;strong&gt;Телесиком&lt;/strong&gt;. От росте той&#xA;  син, та й росте – и такий гарний, що ні здумать, ні згадать – тільки в&#xA;  казці сказать!&lt;/em&gt; [Рудч. (2: 39)]. Проблема витлумачення значення&#xA;  номінатеми зумовлена передовсім нез’ясованістю семантики слова-основи,&#xA;  на базі якого виник онім.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Лексема сучасної української мови, котра&#xA;  вірогідно стала основою для творення номінативної одиниці, це дієслово&#xA;  „&lt;strong&gt;телесуватися&lt;/strong&gt;, -уюся, -уєшся, недок., розм. Потикатися, кидатися&#xA;  то в один бік, то в інший…” [4: 1237]. Якщо припустити, що саме ця&#xA;  лексична одиниця могла мотивувати аналізовану номінатему, то семантика&#xA;  імені вказує на таку характеристику персонажа, як рухливість, неспокій&#xA;  тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У територіальних говірках зафіксовано лексему &lt;em&gt;телесний&lt;/em&gt;, що&#xA;  означає „безтілесний” [13 (2: 283)], від якої теж могло бути утворене&#xA;  найменування, оскільки, за сюжетом, персонажа змальовано деревиною,&#xA;  тобто безтілесним.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У словнику М. Фасмера подано лексеми &lt;code&gt;тел(ьпень)&lt;/code&gt;,&#xA;  &lt;em&gt;тельпеш&lt;/em&gt;, що означають „здорова дитина”. І услід за О. Шахматовим етимолог пов’язує їх зі словом &lt;em&gt;телепень&lt;/em&gt;. Сюди ж учений відносить і&#xA;  лексему &lt;code&gt;тельпух&lt;/code&gt;, яка має значення „пень, обрубок; неповоротка&#xA;  людина” [17 (4: 40)].&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тому, зважаючи на специфіку образу Телесика,&#xA;  цілком вірогідним видається походження аналізованого казкового&#xA;  антропоніма від наведеного ряду лексем, семантика яких безпосередньо&#xA;  пов’язана зі словами дитина, деревина, пень.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:10:28.803" LastActivityDate="2018-03-19T12:10:28.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="462" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="463" CreationDate="2017-02-16T21:32:37.360" Score="15" ViewCount="977" Body="&lt;p&gt;According to &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/pravopys2015.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ukrainian Orthography 2015&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 15. Літера Ґ&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Літера ґ передає на письмі задньоязиковий зімкнений приголосний як в&#xA;  українських словах, так і в давнозапозичених і зукраїнізованих: аґрус,&#xA;  ґава, ґазда, ґандж, ґанок, ґатунок, ґвалт, ґвалтувати, ґеґати, ґедзь,&#xA;  ґелґотати, ґерґотати, ґерґотіти, ґиґнути, ґирлиґа, ґлей, ґніт (у&#xA;  лампі), ґоґель-моґель, ґрасувати, ґрати (іменник), ґратчастий,&#xA;  ґречний, ґринджоли, ґрунт, ґудзик, ґуля, джиґун, дзиґа, дзиґлик тощо&#xA;  та похідні від них, а також у прізвищах Ґалаґан, Ґудзь і под.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка. У власних назвах іншомовного походження етимологічний g&#xA;  згідно з усталеною традицією вимовляється як г; проте збереження g у&#xA;  вимові не є порушенням орфоепічної норми. Отже, правильною є вимова:&#xA;  Гданськ і Ґданськ, Гренландія й Ґренландія, Гібралтар і Ґібралтар;&#xA;  Гарібальді й Ґарібальді, Гете й Ґете. /20/&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Should we consider the list above as the exhaustive (complete) one (&lt;code&gt;тощо&lt;/code&gt; remark challenges certain doubts) or is there any other more comprehensive list?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2018-02-03T12:41:31.097" Title="Is there a full list of Ukrainian words with the letter Ґ ґ?" Tags="|orthography|приголосні|абетка|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="463" PostTypeId="2" ParentId="462" CreationDate="2017-02-16T22:21:46.397" Score="10" Body="&lt;p&gt;There are definitely much more words with the letter &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt;, but the list depends on its author. I prefer using &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%96%D0%BA_%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2_%D0%B7_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BE%D1%8E_%D2%90_%D0%B7%D0%B0_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BC_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%B0_%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Borys Hrinchenko's&lt;/a&gt; list in this case. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There is also a useful &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D2%90&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;list of rules&lt;/a&gt; explaining how to use this letter.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-02-16T22:39:19.363" LastActivityDate="2017-02-16T22:39:19.363" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="464" PostTypeId="2" ParentId="454" CreationDate="2017-02-16T22:52:16.193" Score="9" Body="&lt;p&gt;Коротко:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;network: зв'язки&lt;br&gt;&#xA;networking: (неформальне) спілкування, тусовка, бізнес-тусовка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Let's go to the afterparty for the &lt;strong&gt;networking&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Приходьте на вечірку для продовження &lt;strong&gt;спілкування&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку пропоную розібратись з тим, що означають терміни &lt;em&gt;networking&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;network&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Визначення терміну в &lt;a href=&quot;http://www.investopedia.com/terms/n/networking.asp&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Investopedia&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Networking is a process that fosters the exchange of information and&#xA;  ideas among individuals or groups that share common interests.&#xA;  Networking may fall into one of two categories: social or business.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Нетворкінг - це процес, який сприяє обміну інформації та ідей між&#xA;  окремими людьми чи групами, що мають спільні інтереси. Нетворкінг може&#xA;  бути &lt;strong&gt;персональним&lt;/strong&gt; (соціальним) або &lt;strong&gt;бізнесовим&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Визначення &lt;em&gt;business networking&lt;/em&gt; у &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Business_networking&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Networking is a socioeconomic business activity by which&#xA;  businesspeople and entrepreneurs meet to form business relationships,&#xA;  share information and seek potential partners for ventures.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Нетворкінг є соціально-економічною діловою активністю, за допомогою&#xA;  якої бізнесмени і підприємці знайомляться один з одним задля&#xA;  формування ділових відносин, обміну інформації та пошуку потенційних&#xA;  партнерів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Визначення &lt;em&gt;нетворкінгу&lt;/em&gt; в Вікіпедії з описом локального контексту (наприклад, влаштувати дитину в дитсадок, що, очевидно, містить елементи &lt;em&gt;блату&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;кумівства&lt;/em&gt; (я ще додам сюди термін &lt;em&gt;криша&lt;/em&gt;), про які йде мова в &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/460/326&quot;&gt;цій відповіді&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нетворкінг (англ. networking) — соціальна і професійна діяльність,&#xA;  спрямована на те, щоб за допомогою кола друзів і знайомих максимально&#xA;  швидко і ефективно вирішувати складні життєві завдання і&#xA;  бізнес-питання (приклад: знаходити клієнтів, наймати кращих&#xA;  співробітників, залучати інвесторів). При цьому, в суті нетворкінгу&#xA;  лежить вибудовування довірчих і довгострокових відносин з людьми і&#xA;  взаємодопомога.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Така різниця в трактуванні нетворкінгу полягає в різниці бізнес-культур в пострадянських країнах (де розвинутий індивідуалізм і контрпродуктивна конкуренція) та американської, де бізнес будується на довірі та співпраці (&lt;em&gt;partnership&lt;/em&gt;).  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, на мій погляд, найточніший відповідником &lt;em&gt;network&lt;/em&gt; в українській мові є слово &lt;em&gt;зв'язки&lt;/em&gt; (російською - &lt;em&gt;связи&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Связи решают всё.&lt;br&gt;&#xA;  Зв'язки вирішують все.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут потрібно зазначити, що в англійській мові &lt;em&gt;network&lt;/em&gt; - однина, в той час як український відповідник вживається у множині. Це накладає певні нюанси при семантичному перекладі речень, що містять слово &lt;em&gt;network&lt;/em&gt;. В українському контексті слово &lt;em&gt;зв'язки&lt;/em&gt; вживаються при їх повній наявності або відсутності (&lt;em&gt;у нього є зв'язки / у нього немає зв'язків&lt;/em&gt;). В той самий час, &lt;em&gt;network&lt;/em&gt; передбачає &lt;em&gt;проміжний&lt;/em&gt; стан, коли точно не відомо, чи існує підходяща людина, тому допускається його пошук (&lt;em&gt;I will search in my network&lt;/em&gt;), а також припускає, що &lt;em&gt;розширення нетворку&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;extending network&lt;/em&gt;) - потенційно бескінечний процес (на відміну від бінарної системи наявності чи відсутності зв'язків).  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер щодо &lt;em&gt;networking&lt;/em&gt;, який є &lt;strong&gt;процесом&lt;/strong&gt; встановлення зв'язків. Тут теж потрібно детальніше зупинитись на тому, де і як це відбувається. В пострадянських країнах бізнес-зустрічі зазвичай відбуваються за &quot;зачиненими дверима&quot;, під час персональних зустрічей. Натомість в західній бізнес культурі першочергове знайомство, зазвичай, відбувається на публічних заходах (конференціях, форумах та &lt;strong&gt;мітапах&lt;/strong&gt;). Лише зараз ця культура поступово приходить до нас.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Де зазвичай відбувається нетворкінг:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;на &lt;em&gt;networking afterparty&lt;/em&gt; - вечірніх подіях з метою знайомства з учасниками конференції чи форуму після того, як основна програма (в більшості випадків, лекційна) закінчилась, і учасники можуть поспілкуватись в &lt;strong&gt;неформальній обстановці&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;на &lt;em&gt;networking preparty&lt;/em&gt; - подіях, що відбуваються &lt;em&gt;до&lt;/em&gt; основної програми з метою кращого розуміння аудиторії і &lt;em&gt;планування&lt;/em&gt; активностей під час великої події (також &lt;em&gt;networking preparty&lt;/em&gt; називають &lt;em&gt;welcome reception&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо пишуть &lt;em&gt;networking party&lt;/em&gt;, то це означає, що подія не прив'язана до іншої події;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;на &lt;em&gt;мітапах&lt;/em&gt; (термін пішов від назви сайту для організації такого роду подій - &lt;a href=&quot;http://meetup.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;meetup.com&lt;/a&gt;), що поступово заміняє &lt;em&gt;networking party&lt;/em&gt;. Формат мітапів (бізнес зустрічі загальною тривалістю 2-2,5 години, де спочатку - нетворкінг, потім по 10-20 хвилин одна або дві перезентації, потім знову нетворкінг) не розповсюджений в Україні, проте іноді такі події все ж відбуваються серед ІТ спеціалістів, що привносять елементи західної бізнес-культури в Україну). &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хотів написати, що мітап схожий на &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/228/326&quot;&gt;здибанку&lt;/a&gt; або &lt;em&gt;посиденьки&lt;/em&gt;, але є ключова відмінність - &lt;em&gt;здибанка&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;посиденьки&lt;/em&gt;, зазвичай, проходять в сидячому форматі, а &lt;em&gt;мітапи&lt;/em&gt; - лише стоячи.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різновидом networking є &lt;em&gt;speed dating&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;швидкі знайомства&lt;/em&gt;, коли незнайомі люди сідають за одним столом і у них є обмежена кількість часу (зазвичай до 3 хвилини) для того, щоб розповісти про себе, свій досвід та кого вони шукають на цій зустрічі (партнера, менеджера продукту, розробника чи клієнтів).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Мережування&lt;/em&gt;, очевидно, є спробою перекладу &lt;em&gt;networking&lt;/em&gt; в контексті &lt;em&gt;social networking&lt;/em&gt;, тобто знайомства в соціальних мережах на кшталт Facebook або Twitter. Думаю, що такий варіант &lt;em&gt;може&lt;/em&gt; бути використаний для визначення знайомства через соціальні мережі, де можна &lt;em&gt;зафрендити&lt;/em&gt; (від англ. &lt;em&gt;to friend&lt;/em&gt; - стати друзями в соціальній мережі) або &lt;em&gt;зафоловити&lt;/em&gt; когось (від англ. to follow - слідувати за кимось).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:06:39.173" LastActivityDate="2018-04-29T18:06:39.173" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="465" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="466" CreationDate="2017-02-17T01:44:04.647" Score="16" ViewCount="391" Body="&lt;p&gt;Для визначення &quot;людина, яка схильна закохуватися швидко та часто&quot;, як правильно — &lt;em&gt;закохливий&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;легко-закохуваний&lt;/em&gt; (по аналогії з &lt;em&gt;легко-займистий&lt;/em&gt;) чи &lt;em&gt;влюбчєвий&lt;/em&gt; (начебто русизм, здається чистим варваризмом з російської)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чув такі пропозиції: &lt;em&gt;влюбливий/залюблений&lt;/em&gt;, але мені здається саме дієслово &lt;em&gt;кохання&lt;/em&gt; є більш питомо українське у значенні love (у порівнянні з &lt;em&gt;любити&lt;/em&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-25T20:42:36.003" LastActivityDate="2018-04-19T00:17:14.297" Title="Як правильно &quot;закохливий&quot; чи &quot;легко-закохуваний&quot; (по аналогії з &quot;легко-займистий&quot;) чи &quot;влюбчєвий&quot;?" Tags="|значення-слів|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="466" PostTypeId="2" ParentId="465" CreationDate="2017-02-17T02:12:52.593" Score="12" Body="&lt;p&gt;СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/uljublyvyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt;: &lt;strong&gt;улю́бливий (влю́бливий)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(розмовне) — Той, який легко, швидко закохується. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені також попередній варіант не подобається тим, що використовує корінь «любити» замість «кохати». Тому, в якості експерименту, &lt;strong&gt;(увага, не словникове слово!)&lt;/strong&gt; можна спробувати вживати:&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Легкозакохуваний&lt;/strong&gt; (без дефісу).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ у статті до слова &lt;em&gt;легко&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/leghko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;додає&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЛЕГКО...&lt;/strong&gt; Перша частина складних слів, що відповідає слову &lt;em&gt;легкий&lt;/em&gt; у 1, 3 знач., напр.: &lt;em&gt;легковимовний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значення (1) і (3) формулюються так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(1) Без фізичного напруження, не докладаючи великих зусиль.&lt;br&gt;&#xA;(3) Без ускладнення; просто; Без великого розумового напруження; Досить вільно, природно, невимушено&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-17T02:12:52.593" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="467" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="468" CreationDate="2017-02-17T03:43:15.330" Score="21" ViewCount="95170" Body="&lt;p&gt;Я весь час стикаюся з проблемою написання наступних виразів разом чи окремо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;до речі&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;доречі&lt;/em&gt;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;на жаль&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;нажаль&lt;/em&gt;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;на добраніч&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;надобраніч&lt;/em&gt;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;в одночас&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;в одно час&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;водночас&lt;/em&gt;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;І хоча у словниках дуже легко знайти усі ці слова, іноді словники суперечать одні одним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rich&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;річ&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; стверджує, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;До речі&lt;/strong&gt;: (г) (у значенні вставного слова) уживається для позначення побіжного зауваження, доповнення до щойно висловленого або у зв'язку з ним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Хочу себе потішити, що літом буде нам краще і ще заспіваємо з Вами разом у Криворівні. До речі: коли Ви збираєтеся туди?&lt;/em&gt; — Михайло Коцюбинський&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Директор ходив, похитуючись і припадаючи то на одну, то на другу ногу, як моряк, — до речі, він і був колись моряком&lt;/em&gt; — Юрій Яновський&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Йому суперечить &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/13461-dorechi.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник Грінченка (1958)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Доре́чі&lt;/strong&gt; — народне &lt;em&gt;Кстати&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я ще чув точку зору, що таке бажання (писати це словосполучення окремо) базується на ідеї штучної підтримки різниці з правилами російської мови (&lt;a href=&quot;http://zik.ua/news/2010/11/10/tabachnyk_napysav_slovo_do_rechi_razom_255557&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://www.pravda.com.ua/columns/2010/11/11/5560861/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; можна почитати про скандал з окупаційним «міністром» освіти, який радив чинити «як у них, так і у нас», а патріотично налаштовані мовознавці пропонували, відповідно, чинити «не так, як у них»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, питання: &lt;strong&gt;Чи є граматичне (а не політичне) правило, яке може об'єктивно допомогти обрати правопис подібних словосполучень?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2024-03-28T20:39:53.733" Title="Чи є загальне правило, яке керує написанням &quot;до речі&quot; чи &quot;доречі&quot;, &quot;на жаль&quot; чи &quot;нажаль&quot; тощо?" Tags="|граматика|правопис|разом-дефіс-окремо|прислівники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="468" PostTypeId="2" ParentId="467" CreationDate="2017-02-17T03:43:15.330" Score="24" Body="&lt;p&gt;Таке правило є, і формулюється воно &lt;a href=&quot;http://answiki.org.ua/866-yak-pyshetsya-do-rechi.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;таким чином&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Окремо пишуться:&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Прислівникові сполуки, що складаються з прийменника та іменника, але в яких&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;іменник&lt;/strong&gt; звичайно &lt;strong&gt;зберігає своє конкретне лексичне значення&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;й граматичну форму,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;особливо коли між прийменником і керованим ним іменником &lt;strong&gt;можливо вставити означення&lt;/strong&gt; до цього іменника (прикметник, займенник, числівник)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;до речі&lt;/em&gt; (у значенні &amp;quot;by the way&amp;quot;&lt;sup&gt;англ&lt;/sup&gt; або &amp;quot;кстати&amp;quot;&lt;sup&gt;рос&lt;/sup&gt;) пишемо &lt;strong&gt;окремо&lt;/strong&gt;, тому що:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;…ще заспіваємо з Вами разом у Криворівні. До &lt;strong&gt;цієї&lt;/strong&gt; речі &lt;strong&gt;хочу додати запитання&lt;/strong&gt;: коли Ви збираєтеся туди?&lt;/em&gt; — перефразоване із Коцюбинського&lt;br /&gt;&#xA;(зауваження: тут, &lt;em&gt;річ&lt;/em&gt; у значенні «промова», а не «об'єкт»),&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;а от &lt;em&gt;доречний&lt;/em&gt; пишемо &lt;strong&gt;разом&lt;/strong&gt;, тому що не існує форми &lt;em&gt;речний&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;на жаль&lt;/em&gt; пишемо &lt;strong&gt;окремо&lt;/strong&gt;, тому що:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;на &lt;strong&gt;превеликий&lt;/strong&gt; жаль&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;на &lt;strong&gt;мій&lt;/strong&gt; жаль&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;на &lt;strong&gt;ваш&lt;/strong&gt; жаль&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;водночас&lt;/em&gt; пишемо &lt;strong&gt;разом&lt;/strong&gt;, тому що словоформи &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;одно&lt;/em&gt; не поєднуються з іменником &lt;em&gt;час&lt;/em&gt;, на противагу до словосполучення &lt;em&gt;в один і той самий час&lt;/em&gt;, яке пишеться &lt;strong&gt;окремо&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;нарешті&lt;/em&gt; (у значенні &amp;quot;finally&amp;quot;&lt;sup&gt;англ&lt;/sup&gt; або &amp;quot;наконец&amp;quot;&lt;sup&gt;рос&lt;/sup&gt;) пишемо разом, тому що лексичне значення &lt;em&gt;решта&lt;/em&gt; не може бути застосоване тут;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще одним прикладом групи словосполучень, які &lt;strong&gt;пишуться окремо&lt;/strong&gt;, є слова, в яких іменник повторюється — або просто двічі (у Називному та Орудному відмінках), або поєднаний через сполучник:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;кінець кінцем, один одним&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;день у день, час від часу, сам на сам&lt;/em&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Виняток: &lt;em&gt;віч-на-віч&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще існує ціла група словосполучень цієї ж природи, які є калькою з інших мов:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;так як&lt;/em&gt; — не вживаємо зовсім, використовуємо &lt;em&gt;оскільки&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;такий як&lt;/em&gt; — не вживаємо, правильно — &lt;em&gt;як-от&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D1%83_%D0%B7_%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;і ще доволі багато&lt;/a&gt; подібних слів і словосполучень.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Зауваження.&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мова розвивається. Те, що колись було окремими словами, стало частиною морфології цілісних слів. &lt;strong&gt;Більшість прислівників утворилися за допомогою злиття слів, які раніше мали окремі лексичні значення.&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Цей процес можна простежити, наприклад, по таких словосполученнях, як &lt;em&gt;добрий день&lt;/em&gt;, яке існує також у формі &lt;em&gt;добридень&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому, з суто лінгвістичної точки зору, можна припустити, що з часом словосполучення &lt;em&gt;на жаль&lt;/em&gt; втратять первісну форму, стануть прислівниками і почнуть писатися разом.&lt;br /&gt;&#xA;А ми з вами наполегливо доводитимемо нашим онукам, що, мовляв, ви, онуки, неправильно пишете &lt;em&gt;«доречі»&lt;/em&gt; разом, тому що в наші часи писали окремо. :-)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але на даний момент цього ще не відбулося.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2023-09-14T17:33:46.473" LastActivityDate="2023-09-14T17:33:46.473" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="469" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="557" CreationDate="2017-02-17T09:38:42.977" Score="20" ViewCount="9614" Body="&lt;p&gt;Питання про декілька незрозумілих слів у пісні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кедь ми прийшла &lt;strong&gt;карта нароковац&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  став я свого неня &lt;strong&gt;дошіковац&lt;/strong&gt;:&lt;br&gt;&#xA;  &quot;Неню ж ти мій неню,&lt;br&gt;&#xA;  вчинь ми таку волю,&lt;br&gt;&#xA;  йди за мене служить&lt;br&gt;&#xA;  на ту войну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загальний смисл такий &quot;коли прийшов &lt;strong&gt;(якийсь документ)&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;(служити у війську)&lt;/strong&gt; став я свого батька &lt;strong&gt;(просити)&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи точний це &quot;переклад&quot;, чи є якісь відтінки смислу, які тут зникли?&lt;br&gt;&#xA;(Наприклад не &quot;просити&quot; а &quot;вмовляти&quot; і т.і.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPD: І ще, було б цікаво дізнатися з якої/яких мов ці слова (чеська?)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-01-22T09:04:12.097" LastActivityDate="2023-04-17T13:55:31.200" Title="Що таке &quot;карта&quot;, &quot;нароковац&quot;, &quot;дошіковац&quot; з пісні &quot;Кедь ми прийшла карта&quot;?" Tags="|етимологія|значення-слів|діалекти|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="470" PostTypeId="2" ParentId="440" CreationDate="2017-02-17T10:35:19.510" Score="10" Body="&lt;p&gt;Тут ліпше послуговуватися словом &lt;em&gt;кращої&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Краще&lt;/em&gt; може бути прислівником, що характеризує дію, а не предмет, тому тут не пасує (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krashhe&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Словник української мови&quot;&lt;/a&gt; визначає &lt;em&gt;краще&lt;/em&gt; як вищий ступінь порівняння до прислівників &lt;em&gt;гарно, добре&lt;/em&gt;). Або ж прикметником, але на означення іменника середнього роду, наприклад, &lt;em&gt;Це кіно краще.&lt;/em&gt; Прикметник вищого ступеня матиме тут закінчення -а, -ої (&lt;em&gt;краща, кращої&lt;/em&gt;) - див. &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/morfologija_i_pravopis/stupeni_porivnjannja_jakisnikh_prikmetnikiv_i_tvorennja_jikh/6-1-0-101&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правила творення ступенів порівняння якісних прикметників&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З римою можна щось вигадати, хоч би й таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;І сьогодні, і завжди&lt;br&gt;&#xA;  Не знайти зорі, як ти.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Примітивно, але все-таки).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="199" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-11T18:41:39.500" LastActivityDate="2017-10-11T18:41:39.500" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="471" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="473" CreationDate="2017-02-17T10:49:00.623" Score="8" ViewCount="4612" Body="&lt;p&gt;Чи критичною є різниця між словами &lt;em&gt;&quot;просити&quot;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&quot;прохати&quot;&lt;/em&gt; у плані запиту на виконання якогось вчинку (наприклад, &lt;em&gt;&quot;попрохати допомогти&quot;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&quot;попросити допомогти&quot;&lt;/em&gt; (або ж і &quot;допомоги&quot;))?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке зі слів краще використовувати у тексті для надання йому більшої плавності? Так може здатися, що вони рівноцінні. Форум, наприклад, &lt;a href=&quot;http://lingvoforum.net/index.php?topic=41602.0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;остаточної&lt;/a&gt; відповіді, яка б задовольнила, не надав.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-17T16:14:08.393" LastActivityDate="2018-03-19T12:07:17.020" Title="Різниця між словами &quot;просити&quot; та &quot;прохати&quot;" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="472" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="483" CreationDate="2017-02-17T11:27:41.123" Score="19" ViewCount="11506" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Це запитання також має відповідь (англійською):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1225&quot;&gt;What is the difference between питання, запит, and запитання?&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є відмінності та особливості вживання слів &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також цікаво, як правильно: &lt;em&gt;запитати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;задати питання&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;поставити запитання&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо на хвилинку уявити, що цей сайт буде локалізовано українською, то яким буде переклад верхнього меню &lt;em&gt;Questions&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Запитання&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Питання&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-08T04:55:12.943" LastActivityDate="2018-02-08T04:56:03.210" Title="Чи є відмінності у вживанні слів &quot;запитання&quot; та &quot;питання&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="473" PostTypeId="2" ParentId="471" CreationDate="2017-02-17T11:43:40.433" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Різниці між &lt;em&gt;просити&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;прохати&lt;/em&gt; немає, окрім значення &lt;em&gt;призначати ціну за що-небудь&lt;/em&gt;, де коректно вживати &lt;em&gt;просити&lt;/em&gt;.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prokhaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стверджує&lt;/a&gt;, що це слова-синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПРОХАТИ, аю, аєш, недок., перех. і неперех. Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prosyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;просити&lt;/a&gt;&#xA;  1, 2, 4, 5.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдине значення, де немає відповідності - це &lt;em&gt;призначати ціну за що-небудь&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;3). неперех., розм. Призначати ціну за що-небудь. &lt;em&gt;— Він просить по&#xA;  тридцять карбованців за шкурку. Чи не взяти нам пару?&lt;/em&gt; (Зінаїда Тулуб,&#xA;  В степу.., 1964, 459); &lt;em&gt;— Завжди на ярмарку знайдеш двох дурнів: один&#xA;  дорого просить, другий дешево дає&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, Гуси-лебеді..,&#xA;  1964, 81).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я також припустив, що &lt;em&gt;прохати&lt;/em&gt; може бути щось середнім між &lt;em&gt;просити&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;благати&lt;/em&gt;, проте Вікісловник &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B8#.D0.A1.D0.B8.D0.BD.D0.BE.D0.BD.D1.96.D0.BC.D0.B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не підтверджує&lt;/a&gt; цю гіпотезу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Благати - наполег­ливо, невідступно, ласкаво просити. &lt;em&gt;Сам і їсти їй&#xA;  при­носить, І просить, благає, Щоб на його подивилась, Щоб утерла&#xA;  очі...&lt;/em&gt; Шевченко&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Синоніми: заклинати, молити, волати, упрошувати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще один ресурс &lt;a href=&quot;https://www.dictionaries24.com/uk/%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вказує&lt;/a&gt;, що &lt;em&gt;просити&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;прохати&lt;/em&gt; є синонімами &lt;em&gt;благати&lt;/em&gt;, а отже, теж ставить синомінімну відповідність цим словам.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:07:17.020" LastActivityDate="2018-03-19T12:07:17.020" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="474" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-17T12:02:40.580" Score="12" ViewCount="1469" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Digitalization&lt;/em&gt; означає переведення змісту медій у всіх його формах — текстовій, графічній, звуковій — у цифровий формат, зрозумілий сучасним комп’ютерам. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В контексті реформ цей термін може використовуватись для визначення процесу переводу державних послуг в електронний формат, а також для використання електронного документообігу замість паперового. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В різних джерелах використовуються варіанти &lt;em&gt;цифровізація&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;диджитилізація&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;інформатизація&lt;/em&gt;, а у випадку прикметника &lt;em&gt;digital&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;цифровий&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;диджитальний&lt;/em&gt;. Чи можна вважати ці переклади усталеними та коректними, чи є інші аналоги?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також цікаво, як можна перекласти &lt;em&gt;Digital Agenda for Ukraine&lt;/em&gt; в контексті створення стратегії цифровізації/диджиталізації для України? Досить вживаний варіант &lt;em&gt;цифрова адженда України&lt;/em&gt; мені не подобається, натомість подобається варіанти &lt;em&gt;стратегія інформатизації для України&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;інформаційна стратегія для України&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:32:17.607" LastActivityDate="2018-04-29T17:35:36.637" Title="Коректний переклад digitalization?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="5" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="475" PostTypeId="2" ParentId="410" CreationDate="2017-02-17T12:04:11.300" Score="5" Body="&lt;p&gt;Щойно придумалося &lt;strong&gt;&lt;em&gt;То бігцем, то стовпцем&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але це моє власне, тому без посилань. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І, очевидно, не тотожний відповідник, з огляду на різне стилістичне забарвлення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сподобався також варіант &lt;em&gt;дрібним шмигом&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T22:03:36.547" LastActivityDate="2018-04-13T22:03:36.547" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="476" PostTypeId="2" ParentId="465" CreationDate="2017-02-17T12:14:32.173" Score="9" Body="&lt;p&gt;В певному контексті, мабуть, може бути &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/veleljubnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВЕЛЕЛЮ́БНИЙ&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВЕЛЕЛЮ́БНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е, книжн. Здатний глибоко любити кого-, що-небудь або&#xA;  багатьох. Він [Байрон] ненавидів їх [англійських аристократів] всіма&#xA;  силами своєї велелюбної душі (Літературна газета, 17.IV 1939, 1); //&#xA;  ірон. Який прикривається почуттям любові для досягнення певної мети.&#xA;  Велелюбний душпастир.. щойно привернув їх з невірного православ'я в&#xA;  вірну католицьку релігію (Юрій Смолич, Мир.., 1958, 112).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, 1970. — Стор. 317.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, очевидно, слова &lt;em&gt;влюбливий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;велелюбний&lt;/em&gt; не тотожні за значенням. Адже є певні відтінки між &quot;легко/швидко/часто закохуватись&quot; і &quot;любити глибоко або багатьох&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:17:14.297" LastActivityDate="2018-04-19T00:17:14.297" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="477" PostTypeId="2" ParentId="474" CreationDate="2017-02-17T12:20:32.900" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%86%D0%B8%D1%84%D1%80%D0%BE%D0%B2%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оцифрування&lt;/a&gt;, на мій погляд, звучить найбільш плавно і передає суть.&#xA;&lt;a href=&quot;http://www.nbuv.gov.ua/taxonomy/term/528&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В Національній бібліотеці України імені В. І. Вернадського&lt;/a&gt; у відповідному розділі використовується цей термін, він навіть використовується як тег.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="243" LastEditorUserId="22" LastEditDate="2017-02-17T13:55:19.433" LastActivityDate="2017-02-17T13:55:19.433" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="478" PostTypeId="2" ParentId="454" CreationDate="2017-02-17T13:00:19.480" Score="9" Body="&lt;p&gt;На моє питанні в групі Український Переклад на ФБ цілком слушно зауважили, що &quot;нетворкінг&quot; уже ввійшов у комунікацію і доволі широко використовується. Так-то воно так, але оце -інгове закінчення особисто мене дуже бісить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому я запропонував варіант &lt;em&gt;&quot;нетворкування&quot;&lt;/em&gt; :) І милозвучніше, і по суті.  &quot;нет+воркування&quot;, але українські голуби &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/turkaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;туркають&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, все ж, більше мені до вподоби &lt;em&gt;&quot;суспілкування&quot;&lt;/em&gt;. Це слово поєднує в собі одразу кілька, на мій погляд, етимологічних моментів: спілкування (одна із підвалин нетворкингу), СУСПІЛьство, ну і су- на початку для мене звучить, як поєднання окремих частин (супідрядник тощо). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="473" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:36:54.677" LastActivityDate="2018-04-29T17:36:54.677" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="479" PostTypeId="2" ParentId="474" CreationDate="2017-02-17T13:10:31.200" Score="5" Body="&lt;p&gt;Оскільки це неологізм, то коректного перекладу ще немає. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Видання словників неологізмів не встигає за стрімким розвитком технологій, особливо інформаційно-комунікаційних.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Неофіційний &lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/mySIS.pl?showSISid=46609864-6427&amp;amp;action=showSIS&amp;amp;pageSISid=1#%D0%90&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник неологізмів&lt;/a&gt; такого терміну не містить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У проекті Цифрової адженди України – 2020 («Цифрового порядку денного» – 2020) використовується термін &lt;strong&gt;&quot;цифровізація&quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-02-17T13:10:31.200" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="480" PostTypeId="2" ParentId="474" CreationDate="2017-02-17T13:11:34.487" Score="6" Body="&lt;p&gt;Маючи наступний контекст:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...Сьогодні відбулися слухання у профільному комітеті щодо «Цифрової адженди України».  Була можливість презентувати суть&#xA;  ініціативи та законодавчі пропозиції. Мета залишається та сама:&#xA;  рухатися у цифрову економіку та почати реалізовувати форсований&#xA;  сценарій цифровізації.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найкращими відповідниками, як і зазначно в питанні, можуть бути &lt;em&gt;стратегія інформатизації для України&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;інформаційна стратегія для України&lt;/em&gt;. Але аж ніяк &lt;em&gt;Цифрова адженда України&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Говорячи про переклад слово &lt;em&gt;digitalization&lt;/em&gt; в залежность від контексту може мати різні значення, і як &lt;em&gt;оцифровування&lt;/em&gt;, і як &lt;em&gt;інформатизація&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;впровадження інформаційних технологій&lt;/em&gt;, можливі інші варіанти. Слово &lt;a href=&quot;http://www.igi-global.com/dictionary/digitalization/7748&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;digitalization&lt;/a&gt; використовується в тому ж значенні, що і його англійський відповідник, тому тлумачення з англійської теж може допомогти в перекладі. Слово також є &lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/digitalization#medicalDictionary&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;медичним терміном&lt;/a&gt;, тому контекст дуже важливий.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведу деякі приклади (взяті з &lt;a href=&quot;http://www.linguee.com/english-german/translation/digitalization.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;linguee.com&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Increasing digitalization of media content is leading to new channels&#xA;  and distribution routes nationally and internationally&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оцифровування медіа контенту відкриває нові способи та шляхи розповсюдження на національному та міжнародному рівнях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The digitalization of television opens the door to new possibilities&#xA;  for the transmission of added services. (&lt;a href=&quot;http://www.constantin-medien.de/dasat/images/0/100780-gb2008-e-08-290409-safe.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;constantin-medien.de&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цифрове телебачення відкриває двері нових можливостей для передавання додаткових сервісів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The answer of the automotive industry is digitalization throughout the&#xA;  entire life cycle and linking design with production (&lt;a href=&quot;http://www.siemens.com/industryjournal/pool/industry_journal/1599_Magazin_e_RZ.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;siemens.com&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповіддю автомобільної галузі є впровадження інформаційних технологій в життєвий цикл і поєднання дизайну (прим. або проектування) і виробництва.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Now that the &quot;digitalization of logistics&quot; - this is how Chinese refer&#xA;  to the combination of logistics and IT - is in full swing, looking at&#xA;  the supply chain as a whole and optimizing the overall logistic costs&#xA;  are two factors that are gaining importance. (sysbiomed.org)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер, коли інформатизація (в сенсі впровадження інформаційних технологій) логістики - те, що китайці відносять до поєднання логістики та ІТ, йде повним ходом, ланцюжок постачання як ціле та оптимізації загальних кошт логістики - це два фактори, які набувать більшого значення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="30" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:33:13.637" LastActivityDate="2018-04-29T17:33:13.637" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="481" PostTypeId="2" ParentId="298" CreationDate="2017-02-17T13:39:07.640" Score="4" Body="&lt;p&gt;На додаток до відповіді Yellow Sky, на думку ще спадає &lt;strong&gt;Мумбаї&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;Ченнаї&lt;/strong&gt;, що називались &lt;strong&gt;Бомбей&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;Мадрас&lt;/strong&gt; до 1995 року, але зі зміною назв міст Індією, в українській мові ці назви також змінилися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="96" LastActivityDate="2017-02-17T13:39:07.640" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="482" PostTypeId="2" ParentId="472" CreationDate="2017-02-17T13:47:11.960" Score="6" Body="&lt;p&gt;Відповідно до Словника української мови:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapytannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЗАПИТА́ННЯ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАПИТА́ННЯ&lt;/strong&gt;, я, сер.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Звертання до кого-небудь з метою з'ясування чогось; питання&lt;/strong&gt;. — Відповідайте на запитання точно (Олександр Довженко, I, 1958, 282); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;Те, що вимагає з'ясування&lt;/strong&gt;.  — Коли з'являться у вас&#xA;  запитання... виникнуть якісь непорозуміння ...або надибаєте на&#xA;  чудернацькі речі чи там перешкоди, прошу негайно до мене (Юрій&#xA;  Шовкопляс, Людина.., 1962, 276); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;Тема для відповіді при перевірці знань учня, при збиранні&#xA;  якихось відомостей і т. ін&lt;/strong&gt;.  Олександра Василівна роздала запитання,&#xA;  які будуть на іспитах з російської та української мов (Олесь Донченко,&#xA;  IV, 1957, 503) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ставити запитання&lt;/em&gt; див. ставити.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вимога, прохання дати які-небудь відомості або офіційне роз'яснення з приводу чого-небудь; запит&lt;/strong&gt; (у 1 знач.).  Член партії&#xA;  має право: ..звертатися з запитаннями, заявами і пропозиціями в&#xA;  будь-яку партійну інстанцію, аж до ЦК КПРС, і вимагати відповіді по&#xA;  суті свого звернення (Статут КПРС, 1961, 6). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;До запитання&lt;/em&gt; - який видається особисто адресатові на його вимогу&#xA;  (про лист, пакунок і т. ін.). &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 3, 1972. — Стор. 256.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pytannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПИТА́ННЯ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПИТА́ННЯ&lt;/strong&gt;, я, сер.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Звертання до кого-небудь, яке потребує відповіді, роз'яснення і т. ін.&lt;/strong&gt;  Ми, вбившись у гурт, намагались відповісти Жабі на її запити і самі засипали її&#xA;  питаннями (Олесь Досвітній, Вибр., 1959, 159). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;▲ &lt;em&gt;Знак питання&lt;/em&gt; — розділовий знак, який застосовується на письмі для&#xA;  вираження запитання, сумніву, вагання. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Риторичне питання&lt;/em&gt; див.риторичний.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;♦ &lt;em&gt;Загострювати (загострити) питання&lt;/em&gt; див. загострювати; &lt;em&gt;Задавати&#xA;  (задати) питання&lt;/em&gt; див. задавати; &lt;em&gt;Піднімати (підняти) питання&lt;/em&gt; див.&#xA;  піднімати; &lt;em&gt;Ставити питання [руба]&lt;/em&gt; див. ставити; &lt;em&gt;Що за питання!&lt;/em&gt; —&#xA;  цілком зрозуміло; саме так. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;яке, про кого — що. Положення, справа, предмет, які вимагають розв'язання, обговорення, уваги і т. ін.&lt;/strong&gt; Коли вже зачепили всі&#xA;  питання Про бога й про посмертне проживання, То й я вам думку висловлю&#xA;  свою (Леся Українка, 1, 1951, 98); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Жіноче питання&lt;/em&gt; див. жіночий. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;♦ &lt;em&gt;Болюче питання&lt;/em&gt; див. болючий; &lt;em&gt;Гостре питання&lt;/em&gt; див. гострий.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;чого. Справа або обставина, що стосується чого-небудь або залежить від чогось.&lt;/strong&gt; Хіть напала мандрувати, Аж молодшає чуття; Годі&#xA;  ум багнітувати Над питаннями життя (Павло Грабовський, I, 1959, 193);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 6, 1975. — Стор. 367.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-02-17T17:25:40.410" LastActivityDate="2017-02-17T17:25:40.410" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="483" PostTypeId="2" ParentId="472" CreationDate="2017-02-17T13:54:20.493" Score="16" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Рубрика &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/66.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Уроки державної мови&quot;&lt;/a&gt; газети &quot;Хрещатик&quot; пояснює різницю так.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Семантичні відмінності є також у слів &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Перше з них (&lt;strong&gt;питання&lt;/strong&gt;) уживаємо тоді, коли йдеться про якусь&#xA;  справу, проблему, що потребує розв’язання чи дослідження; пункт&#xA;  документа, порядку денного. Найчастіше воно виступає у сполученні з&#xA;  дієсловом порушувати, рідше — ставити, висувати (в значенні&#xA;  “пропонувати для обговорення, вивчення”). Але заміну порушувати на&#xA;  піднімати (“Доповідач піднімав важливі питання...”) в сучасній&#xA;  літературній мові сприймають як стилістично невдалу.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У граматичній термінології також уживається питання, а не запитання.&#xA;  Знак питання, а не знак запитання, питальне речення, а не запитальне.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запитання&lt;/strong&gt; — це звернення до кого-небудь, щоб з’ясувати щось; вимога, прохання з приводу чогось; запит. “Несподіване запитання&#xA;  Богдана збентежило Гордія” (Дмитро Ткач). Кореспонденція на пошту&#xA;  надходить “до вимоги” її адресатом, або до запитання.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Запитанням може бути і звернення, яке не потребує відповіді. То так&#xA;  зване риторичне запитання — прийом красномовства, художній засіб&#xA;  образної мови.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Не можна поєднувати іменник &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt; з дієсловом задавати, для&#xA;  цього є більш прийнятне &lt;em&gt;ставити&lt;/em&gt;: “Капітан сміється, а Ліна Яцуба, не&#xA;  зводячи з нього своїх серйозних очей, ставить йому своє запитання”&#xA;  (Олесь Гончар). У значенні “звернення, що потребує відповіді” не слід&#xA;  уживати замість запитання слово питання, бо це суперечить мовним&#xA;  нормам.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Сайт &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/zapitannya-y-pitannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Мова - ДНК нації&quot;&lt;/a&gt; візуалізує.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Олександр Авраменко у своєму &lt;a href=&quot;https://tsn.ua/video/video-novini/ekspres-urok-ukrayinskoyi-movi-pitannya-chi-zapitannya.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Експрес-уроці&lt;/a&gt; пояснює так.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-08T04:56:03.210" LastActivityDate="2018-02-08T04:56:03.210" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="484" PostTypeId="2" ParentId="469" CreationDate="2017-02-17T14:22:44.107" Score="11" Body="&lt;p&gt;Увага, деякі висновки зроблені у цій відповіді не дуже коректні. Зверніть увагу на &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/557/92&quot;&gt;цю відповідь&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;маємо два словосполучення з якими мусимо розібратися:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;карта нароковац&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;дошіковац&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мові сусіднього народу&lt;/a&gt; є схожі за звучанням слова&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://slovnik.azet.sk/pravopis/?q=karta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;karta&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; зі значеннями&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;hovor. korešpondenčný lístok, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;pohľadnica&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;zastar. list papiera;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://slovnik.azet.sk/pravopis/?q=narokovat%27%20si&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;narokovat' si&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; зі значенням&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;nárokovať si, zastar. i nárokovať, -uje, -ujú nedok. (čo) uplatňovať nárok, požadovať&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://slovnik.azet.sk/synonyma/?q=do%C5%A1ikova%C5%A5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;došikovať&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; зі значенням:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.thefreedictionary.com/induce&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;spôsobiť&lt;/a&gt;, že sa &lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/empathy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;niekto ocitne v istom stave&lt;/a&gt;, že &lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/persuade&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;niekto niečo urobí&lt;/a&gt;, že niekto &lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/encourage&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;k niečomu dospeje&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто герою пісні &lt;s&gt;прийшов &lt;a href=&quot;http://zbruc.eu/node/25107&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лист щастя з певного вимогою&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;карта нароковац&lt;/em&gt;)&lt;/s&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/557/92&quot;&gt;вірне пояснення звороту&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, і він почав &lt;a href=&quot;http://slovnik.azet.sk/synonyma/?q=do%C5%A1ikova%C5%A5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;натякати&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;дошиковувати&lt;/em&gt;) свому батьку, що він мовляв &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Austro-Hungarian_Army&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знається на цій справі краще&lt;/a&gt; і тому:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Неню ж ти мій неню,&lt;br /&gt;&#xA;вчинь ми таку волю,&lt;br /&gt;&#xA;йди за мене служить&lt;br /&gt;&#xA;на ту войну&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;також далі з пісні ми дізнаємося, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ніхто не заплаче, ні отець, ні матка,&lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krim&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лем&lt;/a&gt; за мном заплачут три дівчатка.&lt;br /&gt;&#xA;А єдна заплаче, бо я її брат,&lt;br /&gt;&#xA;А друга заплаче, бо я її сват,&lt;br /&gt;&#xA;А третя заплаче, бо плакати мусить,&lt;br /&gt;&#xA;Бо вона від мене першінь носить.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;таким чином, повторюючи потім перший куплет, герой пісні &lt;strong&gt;дошиковує&lt;/strong&gt; слухачеві, що &lt;s&gt;його доля схожа на долю його батька або діда&lt;/s&gt;&lt;sup&gt;*&lt;/sup&gt; йому &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/kiedy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в той час було&lt;/a&gt; важко та лячно за своє майбутнє. Але поділитися він таким своїм розумінням ситуації може вже тільки зі слухачем&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;*&lt;/sup&gt;&#xA;дійсно, якщо герою у 1914 році близько 20-30, то його батько навряд чи бував у такій самій ситуації мобілізації на велику війну як і герой, тільки якщо його батька мобілізували на придушення внутрішнього повстання у 1887 у Відні. А от дід героя теоретично міг брати участь в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B2%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE-%D0%BF%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Австро-Пруській війні&lt;/a&gt; чи навіть у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B0_%D0%B7%D0%B0_%D0%A8%D0%BB%D0%B5%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Другій війні за Шлезвіґ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-22T11:21:28.440" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="485" PostTypeId="2" ParentId="407" CreationDate="2017-02-17T15:05:18.953" Score="4" Body="&lt;p&gt;I found this variant: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polovyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;полови́на&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt; (literally &quot;half of a couple&quot;). But again it's not that perfect, because while &quot;моя половина&quot; (&quot;mine half&quot;) is gender-less, &quot;його/її половина&quot; (&quot;his/her half&quot;) reveals gender.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-02-17T15:12:15.077" LastActivityDate="2017-02-17T15:12:15.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="486" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="487" CreationDate="2017-02-17T16:26:36.073" Score="10" ViewCount="974" Body="&lt;p&gt;Навздогін пітанню &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/53/%D0%9D%D0%B0%D0%B2%D1%96%D1%89%D0%BE-%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B1%D0%B5%D0%BD-%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%84-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4-%D1%97&quot;&gt;Навіщо потрібен апостроф перед «ї»?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Єдине слово, що я знайшов у &lt;a href=&quot;https://github.com/brown-uk/dict_uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;великий електронний словник української мови (ВЕСУМ)&lt;/a&gt;, яке пишеться без апострофа перед &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt; - це &lt;strong&gt;суперїжа&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені цікаво яке правило тут використовується?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи користуємося тут &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%B0_%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%84%D0%B0_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правилом&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Апостроф не ставиться:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;У словах іншомовного походження у злитній вимові: резюме, бюджет, бюро.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильно його писати без апострофа, чи краще писати як два слова (Гугл дає й такий варіант)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="162" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2024-03-28T20:34:58.690" Title="Чи потрібен апостроф перед &quot;ї&quot; у слові суперїжа?" Tags="|orthography|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="487" PostTypeId="2" ParentId="486" CreationDate="2017-02-17T17:11:47.953" Score="8" Body="&lt;p&gt;У вашому ж &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%B0_%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%84%D0%B0_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посиланні&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Апостроф ставиться перед &lt;strong&gt;&lt;code&gt;я, ю, є, ї&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;br&gt;&#xA;  5: У складних словах, перша частина яких закінчується на приголосний: двох'ярусний, чотирьох'ярусний, дит'ясла.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно: &lt;strong&gt;супер’їжа&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З точки зору українських правил читання, альтернативним варіантом написання цього слова могло би бути &lt;em&gt;супер-їжа&lt;/em&gt; (де замість апострофа використовують дефіс для роз’єднання двох частин), але правопис у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par25p4a&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 25.4.а&lt;/a&gt; предписує писати складноскорочені слова з першою частиною &lt;em&gt;супер-&lt;/em&gt; разом (а не окремо чи через дефіс; апостроф вважається «разом»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:10:50.577" LastActivityDate="2018-04-19T00:10:50.577" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="488" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="653" CreationDate="2017-02-17T18:16:59.433" Score="22" ViewCount="1124" Body="&lt;p&gt;Ох, вже цей &lt;strong&gt;Фейсбук&lt;/strong&gt;, особливо його місцевий відмінок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо із закінченнями більш-менш з'ясували &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/4/how-to-choose-the-changing-consonants-in-root&quot;&gt;в попередніх запитаннях&lt;/a&gt; (і Олександр Пономарів, і Олександр Авраменко допускають обидва варіанти - &lt;em&gt;Фейсбуку/Фейсбуці&lt;/em&gt;), то з прийменником складніше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Професор &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2013/11/131125_ponomariv_blog_ko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пономарів&lt;/a&gt; віддає перевагу прийменнику &lt;strong&gt;&lt;code&gt;&quot;на&quot;&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от доцент &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=23VwXeAjtOY&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Авраменко&lt;/a&gt; вживає &lt;strong&gt;&lt;code&gt;&quot;у&quot;&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто я тяжію до &lt;strong&gt;&lt;code&gt;&quot;у&quot;&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, бо &lt;strong&gt;&lt;em&gt;у&lt;/strong&gt; соціальній мережі&lt;/em&gt;, як і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;у&lt;/strong&gt; Твіттері&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А чи є якесь правило, яке б поставило крапку у цьому &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;фейсбучному&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; спорі, а також у  заполітизованій дискусії - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;в Україні чи на Україні&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, та де гірко-солодко - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;в еміграції чи на еміграції&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2023-07-17T18:08:11.103" Title="У(в) чи На - поза політикою. У Фейсбуці чи на Фейсбуці, в Україні чи на Україні, в еміграції чи на еміграції?" Tags="|відмінювання|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="489" PostTypeId="2" ParentId="474" CreationDate="2017-02-17T18:26:35.323" Score="2" Body="&lt;p&gt;Шукаємо переклади слова &lt;em&gt;digitalization&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/uk/Translate/en-uk/digitalization&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Lingvo&lt;/a&gt;: перетворення даних у цифрову форму; дигіталізація.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=digitalization&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;E2U&lt;/a&gt;: цифрува́ння, зацифрува́ння, кодува́ння, закодува́ння (ана́логової інформа́ції); дигіталізація.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.yenotes.com/uk/?from_lang=en&amp;amp;q=digitalization&amp;amp;to_lang=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Yenotes&lt;/a&gt;: інформатизація, оцифрування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перший варіант перекладу, наданий Lingvo, є занадто масивним, другий - для медичної термінології.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;E2U оперує поняттями, якими ніхто не користується, але вже близький до істини.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Yenotes, хоч і створений суспільними зусиллями людей, надає два найбільш поширених переклади: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інформатизація&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%86%D0%B8%D1%84%D1%80%D0%BE%D0%B2%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оцифрування&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оцифрування не підходить для вашого конкретного випадку тим, що це не створення електронної системи для переходу від паперового обігу до електронного, а просто переведення (будь-якої) інформації в цифрову форму. То ж, залишається інформатизація.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До конкретного прикладу з &lt;em&gt;Digital Agenda for Ukraine&lt;/em&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Цифрова адженда України&lt;/em&gt; мені не подобається так само, як і вам.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо наступних двох варіантів, &lt;em&gt;стратегія інформатизації для України&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;інформаційна стратегія для України&lt;/em&gt;: вони не синонімічні, не тотожні. Коли &lt;em&gt;стратегію інформатизації для України&lt;/em&gt; дійсно можна сприймати як стратегію переведення систем на ІТ-системи у всіх сферах, то &lt;em&gt;інформаційну стратегію для України&lt;/em&gt; можна сприйняти і як те, чим займається &lt;a href=&quot;http://mip.gov.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;міністерство інформаційної політики україни&lt;/a&gt;, тобто, як стратегію діяльності держави Україна на міжнародному і внутрішньому інформаційних полях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, задля того, щоби унеможливити хибне прочитання (а також для забезпечення українського її звучання), залишається користуватися перекладом &lt;em&gt;стратегія інформатизації для України&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Суб’єктивно&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або вигадувати новий. Що, одначе, особисто мені видається непотрібним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:35:36.637" LastActivityDate="2018-04-29T17:35:36.637" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="490" PostTypeId="2" ParentId="474" CreationDate="2017-02-17T18:35:16.150" Score="4" Body="&lt;h1&gt;Діджиталізація на &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/digitus#Latin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пальцях&lt;/a&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Digitalization&lt;/em&gt; aka &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Digitizing#cite_note-1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Digitizing&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;digitising&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;digitisation&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;digitalizing&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; - &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Analog-to-digital_converter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приведення даних до цифрового формату&lt;/a&gt; для &lt;em&gt;передачі чи зберігання&lt;/em&gt; у вигляді бінарного коду. Це робиться для подальшої обробки таких даних &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Information_system&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;інформаційними системами&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Тобто &lt;em&gt;Digitalization&lt;/em&gt; - це всеж таки оцифровування, переведення у цифровий формат. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У випадку коли &lt;strong&gt;оцифровується процес&lt;/strong&gt;, то у цифрову форму переходять частини &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Algorithm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;алгоритму&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Business_logic&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;регламенту&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; такого процесу, тобто &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Computer_programming&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;програмуються&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Явище, під час якого &lt;strong&gt;збільшується роль інформації&lt;/strong&gt; (у будь якій формі, просто у формі цифрових даних інформацію зручніше обробляти) у справах суспільства, економіки або території називається &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Informatization&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Інформатизація&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;strong&gt;інформатизація&lt;/strong&gt; - широке, стратегічне, цивілізаційне явище, в той час як &lt;strong&gt;діджиталізація&lt;/strong&gt; - не більше ніж один із службових засобів процесу &lt;em&gt;збільшення ролі інформації у справах ...&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:34:58.103" LastActivityDate="2018-04-29T17:34:58.103" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="491" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="493" CreationDate="2017-02-17T18:45:56.193" Score="10" ViewCount="178" Body="&lt;p&gt;Леся Українка &lt;a href=&quot;https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Forest_Song#/media/File:%D0%9B%D1%96%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%8F._%D0%9E%D0%B1%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0_%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_1914_%D1%80.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;визначила жанр&lt;/a&gt; «Лісової пісні» як «Драма-феерія у 3-х діях». Але як видно з &lt;a href=&quot;https://uk.wikiquote.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%8F#CITEREF.D0.97.D1.96.D0.B1.D1.80.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D1.8F_.D1.82.D0.B2.D0.BE.D1.80.D1.96.D0.B2._.D0.A2.D0.BE.D0.BC_121979&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;її листа&lt;/a&gt;, вона не дуже задоволена такою назвою жанру:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А от досада, що ніяк не можна по-нашому перекласти «Märchendrama» — «драма-феєрія» те, та не те. Як би його сказати? «Драма-казка» чогось незграбно, правда?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, не дивлячись на те, що &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0-%D1%84%D0%B5%D1%94%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;драма-феєрія&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; походить від французського &lt;em&gt;féerie&lt;/em&gt;, собі на умі авторка мала саме &lt;em&gt;Märchendrama&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тоді що ж не так з перекладом &lt;em&gt;драма-казка&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оксана Забужко в «Notre Dame d'Ukraine» пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;...&gt; тут філологічна інтуіція Лесі Українки, як завжди, безпомильна: німецьке «Märchendrama» справді стоїть ближче до «містерії», водночас прямо не витикаючи на неї пальцем.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як все-таки коректніше перекласти це слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:22:39.473" LastActivityDate="2018-05-17T20:40:06.020" Title="Чому &quot;Märchendrama&quot; — це &quot;драма-феєрія&quot;?" Tags="|переклад|вибір-слова|from-german|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="492" PostTypeId="2" ParentId="395" CreationDate="2017-02-17T18:47:03.130" Score="7" Body="&lt;p&gt;Well, it's hard to answer a question when different linguists say the opposite things. Especially, not being a linguist myself. Still, I try.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;O. Ponomariv, N. Shumarova and O. Avramenko are right in that forms “Доброго дня!” and “Доброго вечора!” were originally untypical for the Ukrainian language (I mean as a separate greeting, not as part of “[бажаю] доброго дня/вечора &lt;em&gt;комусь&lt;/em&gt;”). At least, they're almost never used in the Ukrainian literature until the second half of the XX century.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Still, in modern literature that forms are widely used. M. Stelmakh (1951), O. Chornohuz (1977), A. Dnistrovyi (1980), R. Sambuk (1981), E. Rostovtsev (1985), V. Drozd (1989), Ye. Hutsalo, M. Medunytsia (1990), V. Savchenko, Yu. Vynnychuk (1999), V. Nestayko, O. Skrypnyk, (2001), M. Mednikova (2002), N. Tysovska (2004), O. Dermanskyi, N. Sniadanko (2006), L. Denysenko (2007), A. Chekh (2008), V. Lys, Yu. Soroka, O. Volkov (2009), L. Dashvar, M. Riapolova (2010), M. Brynykh, T. Malyarchuk (2012), V. Slapchuk (2013), N. Humeniuk (2014), S. Talan (2015) use them — and the closer to the present time the more they're used. Please note M. Stelmakh, who is not only the first in this list by time, but also one of the major Ukrainian writers. BTW, it's even used within a book name: “Доброго дня, Ярино!” by M. Ishchenko (1960). The short story “Скажи людині: ‘Доброго дня!’” (allegedly) by the other major writer V. Sukhomlynskyi &lt;a href=&quot;//google.com/search?q=%22%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D0%B8+%D0%BB%D1%8E%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D1%96+%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B3%D0%BE+%D0%B4%D0%BD%D1%8F%22+site:mon.gov.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;was recommended&lt;/a&gt; by Ministry of Education and Science of Ukraine to be used in kindergartens and elementary schools to teach children (courtesy and etc) and is present in &lt;a href=&quot;//google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D0%B8+%D0%BB%D1%8E%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D1%96+%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B3%D0%BE+%D0%B4%D0%BD%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;several manuals&lt;/a&gt; for children's teachers — therefore children are, in fact, taught to say “Доброго дня!”.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, on the one hand these linguists are right that Ukrainians didn't use such greeting forms originally. On the other hand, they are widely used today. Therefore it's only your decision whether you are going to be &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Linguistic_purism&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;a linguistic purist&lt;/a&gt; or no.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;My personal opinion is: Despite all my respect to O. Ponomariv and others, I won't follow to &lt;em&gt;concretely this&lt;/em&gt; their advice. Language is how people speak, not how linguists think people should speak. Yes, during the last decades (or centuries) the Ukrainian language was strongly influenced by Russian and sometimes other languages, and some of its peculiarities received due to that are ugly and should be rolled back. But “Доброго дня!” and “Доброго вечора!” seem to be neither ugly, nor a result external influence. They look like results of natural unification between explicit wish (“доброго дня/вечора вам”) and traditional greeting (“добрий день/вечір”). Thus I don't see any reasons to “protect” language from such changes. Unlike, for example, a trend to &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53394/33198.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;use “вірогідний” (reliable) instead of “імовірний” (probable)&lt;/a&gt; due to similarity between the former and the Russian “вероятный” (probable).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Timeline of “Добрий ранок!” is almost the same as of “Доброго дня!” and “Доброго вечора!” (i.e. second half of XX century). &lt;sub&gt;Still, my personal opinion is not so permissive for it: it neither appears to be an intermediate point between an explicit wish and traditional greeting, nor sounds naturally for my ear (I suspect possible influence of a Russian) — but that's only my opinion.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: The answer, probably, won't be full if I don't provide proves that “Доброго ранку!”, “Добри(й )день!” and “Добри(й )вечір!” are found in the Ukrainian literature before the second half of the XX century. Here they are:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;— Добрий день, Когуте, ти, співуча птице! А Когутик каже: — Добрий день, Лисице! &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//I. Franko «Лисиця сповідниця» (1893).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;І як учорашній козак став коло віконечка й сказав їй «добрий вечір», Галя на одвіт йому ледве вимовила свого «доброго вечора». &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//M. Vovchok «Дев'ять братів і десята сестриця Галя» (1862).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;— Добривечір у хату! — привітали всі москалиху, що стояла посеред хати з ключами в руках. — Або доброго ранку, — одказала вона. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//P. Myrnyi «Хіба ревуть воли, як ясла повні?» (1875).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-18T13:10:07.763" LastActivityDate="2017-02-18T13:10:07.763" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="493" PostTypeId="2" ParentId="491" CreationDate="2017-02-17T20:36:38.650" Score="11" Body="&lt;p&gt;Цілком суб'єктивна думка та спекуляція.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідси &lt;a href=&quot;https://www.britannica.com/art/Marchen&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.britannica.com/art/Marchen&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;folktale characterized by elements of magic or the supernatural, such as the endowment of a mortal character with magical powers or special knowledge; variations expose the hero to supernatural beings or objects.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідси роблю висновок, що слово &lt;em&gt;Märchen&lt;/em&gt;, хоч і перекладається як &lt;em&gt;казка&lt;/em&gt;, має відтінок містичності, магії та загадковості (містерії). В українських казках теж зустрічаються магічні істоти та ситуації, але вони, як правило, мають більш соціально-повчальний характер (основний мотив популяризованих українських казок, як на мене, це - бідняк обдурив/покарав багача/пана). Коли в казках зустрічаються магічні істоти, вони зазвичай мають другорядні функції, часто злих сил (баба яга, бабай і т.д.), але при цьому, як я вже написав вище, найчастіше казка вчить виходити із складних ситуацій за допомогою хитрості, розуму чи/та сили. Також українські казки дуже часто жартівливі і веселі. Я веду до того, що українські казки, як правило не такі &quot;темні&quot; як ті ж німецькі, де дуже часто відьма чи інші магічні істоти стають основою казки, і сама казка доволі похмура і страшна (маючи певний відтінок безвихідності).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Базуючись на такій гіпотезі, можна сказати, що той відтінок, який шукає Леся Українка, має бути темнішим, більш магічним, загадковим, тоді як при перекладі &lt;em&gt;драма-казка&lt;/em&gt;, твір набуває радше весело-жартівливого відтінку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доповнення : &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;То як все-таки коректніше перекласти це слово?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене,на жаль, немає точного перекладу. Він сильно залежить від твору, і в цьому конкретному випадку я би переклав як &lt;em&gt;містична драма&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;містична казкова драма&lt;/em&gt;. Можливо, &lt;em&gt;трагічна казка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="395" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:40:06.020" LastActivityDate="2018-05-17T20:40:06.020" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="494" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="499" CreationDate="2017-02-17T22:09:27.603" Score="12" ViewCount="7599" Body="&lt;p&gt;Дуже часто при спілкуванні з іноземцями українці спрощують свої імена на латиниці, оскільки для іноземців вимова українських імен часто є надскладним завданням. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, при реєстрації в онлайн сервісах (месенджерах, соціальних мережах тощо) необхідно вказувати свій аліас, який найчастіше є міксом імені та прізвища латиницею. Зрозуміло, що аліас обирають якомога коротшим задля подальшої зручності у використанні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я &lt;em&gt;Олександр&lt;/em&gt; і завжди користують скороченим аліасом &lt;em&gt;Alex&lt;/em&gt; (що, очевидно, є коротким варіантом від &lt;em&gt;Alexandr&lt;/em&gt;). Проте дуже часто в Україні до мене звертаються &lt;em&gt;Олексій&lt;/em&gt;, вважаючи, що &lt;em&gt;Alex&lt;/em&gt; - це скорочення &lt;em&gt;лише&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;Alexey&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я схиляюсь до думки, що &lt;em&gt;Alex&lt;/em&gt; може використовуватись по відношенню як до Олександра, так і до Олексія, проте статистика помилкових звернень свідчить не на мою користь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому питання: &lt;strong&gt;як правильно скорочувати імена &lt;em&gt;Олександр/Олексій&lt;/em&gt; і чи є якісь правила для такого роду скорочень&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:38:01.107" LastActivityDate="2018-04-05T05:38:01.107" Title="&quot;Alex&quot;: Олександр чи Олексій для міжнародного спілкування та аліасів в онлайн сервісах" Tags="|власні-назви|non-native-speaker|cross-language-comparison|етикет|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="495" PostTypeId="2" ParentId="395" CreationDate="2017-02-17T23:08:39.523" Score="4" Body="&lt;p&gt;We should separate general, official and Christian/holiday greetings.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;General greetings: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Hello (general greeting): &lt;em&gt;вітаю&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Hi (general greeting): &lt;em&gt;привіт&lt;/em&gt;, also &lt;em&gt;агов&lt;/em&gt; can be used but it's recommended to use also if you are talking with your good friend. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Good morning (morning greeting): &lt;em&gt;доброго ранку&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;добрий ранок&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Good afternoon (afternoon greeting): &lt;em&gt;доброго дня&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;добрий день&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;добридень&lt;/em&gt; (rare use).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Good evening (evening greeting): &lt;em&gt;доброго вечора&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;добрий вечір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;добривечір&lt;/em&gt; (rare use).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In some regions (mostly in the villages and small cities) &lt;em&gt;Доброго здоров'я!&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;Здоровенькі були!&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Good health!&lt;/em&gt;) are used as a general salutation. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In the official communication, regardless of time of day, it's highly recommended to use &lt;em&gt;general&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;afternoon greeting&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Don't use &lt;em&gt;good time of day&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;доброго часу доби&lt;/em&gt;) greeting!&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There are few general &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%B0_%D0%86%D1%81%D1%83%D1%81%D1%83_%D0%A5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Christian&lt;/a&gt; salutations: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Слава Ісусу Христу!&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Glory to Jesus Christ!&lt;/em&gt;) - traditional Christian greeting. The answer can be &lt;em&gt;Слава на віки Богу!&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;Слава на віки!&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Дай Боже щастя!&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;Бог в поміч&lt;/em&gt;(&lt;em&gt;God to help&lt;/em&gt;) - salutations to people that are doing some work. The answer should be &lt;em&gt;Дай Боже й вам&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;God to help you too&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Short greeting are &lt;em&gt;Слава Ісу!&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;Слава Йсу!&lt;/em&gt; (answer is &lt;em&gt;Слава Богу!&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;During holidays you should use specific greetings:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;На Різдво (Christmas): &lt;em&gt;Христос народився!&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;Христос рождається!&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Christ was born!&lt;/em&gt;) - &lt;em&gt;Славімо Його!&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Glorify Him!&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;На Водохреща: &lt;em&gt;Христос хрещається!&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Christ is baptized!&lt;/em&gt;) - &lt;em&gt;В ріці Йордані!&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;In Jordan river&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;На Пасху/Великдень (Easter): &lt;em&gt;Христос воскрес!&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Воістину воскрес!&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;After 2014 Ukrainian Revolution (aka &quot;Revolution of Dignity&quot;) the patriotic greetings also became popular:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Слава Україні!&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Glory to Ukraine!&lt;/em&gt;) - &lt;em&gt;Героям слава!&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Glory to heroes!&lt;/em&gt;)&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Слава нації!&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Glory to the nation!&lt;/em&gt;) - &lt;em&gt;Смерть ворогам!&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Death to enemies!&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-19T12:40:57.707" LastActivityDate="2018-03-19T12:40:57.707" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="496" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="497" CreationDate="2017-02-18T05:08:16.643" Score="10" ViewCount="374" Body="&lt;p&gt;My books have said that Ukrainian stress is irregular. The same could be said of English, but there are still some patterns. For example: Stress always falls on the first syllable of words ending in &quot;-tion&quot;. Are there any such patterns in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastActivityDate="2017-02-18T05:55:15.100" Title="Are there any patterns in which syllable stress falls on?" Tags="|фонетика|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="497" PostTypeId="2" ParentId="496" CreationDate="2017-02-18T05:55:15.100" Score="9" Body="&lt;p&gt;Yes, there are several notable patterns. &lt;strong&gt;Caveat, quite often, they have their own exceptions&lt;/strong&gt;, so one should not solely rely on these patterns, unless being certain about stressing a specific word.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Nouns&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Declined&lt;/em&gt; nouns often keep stress on stem (not on case endings):&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;дру́г&lt;strong&gt;ом&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;дру́г&lt;strong&gt;ові&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;повідо́мленн&lt;strong&gt;ю&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Nouns created with the suffixes usually keep suffix &lt;em&gt;un&lt;/em&gt;stressed:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;револю́&lt;strong&gt;ція&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (here is &lt;code&gt;-tion&lt;/code&gt;), &lt;em&gt;пози́&lt;strong&gt;ція&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;іннова́&lt;strong&gt;ція&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Plural&lt;/em&gt; nouns, ending with &lt;code&gt;-и&lt;/code&gt; — stress falls on the last syllable (also declined):&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;огірк&lt;strong&gt;и́&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;огірк&lt;strong&gt;і́в&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;книжк&lt;strong&gt;и́&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;книж&lt;strong&gt;о́к&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;but: &lt;em&gt;іме́нник&lt;strong&gt;и&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;сму́жк&lt;strong&gt;и&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Multi-stem nouns&lt;/em&gt; — stress falls on the second stem:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;довготрива́лий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;просторі́чний&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Gerund-like&lt;/em&gt; nouns ending with &lt;code&gt;-ання&lt;/code&gt; — stress falls on the suffix:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;кох&lt;strong&gt;а́ння&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;єдн&lt;strong&gt;а́ння&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;,  &lt;em&gt;чит&lt;strong&gt;а́ння&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;but: &lt;em&gt;бі́г&lt;strong&gt;ання&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Nouns/Adjectives/Verbs with &lt;code&gt;не-&lt;/code&gt; prefix do &lt;em&gt;not&lt;/em&gt; get stress on this prefix:&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;не&lt;/strong&gt;знайо́мець&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;не&lt;/strong&gt;зда́тність&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;не&lt;/strong&gt;доста́тній&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;but: &lt;em&gt;&lt;b&gt;не́&lt;/b&gt;хтувати&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Adjectives&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Two-syllable adjectives often get stress on last syllable:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;міцни́й&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дурни́й&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;but: &lt;em&gt;жи́рний&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Diminutive suffix &lt;code&gt;-еньк-&lt;/code&gt; often gets stressed:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;солод&lt;strong&gt;е́ньк&lt;/strong&gt;ий&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Verbs&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Suffixes of Plural 1st and 2nd Person &lt;code&gt;-емо&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-имо&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ете&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ите&lt;/code&gt; get stress on the very last syllable:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;п'&lt;strong&gt;ємо́&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;крич&lt;strong&gt;ите́&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;but: &lt;em&gt;бу́д&lt;strong&gt;ете&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;хо́д&lt;strong&gt;ите&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;зали́ш&lt;strong&gt;имо&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Suffixes of &lt;em&gt;imperative mood&lt;/em&gt; &lt;code&gt;-імо&lt;/code&gt; gets stress:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;ход&lt;strong&gt;і́мо&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;залиш&lt;strong&gt;і́мо&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Reading&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Олександр Пономарів — &lt;a href=&quot;http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/hagolos&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Наголос&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-18T05:55:15.100" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="498" PostTypeId="2" ParentId="486" CreationDate="2017-02-18T08:27:55.843" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо відійти від правил і керуватися сенсом, то потрібен апостроф (чи інший засіб для роздільної вимови). Зокрема, апостроф ми вживаємо для роздільної вимови, що й маємо в слові [суперйіжа], натомість без апострофа ми мали б вимовляти [супер'іжа] (з пом'якшеним р), як і вимовляємо  [б'уро], [б'уджет], [рез'уме]. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="499" LastActivityDate="2017-02-18T08:27:55.843" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="499" PostTypeId="2" ParentId="494" CreationDate="2017-02-18T09:00:11.253" Score="7" Body="&lt;p&gt;Затверджені правила скорочень українських імен мені невідомі. Особливо щодо скорочень латиницею, адже це досить нова тенденція.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спроби згадати варіації імен на Полтавщині наштовхнули на думку, що українці не схильні до скорочування імен. Навпаки, зменшено-пестливі форми утворюються за допомогою відповідних суфіксів. Скорочення дуже схожі на копіювання російських традицій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Порівняймо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Рос&lt;/em&gt;. Александр - Саша, Алексей - Алеша, Иван - Ваня, Николай - Коля, Григорий - Гриша, Петр - Петя, Екатерина - Катя, Мария - Маша, Ксения - Ксюша, Светлана - Света, Наталия - Наташа, Татьяна - Таня.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Укр&lt;/em&gt;. Олександр - Олесь, Олексій - Олексійко, Олексієчко, Іван - Іванко, Івасик, Микола - Миколка, Григорій - Григорко, Григоруньо, Петро - Петрик, Петрусь, Катерина - Катруся, Марія - Марійка, Маруся, Оксана - Оксанка, Оксаночка, Світлана - Світланка, Світланочка, Наталія - Наталочка, Тетяна - Тетянка, Тетяночка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цю думку підтверджує Леся Храплива-Щур у статті &lt;a href=&quot;http://abetka.ukrlife.org/schur_dict.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;СЛОВНИЧОК ДАВНІХ УКРАЇНСЬКИХ ІМЕН&quot;&lt;/a&gt; на ресурсі &quot;Весела абетка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Українська мова, така багата на форми пестливих здрібнінь, дуже часто&#xA;  має й не одну, а кілька різних здрібнілих назв імен. Деякі такі назви&#xA;  подаємо, а нерідко їх собі видумують самі діти чи їхні не набагато&#xA;  старші брати або сестри. Здрібнілі імена залишаються в родині навіть&#xA;  коли діти виростають. Існує поважна небезпека, що ці здрібніння та&#xA;  скорочення часто не в дусі української мови, а ще трапляються&#xA;  наслідування та кальки із російської мови: Каті, Саші, Віті тощо. Їх&#xA;  треба остерігатися, беручи, зокрема, до уваги, що в українській мові,&#xA;  звичайно, залишається більша частина імені, як в російській (наприклад&#xA;  звук «р» у здрібнінні імені Катерина — Катруся). Чоловічі ж імена не&#xA;  мають у нас здрібніння із жіночим закінченням на — а, — я (Вова, Толя)&#xA;  хіба що в іменах, які самі так закінчуються (Микола, Микита, Сава),&#xA;  але таких імен небагато.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Скорочені ж імена, які пригадуються (Гриць, Стець) мають переважно зневажливий відтінок, за моїми відчуттями. Хоча ті ж Олесь, Михась, Івась вже сприймаються з позитивним забарвленням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Полтавщині використовуються скорочені кличні форми (відмінки), але це здебільшого у дуже неформальному (сімейному) спілкуванні (Іване - Іва, Катре - Ка, Михайле - Миха, Миколо - Мико і т.д., з наголосом на останньому складі).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є &lt;strong&gt;&quot;Словник українських імен&quot;&lt;/strong&gt; Івана Трійняка (Словник українських імен / Іван Іванович Трійняк ; Відп. ред. Ірина Михайлівна Желєзняк ; Інститут української мови НАН України . – Київ : Довіра, 2005 . – 509 с.), але я змогла знайти тільки посилання на &lt;a href=&quot;http://artvertep.com/shop/books/null/2380/%3BSlovnik+ukrainskih+imen%3B.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Інтернет-магазин&lt;/a&gt;, де його можна придбати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Словник вміщує велику кількість особових імен у їх повній унормованій&#xA;  формі, а також скорочені пестливі, розмовні, зневажливі їх варіанти,&#xA;  найменування жінок за чоловіком, відантропонімні прізвища, що&#xA;  засвідчені на всій території України. В додатках подано географічні,&#xA;  похідні від особових імені прізвищ. Такий набір інформації щодо&#xA;  антропонімікону України вперше відбито в лексикографічній формі.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще є робота &lt;a href=&quot;http://books.dokladno.com/text.php?f=Vlasni_imena_liudey_Slovnyk-dovidnyk_2005_OCR&amp;amp;p=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Власні імена людей: словник-довідник.&lt;/a&gt; Скрипник, Л.Г., Дзятківська, Н.П. За посиланням можна завантажити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додатково. Знайшла посилання на роботу Павла Чучки &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=M-sHKtbjF2EC&amp;amp;pg=PA65&amp;amp;lpg=PA65&amp;amp;dq=%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA+%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D1%85+%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD+%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B0+%D0%A2%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BD%D1%8F%D0%BA%D0%B0&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=1HmoxeVwKb&amp;amp;sig=3Kb4_wFc6aRJZfPyglanrSJBBbk&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwi447KbmZnSAhVnCpoKHTpwBKgQ6AEIPDAF#v=onepage&amp;amp;q=%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D1%85%20%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%20%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B0%20%D0%A2%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BD%D1%8F%D0%BA%D0%B0&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Слов'янські особові імена українців&quot;&lt;/a&gt;, історико-етимологічний словник, якщо зацікавить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-02-18T09:18:20.323" LastActivityDate="2017-02-18T09:18:20.323" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="500" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="501" CreationDate="2017-02-18T13:05:56.117" Score="14" ViewCount="138" Body="&lt;p&gt;Say, mother pig gives birth to a baby pig. Is there a special verb for that in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2018-04-29T18:16:26.117" Title="Special verbs for animals giving birth" Tags="|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="501" PostTypeId="2" ParentId="500" CreationDate="2017-02-18T13:31:28.550" Score="17" Body="&lt;p&gt;Yes, such verb exists in Ukrainian language:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oporosytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОПОРОСИ́ТИСЯ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОПОРОСИ́ТИСЯ, роситься, док. &lt;strong&gt;Народити, привести поросят (про&#xA;  свиню).&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Свинарка Катя прибігла до правління колгоспу з радісним&#xA;  криком: — Волга опоросилась! Аж сімнадцятеро!&lt;/em&gt; (Остап Вишня, II, 1956,&#xA;  96).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Update (thanks to &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/435/oksana-gubrenko&quot;&gt;Oksana Gubrenko&lt;/a&gt;).&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For cow you can use:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/OTELJuVATYSJa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОТЕЛЮВАТИСЯ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОТЕЛЮВАТИСЯ, юється, недок., ОТЕЛИТИСЯ, елиться, док. &lt;strong&gt;Народжувати теля&#xA;  (про корів та інших великих жуйних тварин).&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;[Никодим:] Там отелилася&#xA;  корова, ти б пішла подивилася — нехай при тобі видоять її, телятко&#xA;  погодують&lt;/em&gt; (Карпенко-Карий, I, 1960, 441); &lt;em&gt;— І шкода, Романе, тебе на&#xA;  пісному тримати. Хоч би корова швидше отелилася&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, I,&#xA;  1962, 306).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For sheep, goats, cat and some other mammals:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/OKOChUVATYSJa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОКОЧУВАТИСЯ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОКОЧУВАТИСЯ, ується, недок., рідко, ОКОТИТИСЯ, окотиться, док.&#xA;  &lt;strong&gt;Народжувати малят (про овець, кіз, котячих та деяких інших ссавців)&lt;/strong&gt; —&#xA;  &lt;em&gt;Корова, сама знаєш, щороку приводить теля, конячка — дає лоша, вівця —&#xA;  окочується ягнятком.&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, I, 1962, 311).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also you can find this verb in popular Ukrainian national song &quot;Щедрик, щедрик, щедрівочка&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;– Вийди, вийди, господарю,&lt;br&gt;&#xA;  Подивися на кошару,&lt;br&gt;&#xA;  Там &lt;strong&gt;овечки покотились&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  А &lt;strong&gt;ягнички народились&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Verb &lt;em&gt;окочуватись&lt;/em&gt; in case of lambs has a synonym:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/jaghnytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЯГНИ́ТИСЯ&lt;/a&gt;, ягниться, недок. Народжувати ягнят; окочуватися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Update 2 (thanks to &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/36/nash-bridges&quot;&gt;Nash Bridges&lt;/a&gt;)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For dogs, wolves and foxes:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oshhenytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОЩЕНИ́ТИСЯ&lt;/a&gt;, ощениться, док., ЩЕНИТИСЯ, щениться, недок. Народжувати щеня.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For horces:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zherebytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЖЕРЕБИТИСЯ&lt;/a&gt;, ребиться, недок. Народжувати лоша. Коні весело іржуть,&#xA;  кобили жеребляться (Остап Вишня, I, 1956, 410).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:16:26.117" LastActivityDate="2018-04-29T18:16:26.117" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="502" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-18T14:22:18.613" Score="0" Body="" OwnerUserId="-1" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-02-18T14:22:18.613" LastActivityDate="2017-02-18T14:22:18.613" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="503" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-18T14:22:18.613" Score="0" Body="Для запитань, в яких посилання на книжки чи мережеві ресурси вважаються суттєвою частиною відповіді // For questions that consider references to the books or online resources to be an essential part of an answer" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-11T00:13:53.943" LastActivityDate="2017-03-11T00:13:53.943" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="504" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-18T15:07:50.980" Score="16" ViewCount="1239" Body="&lt;p&gt;Ймовірний контекст:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Когда я позвоню, ты лучше ответь мне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли я зателефоную, ти краще &lt;em&gt;…яке тут слово?…&lt;/em&gt; мені.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Йдеться про наказовий спосіб дієслова &amp;quot;відповісти&amp;quot; доконаного виду теперішнього часу. В сучасних словниках ми не знайдемо такої форми. Пишуть, що не утворюється. Але в правописному словнику Г. Голосевича за 1929 читаємо:  &lt;em&gt;відпові́ж&lt;/em&gt;, &lt;code&gt;-ві́жмо&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ві́жте&lt;/code&gt; і рідше &lt;code&gt;-ві́дж&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ві́джте&lt;/code&gt;. Крім того, цю форму (&lt;em&gt;&amp;quot;відповідж&amp;quot;&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;&amp;quot;відповіж&amp;quot;&lt;/em&gt;) використовували деякі наші класики, зокрема О. Кобилянська, І. Франко, Стефаник і навіть Василь Стус.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То може краще замість &amp;quot;дай відповідь&amp;quot; (&lt;em&gt;рос. ответь&lt;/em&gt;) казати &lt;em&gt;&amp;quot;відповідж&amp;quot;/&amp;quot;відповіж&amp;quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="501" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2021-05-10T16:03:31.750" Title="Як буде &quot;ответь&quot; українською? &quot;Ответь мне&quot;. Не роби, а зроби" Tags="|дієслова|наказовий-спосіб|дієвідмінювання|" AnswerCount="4" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="505" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="506" CreationDate="2017-02-18T15:10:22.403" Score="10" ViewCount="3411" Body="&lt;p&gt;Українці звикли пишатися тим, що їхня мова - одна й з наймилозвучніших у світі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Професор Ющук Іван Пилипович у своєму &lt;a href=&quot;http://booksshare.net/index.php?id1=4&amp;amp;category=lunguistics&amp;amp;author=ushuk-ip&amp;amp;book=20001&amp;amp;page=34&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Практикумі з правопису і граматики української мови&lt;/a&gt; (ЮЩУК І. П. Практикум з правопису і граматики української мови.— К.: Освіта, 2012.— 270 с.) зазначає: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Звуки в мовному потоці поєднуються не будь-як, а за певними,&#xA;  властивими даній мові правилами, законами.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Звуки в словах та реченнях організовуються так, щоб їх було легко&#xA;  вимовляти і щоб вони були розбірливі для того, хто слухає. Це одна з&#xA;  найважливіших умов милозвучності мови.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цій вимозі підпорядковані всі українські слова, і далеко не завжди їй&#xA;  відповідають запозичені слова. Щоб переконатися в цьому, досить&#xA;  вимовити вголос українське і запозичене слова: &lt;em&gt;повітряний&lt;/em&gt; і&#xA;  &lt;em&gt;аероіонізатор&lt;/em&gt; (з грецької), &lt;em&gt;спонукання&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;інстинкт&lt;/em&gt; (з латинської), &lt;em&gt;крапка&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;пункт&lt;/em&gt; (з німецької), &lt;em&gt;охорона&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ар’єргард&lt;/em&gt;&#xA;  (з французької), &lt;em&gt;розбійник&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;гангстер&lt;/em&gt; (з англійської).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/pravopys2015.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українському правописі 2015&lt;/a&gt; це питання не висвітлюється. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи існує унормований перелік правил (законів) і, відповідно, засобів милозвучності української мови? І якщо так, то чим він регулюється?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Плекаймо!&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-18T15:20:33.700" LastActivityDate="2019-09-18T15:20:33.700" Title="Милозвучність української мови. Закони й засоби" Tags="|фонетика|милозвучність|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="506" PostTypeId="2" ParentId="505" CreationDate="2017-02-18T15:10:22.403" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Унормованого переліку правил (законів) і засобів милозвучності української мови знайти не вдалося.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Професор Ющук І.П. у &lt;a href=&quot;http://booksshare.net/index.php?id1=4&amp;amp;category=lunguistics&amp;amp;author=ushuk-ip&amp;amp;book=20001&amp;amp;page=34&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Практикумі з правопису і граматики української мови&lt;/a&gt; виділяє такі &lt;strong&gt;основні закони милозвучності української мови&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Українська мова уникає збігу голосних&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;вона йде&lt;/em&gt; (пор. &lt;em&gt;він іде&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;буду ввечері&lt;/em&gt; (пор. &lt;em&gt;був увечері&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;павук&lt;/em&gt; (пор. рос.&#xA;  &lt;em&gt;паук&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;руїна&lt;/em&gt; (пор. рос. &lt;em&gt;руина&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Збіг голосних в українських словах допустимий лише на межі префікса і&#xA;  твірної основи: &lt;em&gt;виорати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;приозерний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переінакшити&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Українська мова уникає важкого для вимови збігу приголосних&lt;/strong&gt;: а) &lt;em&gt;запорозький&lt;/em&gt; (запорож+ський), &lt;em&gt;французький&lt;/em&gt; (француз+ський), &lt;em&gt;кравецький&lt;/em&gt; (кравець+ський), &lt;em&gt;ткацтво&lt;/em&gt; (ткач+ство); б) &lt;em&gt;їжджу&lt;/em&gt; (а не “їзджу”), &lt;em&gt;щепа&lt;/em&gt; (а не “счепа”), &lt;em&gt;козаччина&lt;/em&gt; (а не “козацьчина”); в)&#xA;  &lt;em&gt;радісний&lt;/em&gt; (радість+ний), &lt;em&gt;проїзний&lt;/em&gt; (проїзд+ний), &lt;em&gt;дошка&lt;/em&gt; (а не “дощка”); г) &lt;em&gt;щастя&lt;/em&gt; (а не “щасття”), &lt;em&gt;Поволжя&lt;/em&gt; (а не “Поволжжя”),&#xA;  &lt;em&gt;жовчю&lt;/em&gt; (а не “жовччю” і не “жовч’ю”); ґ) &lt;em&gt;розібрати&lt;/em&gt; (роз+брати), &lt;em&gt;надіслати&lt;/em&gt; (над+слати), &lt;em&gt;підігріти&lt;/em&gt; (під+гріти); д) &lt;em&gt;сказав усе&lt;/em&gt; (а не “сказав все”), &lt;em&gt;він іде&lt;/em&gt; (а не “він йде”).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Якщо доводиться вибирати між збігом голосних і збігом приголосних, то, як правило, насамперед усуваємо збіг голосних (хай&#xA;  навіть при цьому виникне збіг приголосних)&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;росте вглиб і вшир&lt;/em&gt; (а&#xA;  не “росте углиб і ушир”), &lt;em&gt;вірю в справедливість&lt;/em&gt; (а не “вірю у&#xA;  справедливість”).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Проте допускається збіг голосних, якщо між ними є пауза (тоді пауза важить, що й приголосний)&lt;/strong&gt;: а вони — утікати; &lt;em&gt;а ти— іди додому&lt;/em&gt;;&#xA;  роман-епопея Л.Толстого “&lt;em&gt;Війна і мир&lt;/em&gt;”, роман І. С. Тургенева&#xA;  “&lt;em&gt;Батьки і діти&lt;/em&gt;”, (після слів війна, батьки робиться невелика пауза,&#xA;  бо названі тут поняття протиставляються); але: &lt;em&gt;море й степ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гори й&#xA;  долини&lt;/em&gt; (після слів море, гори такої паузи нема).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Проте, щоб уникнути важких для вимови збігів однакових приголосних, перед в, ф, св, зв, тв, дв, сф і под. навіть після&#xA;  roлосних вживаємо у&lt;/strong&gt;: Сумний був час; товариші мої &lt;em&gt;пішли у військо&lt;/em&gt;.&#xA;  (Леся Українка.) На алеї парку з’явився гладкий, вусатий &lt;em&gt;дядько у&#xA;  фартусі&lt;/em&gt;, з мітлою в руках. (Л.Дмитерко.)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;В іншомовних словах та в деяких словах переважно книжного походження нема чергування у — в, і — й&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;був на Уралі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вступив до&#xA;  інституту&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;виконав вправу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;уклали угоду&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відхилення від цих правил допускається лише в художній літературі, де це зумовлено вимогами ритму&lt;/strong&gt;: 1. Яка &lt;em&gt;упевненість в&#xA;  ході&lt;/em&gt; швидкій гримить. (В. Сосюра.) 2. Курява на &lt;em&gt;вулицях вляглась&lt;/em&gt;.&#xA;  (І. Нечуй-Левицький.) Але й тут порушення милозвучності мови небажане.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В доповнення до переліку законів Професор Ющук І.П. впорядкував &lt;strong&gt;засоби милозвучності української мови&lt;/strong&gt;, розділивши їх на фонетичні та художні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, пан професор виокремлює наступні &lt;strong&gt;фонетичні засоби милозвучності мови&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Найуживанішим засобом милозвучності мови є &lt;strong&gt;чергування у — в та і — й&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;день у день&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рука в руку&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;підняв угору&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піднявся вгору&lt;/em&gt;;&#xA;  &lt;em&gt;степ і море&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;море й степ&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;дощ іде&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дощ не йде&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Іноді &lt;strong&gt;прийменник у набирає форм ув, уві, вві&lt;/strong&gt;: 1. Петриків батько&#xA;  &lt;em&gt;був ув економії&lt;/em&gt; за корівника. (Остап Вишня.) 2. Стало так легко, &lt;em&gt;як уві сні&lt;/em&gt;. (Ю. Яновський.)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;У кінці деяких префіксів, прийменників та прислівників можуть додаватись або відкидатися голосні звуки&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;відібрати&lt;/em&gt; (від + брати),&#xA;  &lt;em&gt;переді мною — перед тобою&lt;/em&gt;, з&lt;em&gt;нову промовив — знов обізвався&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пізніше сталося — пізніш усвідомив&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прийменник з може мати форми із, зі, зрідка зо&lt;/strong&gt;: 1. І блідий місяць на ту пору &lt;em&gt;із хмари&lt;/em&gt; де-де виглядав. (Т. Шевченко.) 2. Лиш де-не-де&#xA;  прокинеться пташка, непевним голосом обізветься &lt;em&gt;зі свого&lt;/em&gt; затишку.&#xA;  (М. Коцюбинський.)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Після приголосних вживаються частки би, же, після голосних — б, ж&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;em&gt;зробив би — зробила б&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;як же — що ж&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перед приголосними вживаються форми дієслів на -ся, перед голосними — на -сь&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;дивлюся на воду — дивлюсь у воду&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;зібралися&#xA;  всі — зібрались усі&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;повернемося вночі — повернемось уночі&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Але після приголосних завжди пишеться -ся&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;дивишся&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дивиться&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дивляться&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дивився&lt;/em&gt; (і рідше—&lt;em&gt;дививсь&lt;/em&gt;). &#xA;  &lt;strong&gt;У дієприслівниках, як правило, виступає форма -сь&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;подивившись&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;звернувшись&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дивлячись&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зупиняючись&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от &lt;strong&gt;художні засоби милозвучності мови&lt;/strong&gt;, на думку професора Ющука, такі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Милозвучності мови можна досягти також певним добором і розташуванням&#xA;  слів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Будуючи речення, треба стежити, щоб на межі слів не виникали немилозвучні збіги звуків&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;ці цікаві розповіді — ці захоплюючі&#xA;  розповіді&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;велика калюжа — здоровенна калюжа&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;вартовий вийшов —&#xA;  вартовий подався надвір&lt;/em&gt;;&#xA;  &lt;em&gt;поривчасто дув вітер — дув поривчастий вітер&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Не слід допускати римування слів у прозі&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;любов людини до батьківщини — любов людини до рідної землі&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;основна тема цієї поеми&#xA;  — у поемі говориться про&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;в показі образів троянців — у змалюванні&#xA;  образів троянців&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Т&lt;strong&gt;реба уникати набридливого повторення однакових або близьких за вимовою звуків, звукосполучень та слів.&lt;/strong&gt; Наприклад, у реченні&#xA;  (прочитайте його вголос!) “С&lt;em&gt;амовідданість, скромність, людяність і&#xA;  принциповість Свирида підкреслюється в багатьох місцях роману&lt;/em&gt;”&#xA;  нагнітається свистячий звук [с], чотири рази підряд вжито&#xA;  звукосполучення [ісˊтˊ], яке потім підсилено звукосполученнями [сˊлˊ1,&#xA;  [цˊцˊ] та [сˊцˊ]. Таким чином виникло суцільне сичання. Щоб усунути цю&#xA;  ваду, речення можна переробити так: &lt;em&gt;Свирид — самовідданий і&#xA;  принциповий і разом з тим скромний та людяний. Це автор підкреслює в&#xA;  багатьох місцях роману&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Але правильно дібрані звукові повтори в художній літературі посилюють емоційний вплив твору на читача.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-02-18T22:26:12.013" LastActivityDate="2017-02-18T22:26:12.013" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="507" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="510" CreationDate="2017-02-18T16:16:05.060" Score="11" ViewCount="225" Body="&lt;p&gt;According to the dictionaries, they both denote &lt;em&gt;perfective mood&lt;/em&gt; of the verbs:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;по&lt;/strong&gt;їсти&lt;/em&gt; vs. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;попо&lt;/strong&gt;їсти&lt;/em&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;по&lt;/strong&gt;ходити&lt;/em&gt; vs. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;попо&lt;/strong&gt;ходити&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;…and so on.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Do these prefixes have equivalent function, or is there any difference?&lt;br&gt;&#xA;If there is any, how do I choose which one to use?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:56:26.990" LastActivityDate="2018-05-17T21:56:26.990" Title="Is there any functional difference between по- and попо- prefixes, as in &quot;попоїсти&quot;?" Tags="|дієслова|префікс|verb-prefixes|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="508" PostTypeId="2" ParentId="504" CreationDate="2017-02-18T17:15:17.057" Score="3" Body="&lt;p&gt;Суб'єктивно мені не подобається форма &lt;em&gt;відповідж&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;відповіж&lt;/em&gt; і може й добре, що такої форми немає в сучасних правилах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В цьому конкретному випадку можна відповісти таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коли я зателефоную, &lt;strong&gt;тобі краще відповісти мені&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:26:54.280" LastActivityDate="2018-05-17T21:26:54.280" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="510" PostTypeId="2" ParentId="507" CreationDate="2017-02-18T17:39:44.593" Score="11" Body="&lt;p&gt;As a matter of fact, there is a difference.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Verbs starting with a prefix &quot;&lt;code&gt;попо-&lt;/code&gt;&quot; are called &lt;strong&gt;iterative verbs&lt;/strong&gt; (denoting &lt;strong&gt;repeated action&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It's notable that &lt;strong&gt;perfective iterative verbs&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;попоходити, попоносити, попобити, попоплакати, попостогнати&lt;/em&gt; тощо) are &lt;strong&gt;distinctive for the Ukrainian language&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Так, ітеративні дієслова доконаного виду (&lt;em&gt;попоходити, попоносити&lt;/em&gt;)&#xA;  властиві тільки українській мові, ітеративні дієслова недоконаного&#xA;  виду — російській (стилістично обмежені утворення типу &lt;em&gt;хаживать,&#xA;  говаривать, нашивать&lt;/em&gt;) та чеській (&lt;em&gt;chodivat, chodivavat&lt;/em&gt;) мовам,&#xA;  дистрибутивні дієслова доконаного виду з двома префіксами частіше або&#xA;  рідше вживаються у всіх слов'янських мовах, однак найбільшого&#xA;  поширення ці утворення набули в польській та українській мовах.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Оригінальним українським утворенням є багатократні (ітеративні)&#xA;  дієслова, що виражають значення виконуваної з напруженням і&#xA;  повторюваної дії. Цей [рід дієсловної дії] утворюється за допомогою префікса попо-,&#xA;  тобто редуплікованого префікса по- (&lt;em&gt;попоходити, попотягати,&#xA;  поповодити&lt;/em&gt; і под.), напр.: &lt;em&gt;«Як вигнала мене свекруха... що я&#xA;  попотужила» (Ганна Барвінок); «Ото попоходиш за плугом, попотягаєш&#xA;  чепіги, то й, зрозуміло, втома бере своє» (О. Ковінька); «Бідолаха&#xA;  попокланявся, задкуючи до фургона, просто не вірив, що його&#xA;  відпускають» (О. Гончар).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Source: &lt;a href=&quot;http://subject.com.ua/ukrmova/gramatica/66.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Граматика української мови ДІЄСЛОВО 6. ГРАМАТИЧНІ КАТЕГОРІЇ ДІЄСЛОВА Категорія родів дії&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Nonetheless, there is a small group of &lt;strong&gt;imperfective iterative verbs&lt;/strong&gt; in Ukrainian, with suffixes &lt;code&gt;-ва-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-а-&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;бувати (до бути), живати (до жити), знавати (до знати), пивати (до пити), чувати (до чути), видати (до видіти), їдати (до їсти), їжджати (до їздити)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Source: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BD%D1%96_%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It's notable, that prefex &lt;code&gt;&quot;попо-&quot;&lt;/code&gt; may be added to the verbs echoing animals, birds, insects sounds, but those are mostly used in spoken language, rather informal, and are not included into dictionaries (&lt;em&gt;собака поповив, кішка попонявкала, мухи поподзижчали&lt;/em&gt; тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слід  зауважити,  що  префікс  попо‐  може приєднуватися і до дієслів,&#xA;  що відтворюють звукові вияви тварин, птахів, комах тощо, але похідні&#xA;  від них префіксальні дієслова з ітеративним значенням вживаються&#xA;  переважно в усно‐розмовному мовленні,  через що  не  подаються  у &#xA;  словниках,  пор.  такі  вживання:  С&lt;em&gt;обака  поповив  уночі;  Кішка&#xA;  попонявкала  під  дверима;  Ця  курка  попосокотала  вранці;  Жаби &#xA;  попоквакали  перед  дощем;  Кіт попомурчав,  лежачи  біля  теплої &#xA;  грубки;  Корова  попомукала  в  повітці;  Мухи  поподзижчали  на шибках&#xA;  вікон&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Source: &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=26051&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Видові особливості дієслів лексико-семантичної групи зі значенням звучання Чубань, Т.В. ; Левченко, Т.М.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Thus, if one describes &lt;strong&gt;non-repeated action&lt;/strong&gt; then &lt;strong&gt;non-iterative&lt;/strong&gt; (ordinary) verb should be used, with &lt;code&gt;&quot;по-&quot;&lt;/code&gt; prefix (&lt;em&gt;поїсти, попити, потужити, побити&lt;/em&gt;), and for &lt;strong&gt;repeated (recurrent) action&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;iterative verb&lt;/strong&gt; is preferrable, with &lt;code&gt;&quot;попо-&quot;&lt;/code&gt; prefix (&lt;em&gt;попоїсти, попопити, попотужити, попобити&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Hint: repeated action - repeated prefix.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="122" LastEditDate="2017-02-19T00:37:25.330" LastActivityDate="2017-02-19T00:37:25.330" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="511" PostTypeId="2" ParentId="347" CreationDate="2017-02-18T21:35:04.620" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ця відповідь переважно стосується слів, які містять &lt;code&gt;h&lt;/code&gt;. Для слів, які містять &lt;code&gt;g&lt;/code&gt;, дивіться інші відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правильно: гакер і хакер (подвійний правопис), голдинг і холдинг (подвійний правопис), гостинг, гостел, гінді, хобі, хокей, хол, Хемінгуей, хобіт/гобіт - не зрозуміло.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Олександр Авраменко, доцент Київського університету Б. Грінченка в своєму відео &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=Yk2jEGlSWrw&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Хакер чи гакер - експрес-урок&lt;/a&gt; дає наступне пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не правильно вживати &lt;em&gt;хостел&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хінді&lt;/em&gt;, правильно: &lt;em&gt;гостел&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гінді&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Лише для &lt;em&gt;хакер&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;холдинг&lt;/em&gt;, які давніше освоєні українською мовою у формі &lt;em&gt;хакер&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;холдинг&lt;/em&gt; дозволено &lt;strong&gt;подвійний правопис&lt;/strong&gt;. Науковці із Інституту української мови все ж &lt;em&gt;радять надавати перевагу&lt;/em&gt; написанню з &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В правописі читаємо, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В окремих словах англійського походження h передається літерою х:&#xA;  хобі, хокей, хол; Хемінгуей та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які &lt;em&gt;інші&lt;/em&gt; слова входять в цей список і за якою ознакою вони сюди потрапляють - не зрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T20:42:32.767" LastActivityDate="2018-03-26T20:42:32.767" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="512" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="514" CreationDate="2017-02-18T21:53:22.190" Score="16" ViewCount="91670" Body="&lt;p&gt;В правописі зазначено, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Через дефіс пишуться частки «казна-, хтозна-, &lt;strong&gt;будь-&lt;/strong&gt;, небудь, бо-, но-,&#xA;  -то, -от, -таки» (де-небудь, хтозна-який, як-от, пиши-но). Але! &lt;strong&gt;В сполученні «будь ласка», що пишеться окремо, «будь» не є часткою, а&#xA;  окремим словом&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте якщо почитати обговорення цього питання (&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/uamova/posts/1473998619492400&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;один&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ua-etymology.livejournal.com/225402.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;два&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t1883.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;три&lt;/a&gt;), то майже в кожному першому обговоренні є люди, які стверджують, що їх вчили писати через дефіс і лише не так давно написання &lt;code&gt;будь ласка&lt;/code&gt; стало нормою. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи дійсно &lt;code&gt;будь ласка&lt;/code&gt; раніше писалось через дефіс і якщо ні, то звідки/чому з'явилась така поширена помилка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T06:05:01.250" LastActivityDate="2018-04-05T06:05:01.250" Title="&quot;Будь ласка&quot; чи &quot;будь-ласка&quot;?" Tags="|orthography|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="513" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="528" CreationDate="2017-02-18T22:10:48.790" Score="12" ViewCount="213" Body="&lt;p&gt;Sometimes people are heard saying &lt;code&gt;саме головне&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;самий кращий&lt;/code&gt; etc. as superlative degree of adjectives. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It sounds a bit odd to my ear.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I've found out that some experts, like Borys Rohoza in the article &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/225.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Lessons of the State Language&lt;/a&gt; (Khreshchatyk e-paper),  call such forms a calque from Russian (&lt;em&gt;самое главное, самый лучший&lt;/em&gt;) and consider thereof erroneous. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Не слід за російською мовою для вираження найвищого ступеня використовувати слово самий: самий близький, самий небезпечний, самий&#xA;  щирий. &lt;strong&gt;По-українському&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;найближчий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;найнебезпечніший&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;найщиріший&lt;/em&gt;.&#xA;  Природні фрази: найбільша (а не сама більша) заслуга, найвартісніші (а&#xA;  не самі вартісні) речі, найважливіший (а не самий важливий) іспит.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But some sources, e.g. &lt;a href=&quot;http://www.adm.dp.gov.ua/__c2257e83007a028b.nsf/b19e47826f35603ec2256f29003c32ff/71210a42c4e6ebc9c22571ed004c7948&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Outline of business Ukrainian&lt;/a&gt; worked out by Dnipropetrovsk Regional Institute of State Administration, tolerate such forms marking them as just rusticated.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Складена форма найвищого ступеня, утворена за допомогою слова самий&#xA;  (самий розумний, самий досконалий), має в українській мові&#xA;  просторічний характер, у російській мові форми із самий (самый умный,&#xA;  самый совершенный) – відповідають літературній нормі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Kindly advise what forms of degrees of comparison of adjectives (comparative and especially superlative) are formally approved and correct.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-02-19T19:04:53.567" Title="Degrees of comparison of adjectives" Tags="|росіянізм|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="514" PostTypeId="2" ParentId="512" CreationDate="2017-02-18T22:39:17.150" Score="10" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/laska&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt;, роки упорядкування &lt;strong&gt;1970-1980&lt;/strong&gt;, подає без дефісу й окремо, з посиланням на цитату з &quot;Хіба ревуть воли, як ясла повні?&quot; Панаса Мирного від &lt;strong&gt;1949&lt;/strong&gt; року.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;♦ &lt;strong&gt;Будь ласка&lt;/strong&gt;; Коли (як, якщо) [буде] [твоя, ваша і т. ін.] ласка; З&#xA;  ласки вашої (твоєї і т. ін.) — чемне звертання при проханні або згоді&#xA;  на що-небудь. — Збудіть мені, будь ласка, Чіпку (Панас Мирний, I,&#xA;  1949, 278);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 449.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-02-18T22:39:17.150" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="515" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="598" CreationDate="2017-02-18T23:43:41.400" Score="11" ViewCount="1885" Body="&lt;p&gt;Яким правилом слід керуватись для перевірки ненаголошених голосних у словах іншомовного походження?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pravopys.net/#search=90-91&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Правопис&lt;/a&gt; містить доволі прості норми передачі голосних для іменників: у більшості випадків &lt;code&gt;i/y&lt;/code&gt; переходить у &lt;code&gt;і/и/ї&lt;/code&gt;, в той час як &lt;code&gt;е&lt;/code&gt; переходить в &lt;code&gt;е/є&lt;/code&gt;. Це правило підходить для перевірки другого голосного у слові &quot;інгр&lt;strong&gt;e&lt;/strong&gt;дієнт&quot; (&quot;ingr&lt;strong&gt;e&lt;/strong&gt;dient&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але це правило не стосується дієслів та дієприкметників. Наприклад, яким має бути другий голосний у дієприкметнику, похідному від слова &quot;корекція&quot; (&quot;corr&lt;strong&gt;e&lt;/strong&gt;ction&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зустрічаєтсья як варіант &quot;кор&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;гуючий&quot; (&lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/?swrd=%EA%EE%F0%E5%E3%F3%FE%F7%E8%E9&amp;amp;x=0&amp;amp;y=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник.ua&lt;/a&gt;) так і &quot;кор&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;гуючий&quot; (&lt;a href=&quot;http://bank.gov.ua/control/uk/publish/article?art_id=24491081&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;bank.gov.ua&lt;/a&gt;): &quot;&lt;em&gt;Національний банк України затвердив розміри кор&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;гуючих коефіцієнтів за видами активів&lt;/em&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T05:16:07.053" LastActivityDate="2018-04-05T05:16:07.053" Title="Ненаголошені голосні у словах іншомовного походження" Tags="|правопис|орфографія|spelling|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="518" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="522" CreationDate="2017-02-19T09:13:50.730" Score="10" ViewCount="575" Body="&lt;p&gt;Немає сумнівів у тому, що слово &lt;em&gt;маршрутка&lt;/em&gt; широко розповсюджене, але, на мій погляд, воно не є офіційним, оскільки походить від &lt;em&gt;маршрутне таксі&lt;/em&gt;, але в той же час варто зазначити, що це вже давно не таксі, а радше приватний маршрутний автобус. Тому постає питання, чи досі &lt;em&gt;маршрутка&lt;/em&gt; еквівалентне &lt;em&gt;маршрутному таксі&lt;/em&gt;, або це вже самостійний термін, що означає розбиту тарадайку з водієм, що однією рукою кермує, а іншою дає здачу? Чи доречно досі вживати в діловій мові &lt;em&gt;маршрутне таксі&lt;/em&gt;, чи варто використовувати &lt;em&gt;маршрутка&lt;/em&gt;? Як правильно перекладати слово &lt;em&gt;маршрутка&lt;/em&gt; на інші мови? За правилами транслітерації, або як словосполучення &quot;таксі, що їздить за певним маршрутом&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPD:&lt;br&gt;&#xA;Стосовно того, чи було &lt;em&gt;маршрутне таксі&lt;/em&gt; колись &lt;em&gt;таксі&lt;/em&gt; взагалі. Я вважаю, що так. З самого початку існування &lt;em&gt;маршрутного таксі&lt;/em&gt;:&lt;br&gt;&#xA;- оплата проїзду здійснювалась при виході (як у &lt;em&gt;таксі&lt;/em&gt;);&lt;br&gt;&#xA;- при перевезенні використовувались тільки сидячі місця (як у &lt;em&gt;таксі&lt;/em&gt;);&lt;br&gt;&#xA;- зупинка на вихід здійснювалась на вимогу пасажирів у довільному місці, якщо це не суперечить правилам дорожнього руху (як у &lt;em&gt;таксі&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-09T03:33:08.673" LastActivityDate="2018-04-13T20:05:28.187" Title="Чи є слово &quot;маршрутка&quot; усталеним та самостійним?" Tags="|переклад|етимологія|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="519" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-19T09:27:36.463" Score="11" ViewCount="131" Body="&lt;p&gt;Термін &lt;em&gt;trie&lt;/em&gt; ввели 1960 року, і він є скороченням для &quot;Re&lt;em&gt;trie&lt;/em&gt;val&quot;. Інша назва це prefix tree, у нас - префіксне дерево. Хотілось би знайти переклад власне для &lt;em&gt;trie&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По суті, префіксне дерево це структура даних, призначена для швидкого пошуку по словнику. Приклад для слів &lt;em&gt;лазня, лад, стежка, стерно, страва&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/zGCGm.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/zGCGm.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось переклади слова retrieval від яких я намагався знайти підхоже скорочення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;по́шук; вибира́ння; відна́йдення, видобува́ння;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;верта́ння/вороття́/‌пове́рнення; відно́влювання/відно́влення; виправля́ння/ви́правлення; по́шук (інформації)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;але цей напрямок не дав цікавого варіанту. Натомість просте скорочення від &lt;strong&gt;пре&lt;/strong&gt;фіксне дере&lt;strong&gt;во&lt;/strong&gt;, дало мені &lt;strong&gt;прево&lt;/strong&gt;, що співзвучно із древо і коротко, що робить його зручним у використанні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки такий словотвір тут доречний? Можливо кращі варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:25:55.850" LastActivityDate="2018-04-29T18:12:12.330" Title="Варіант перекладу для терміну trie (префіксне дерево)" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="520" PostTypeId="2" ParentId="518" CreationDate="2017-02-19T09:40:34.950" Score="1" Body="&lt;p&gt;На інші мови значно простіше і зручніше перекладати це як автобус &quot;BUS&quot;.&#xA;Я не зустрічався з терміном маршрутка в Європі.&#xA;А те, що ми звемо маршруткою прийнято називати автобусом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="515" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2017-02-19T10:47:56.637" LastActivityDate="2017-02-19T10:47:56.637" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="521" PostTypeId="2" ParentId="504" CreationDate="2017-02-19T09:46:13.033" Score="6" Body="&lt;p&gt;Існує інше дієслово зі значенням &lt;em&gt;&quot;відповідати&quot;&lt;/em&gt;: &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/6842-vidkazuvaty.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відказувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Пропоную використовувати наказове &lt;em&gt;відкажіть&lt;/em&gt;, або &lt;em&gt;відпишіть&lt;/em&gt;, залежно від контексту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:26:32.700" LastActivityDate="2018-05-17T21:26:32.700" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="522" PostTypeId="2" ParentId="518" CreationDate="2017-02-19T12:12:07.193" Score="11" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Таксі тому й маршрутне, що в нього є маршрут, тому не можна сказати, що &lt;em&gt;це вже не таксі&lt;/em&gt;, бо воно ніколи не було &lt;em&gt;таксі&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/marshrutka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; каже, що це розмовне слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;жін., розм. Вид громадського транспорту — перев. мікроавтобус, що курсує за міським або міжміським маршрутом; маршрутне таксі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Той же &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ustalenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; каже, що усталений:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;у знач. прикм. Сталий, стійкий, який закріпився у певній формі. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можемо стверджувати, що слово закріпилося в мові, бо ним користуються всі, і немає людини, яка б його не знала.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Переклад на англійську: &lt;em&gt;Minibus&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Minibus&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia for Minibus&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.co.il/search?client=opera&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=659&amp;amp;tbm=isch&amp;amp;sa=1&amp;amp;q=minibus&amp;amp;oq=minibus&amp;amp;gs_l=img.3...925.925.0.1010.0.0.0.0.0.0.0.0..0.0....0...1c.1.64.img..0.0.0.COOxnYbynCM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google for Minibus&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.gov.uk/driving-a-minibus&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;UK government for Minibus&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, що це не відображає сенсу, бо нічого не каже про маршрут, але якщо вже обирати поміж &lt;em&gt;bus&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;minibus&lt;/em&gt;, то, звісно, друге, бо за конструкцією саме воно найближче до &lt;em&gt;маршрутки&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Оцей відповідник найточніше передає сутність &lt;em&gt;маршрутного таксі&lt;/em&gt;: Shared taxi&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Share_taxi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia for Shared taxi&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:05:28.187" LastActivityDate="2018-04-13T20:05:28.187" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="523" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="524" CreationDate="2017-02-19T16:25:22.007" Score="13" ViewCount="687" Body="&lt;p&gt;Наприклад, в англійській мові слово &lt;em&gt;бойкот&lt;/em&gt; з'явилось під час ірландської Земельної Війни у 1880 році від прізвища земельного агента одного з лордів, з яким відмовились працювати винаймачі землі через жорстке ставлення до них, через що йому довелось винайняти робітників з далеку, що обернулось великими витратами. Того ж року &quot;Таймс&quot; використало це слово в його сьогоднішньому значенні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є подібні приклади в українській мові? Які?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T08:18:56.953" LastActivityDate="2018-08-05T07:56:05.163" Title="Слова утворені від прізвищ в українській мові" Tags="|етимологія|власні-назви|" AnswerCount="4" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="524" PostTypeId="2" ParentId="523" CreationDate="2017-02-19T17:09:15.097" Score="13" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Я б обмежив такі слова по-перше - фаміліями українського походження, по-друге - тими, що продовжують вживатися в оригінальній форми, тобто є &amp;quot;фамілією групи людей&amp;quot; (як хулігани - члени сім'ї Hooligan) і не стали торговельною маркою&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нещодавно з'явилося означення спортивних молодиків які на замовлення виконують агресивні дії:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Тітушки&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%96%D1%82%D1%83%D1%88%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Термін з'явився&lt;/a&gt; у травні 2013 року і походить від прізвища спортсмена Вадима Тітушка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Тіту́шки» — збірна назва найманців, часто люмпенізованих кримінальних елементів, гопників, молодиків, у тому числі спортсменів, які використовувалися українською владою для застосування фізичної сили і участі в масових сутичках; зокрема, для перешкоджання діяльності опозиційних активістів та для дій проти вуличних протестів: провокацій, підпалів машин, залякування, побиття та розгону демонстрацій, впливу на процес голосування на виборах тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Бандери&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще, може не зовсім у українській мові, - &amp;quot;&lt;strong&gt;бандера&lt;/strong&gt;&amp;quot; може означати будь-якого українця (з точки зору деяких росіян), або, більш конкретно - національно свідомого українця. Ну і звісно що прообраз - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B0_%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Степан Бандера&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Кравчучка&lt;/strong&gt;, яку пригадав Chizh також має &amp;quot;фамільні риси&amp;quot; - вона створена як &amp;quot;Сердючка&amp;quot;, &amp;quot;Бойчучка&amp;quot; і т.і. і означає &amp;quot;дружина або незаміжня донька чоловіка на прізвище Кравчук&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Назви правописів царської доби&lt;/strong&gt; - вже не мають ознак &amp;quot;фамільності&amp;quot;, залишу тут через їх лінгвістичність:&#xA;максимовичівка, кулішівка, драгоманівка, желехівка, грінченківка/грінчевичівка, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скрипниківка&lt;/a&gt; (див. статтю &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис&lt;/a&gt; у Вікіпедії).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;(Ще напевно є назви населених пунктів та сортів рослин (яблук), що формально є &amp;quot;словами утворенними від прізвищ&amp;quot; але напевно цей список буде майже нескінченним)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-21T14:35:40.107" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="525" PostTypeId="2" ParentId="523" CreationDate="2017-02-19T18:10:38.160" Score="11" Body="&lt;p&gt;Невеличке інтернет-дослідження привело мене до &lt;a href=&quot;http://gazeta.ua/articles/istoriya-movi/_zvidki-vzyalisya-slova-rover-i-trempel/434288&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наступної статті&lt;/a&gt;. В ній говориться про два &lt;em&gt;незвичних&lt;/em&gt; діалектних слова. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тремпель, яке частіше вживають на сході країни&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ровер, яке більш розповсюджене на заході&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема в статті за посиланням зауважується, що&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Rover&lt;/strong&gt; - так називалося британське підприємство, засноване 1887 року Джоном Кемпом Старлі й Вільямом Саттоном. ... Фірма Rover починала бізнес із випуску велосипедів. Перший з'явився 1884-го ... Доти велосипеди мали величезне переднє колесо з педалями й маленьке заднє. Фірма Rover їх &quot;зрівняла&quot; - зробила однакові за розміром. Їздити на такому велосипеді стало значно безпечніше й зручніше. Тож під кінець XIX ст. на &quot;ровери&quot; масово сіли діти й жінки по всій Європі. &lt;em&gt;Відтоді у Галичині, Буковині та на Закарпатті, що до 1918-го входили до Австро-Угорської імперії, ровером називають будь-який велосипед. А в польській і білоруській це слово стало літературним - rower і &quot;ровар&quot; відповідно.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;щодо тремпеля наводятся наступні відомості:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Історія слова почалася з кравця на прізвище &lt;strong&gt;Тремпель&lt;/strong&gt;. Нібито десь на зламі XIX-XX ст. у Харкові на вул. Плеханівській він заклав майстерню з пошиття верхнього одягу. Щоб вирізнитися серед конкурентів, продавав плащі, піджаки та шуби разом із вішаками. І ставив на ньому &quot;фірмовий знак&quot; - своє прізвище. ... &lt;em&gt;в жодному музеї нема експонатів-тремпелів зі згаданим логотипом. Тож історія із кравцем Тремпелем може бути легендою.&lt;/em&gt; ... у німецькій було слово Тrempel або Drempel - допоміжна опора в будинку - додаткова стіна між верхнім поверхом і дахом&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у статті наводяться мапи розповсюдження діалектизмів&lt;sup&gt;*&lt;/sup&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ровера:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/7IjN7.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/7IjN7.jpg&quot; alt=&quot;Використання слова ровер для позначення велосипеду, з якої видно, що найчастіше слово вживається на заході країни&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також тремпеля:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/tzMe6.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/tzMe6.jpg&quot; alt=&quot;Використання слова тремпель для позначення вішака, з якої видно, що слово найчастіше використовується на сході та на сході центральної частини країни&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна сказати, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;достеменно відомо, що слово &lt;code&gt;ровер&lt;/code&gt; пішло від власної назви підприємства. що, я вважаю, достатньо близько до теми запитання.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;у суспільній свідомості закріпилася версія: слово &lt;code&gt;тремпель&lt;/code&gt; пішло від прізвища комерсанта. Історія про це слово могла би бути повноцінною відповіддю, але, на жаль, ця гіпотеза не підтверджується історичними дослідженнями. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;*&lt;/sup&gt;В статті вказано джерело мап: &lt;a href=&quot;http://dialectstat.wikispaces.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://dialectstat.wikispaces.com/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2017-03-03T12:17:11.070" LastActivityDate="2017-03-03T12:17:11.070" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="526" PostTypeId="2" ParentId="79" CreationDate="2017-02-19T18:12:15.900" Score="10" Body="&lt;h2&gt;Пошук у статтях&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;О. П. Коваль у статті «&lt;a href=&quot;http://nbuv.gov.ua/j-pdf/Nznuoaf_2012_27_10.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СЕМАНТИКО-ФУНКЦІОНАЛЬНІ ОСОБЛИВОСТІ ТЕРМІНА&#xA;НАСТІЛЬНОГО ТА ВЕЛИКОГО ТЕНІСУ&lt;/a&gt;» вживає лише &lt;em&gt;удар зліва&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наприклад: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;– &lt;strong&gt;&lt;em&gt;backhand&lt;/strong&gt; – a stroke with the back of the hand facing toward one’s opponent [11, с. 12] – &lt;strong&gt;удар по м’ячу, що летить зліва&lt;/strong&gt; (удар, при якому кисть, що стискає ракетку, спрямована до м’яча тильною стороною)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Узус цього терміна у спеціальних спортивних текстах ілюструє його ширшу семантику.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;– &lt;em&gt;One of the longest-running debates in tennis concerns the &lt;strong&gt;backhand&lt;/strong&gt; – Одне із спірних питань у тенісі стосується виконання &lt;strong&gt;удару зліва&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;– &lt;em&gt;More difficult to hit &lt;strong&gt;slice backhands&lt;/strong&gt; since you aren’t used to letting go with one hand – Набагато важче виконувати &lt;strong&gt;“обрубаний“ удар зліва&lt;/strong&gt;, оскільки ви ще не звикли виконувати його однією рукою&lt;/em&gt; [14, с. 67-68 issue 11].&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Як бачимо у спеціальному тексті термін семантично насичений уточнюючими елементами, утворюючи “видові кореляти основного поняття” [8, с. 10], тобто термінологічні словосполучення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Він же у статті «&lt;a href=&quot;http://nbuv.gov.ua/j-pdf/Mik_2011_14_8_23.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ТЕРМІНОТВІРНІ ПРОЦЕСИ У ПІДМОВІ НАСТІЛЬНОГО ТЕНІСУ&lt;/a&gt;» перекладає &lt;em&gt;backhand chop&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;підрізка зліва&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І. М. Фесенко у статті «&lt;a href=&quot;http://nbuv.gov.ua/j-pdf/Novfil_2011_46_63.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СПОРТИВНА ТЕРМІНОЛОГІЯ СУЧАСНОЇ АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ&#xA;ТА ЇЇ ЛЕКСИКОГРАФІЧНИЙ ОПИС&lt;/a&gt;» вживає два варіанти для &lt;em&gt;backhand&lt;/em&gt; (але чомусь лише один для &lt;em&gt;forehand&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;When Hingis failed to put away an overhead that would have given her two match points, Williams passed her with a &lt;strong&gt;backhand&lt;/strong&gt;, than won the final four games&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тенісний термін &lt;strong&gt;backhand&lt;/strong&gt; перекладається як &lt;strong&gt;удар зліва&lt;/strong&gt;, або &lt;strong&gt;бекхенд&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;One day I saw players who tried to generate a heavy topspin by using Western grip on the &lt;strong&gt;forehand&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Це речення дозволяє одразу розглянути три тенісних терміна: topspin – удар iз верхньою підкруткою, кручений удар, чи топспін,термін western grip не можна віднести до термінів, що позначають удари, бо цей термін змальовує техніку гри, однак дамо i його переклад – західна хватка.&#xA;  Тенісний термін &lt;strong&gt;forehand&lt;/strong&gt; перекладається як &lt;strong&gt;удар справa&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В. Мулик у статті «&lt;a href=&quot;http://nbuv.gov.ua/j-pdf/Fvs_2012_3_90.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Визначення взаємозв’язку морфологічних показників, окремих рухових якостей і виконання елементів техніки юних тенісистів 6–8 років&lt;/a&gt;» вживає терміни &lt;em&gt;відкрита ракетка&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;закрита ракетка&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Установлено, що на виконання перебивання тенісного м’яча &lt;strong&gt;«відкритою» й «закритою» ракеткою&lt;/strong&gt; на половину протилежного майданчика впливає довжина тіла і рук (r = 0,47 – 0,51), які дозволяють проводити удар м’яча у вищій точці, що може враховуватися при відборі юних спортсменів для занять тенісом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;О. Лазарчук у статті «&lt;a href=&quot;http://nbuv.gov.ua/j-pdf/svp_2010_2_66.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Методика побудови тренувального процесу тенісистів першого року навчання в умовах клубної системи&lt;/a&gt;» вживає &lt;em&gt;удар справа&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;удар зліва&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;При цьому використовувалися блоки: спеціальних бігових вправ, імітаційних вправ на освоєння техніки ударів з відскоку по м’ячу без переміщення та з переміщенням по корту, вправ з кошиком на освоєння техніки &lt;strong&gt;ударів справа та зліва&lt;/strong&gt;, з відскоку – з місця та рухливі ігри. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Пошук у відеозаписах&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, мені не вдалося знайти відеозаписи зустрічей з &lt;strong&gt;українським&lt;/strong&gt; коментатором. Російські коментатори вживають різні терміни:  &lt;a href=&quot;https://youtu.be/-sxieo3m8DM?t=46m36s&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;форхенд&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://youtu.be/axgiaavk93I?t=8m16s&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;удар справа&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://youtu.be/Ji7bunwUIqU?t=3m19s&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бекхенд&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://youtu.be/9018hUz8S-Y?t=12m47s&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;удар справа&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Аналіз процесу&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Forehand&lt;/em&gt; – провідна рука з нейтрального положення заводиться вбік для удару (вправо для правші, вліво для шульги). Цьому рухові нічого не заважає, тому можна виконати глибокий замах (навіть назад), відповідно, амплітуда такого удару може бути дуже високою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Backhand&lt;/em&gt; — провідна рука з нейтрального положення заводиться в протилежний бік для удару (вліво для правші, вправо для шульги). Цьому рухові заважає корпус (рука упирається в груди чи живіт), тому таки удар виходить слабшим. Для більшої амплітуди доводиться повертатися усім корпусом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Які ще можуть бути варіанти?&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Відкритий / закритий удар&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад: &lt;em&gt;Одне із спірних питань у тенісі стосується виконання закритого удару&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Плюси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;схоже з дослівним перекладом англійських термінів (&quot;супернику видно відкриту руку&quot;, &quot;видно закриту руку&quot;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;добре описує те, що відбувається (під час &lt;em&gt;forehand&lt;/em&gt; гравець  &quot;відкриває&quot; корпус для суперника, під час &lt;em&gt;backhand&lt;/em&gt; &quot;закривається&quot; від суперника рукою)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;підходить для тренувань. Приклад: набивати м'яч &lt;em&gt;закритою [стороною] ракеткою&lt;/em&gt;, потім — &lt;em&gt;відкритою ракеткою&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мінуси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;довше за оригінал: порівняти &quot;backhand&quot; і &quot;закритий удар&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Ро́змах / відма́х (або розма́шка / відма́шка)&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад: &lt;em&gt;Одне із спірних питань у тенісі стосується виконання відмаху&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Плюси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;добре описує те, що відбувається (під час &lt;em&gt;forehand&lt;/em&gt; гравець має змогу добряче &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozmakhuvatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розмахнутися&lt;/a&gt;, під час &lt;em&gt;backhand&lt;/em&gt; він може лише &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidmakhuvatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відмахуватися&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;так само короткий, як і оригінал&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мінуси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;новотвір&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;погано підходить для тренувань. Приклад: набивати м'яч стороною &lt;em&gt;для розмаху&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2017-02-19T18:12:15.900" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="527" PostTypeId="2" ParentId="523" CreationDate="2017-02-19T18:24:24.050" Score="11" Body="&lt;p&gt;Не варто забувати про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%B2%D1%87%D1%83%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;кравчучку&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кравчу́чка — доволі розповсюджена в Україні жаргонно-жартівлива назва візка для ручного перевезення вантажів, зробленого у вигляді L-подібної металевої рами з двома колесами (у всіх інших країнах — ручний візок).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кравчучка — ручний візок, відрізняється від інших засобів перевезення (возики, сумки, валізи) компактністю та простотою виготовлення. Вона мало важить, її можна скласти та перевозити у невеликому пакеті. Крім того, цей візок витримує навантаження до 100 кілограмів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кравчучки набули особливого поширення в Україні на початку дев'яностих років XX століття. Особливо часто використовувалися роздрібними торговцями (човниками) та дачниками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Назва походить від прізвища тогочасного &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%B2%D1%87%D1%83%D0%BA_%D0%9B%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B4_%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Президента України Леоніда Кравчука&lt;/a&gt;, в період правління якого такий промисел з таким знаряддям набув масового характеру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-19T18:24:24.050" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="528" PostTypeId="2" ParentId="513" CreationDate="2017-02-19T19:04:53.567" Score="6" Body="&lt;p&gt;Historical Grammar of Ukrainian Language by L.P.Pavlenko quotes the comparative adjectives formed using suffix &lt;code&gt;-je-&lt;/code&gt; in pra-slavic language: compare Russian form &lt;code&gt;более&lt;/code&gt;. This form has been dropped in Ukrainian. Instead &lt;code&gt;-ш&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;-іш&lt;/code&gt; are used.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Suffix &lt;code&gt;-ш&lt;/code&gt; is derived from old slavic &lt;code&gt;-ьш&lt;/code&gt;, where the reduced &lt;code&gt;-ь&lt;/code&gt; has disappeared (&lt;code&gt;старьший&lt;/code&gt;, for example, has the normative form &lt;code&gt;старший&lt;/code&gt;). &lt;code&gt;-іш&lt;/code&gt; is derived from old slavic &lt;code&gt;-ѣиш&lt;/code&gt; (compare Russian &lt;code&gt;добрейший&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;добріший&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Superlative adjectives are formed using prefix &lt;code&gt;най-&lt;/code&gt;, or using &lt;code&gt;найбільш&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;найменш&lt;/code&gt; with plain adjectives: &lt;code&gt;найзручніший&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;найбільш зручний&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The use of &lt;code&gt;самий&lt;/code&gt; is indeed &quot;rustic&quot; or &quot;sociolectic&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastActivityDate="2017-02-19T19:04:53.567" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="529" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-19T19:07:45.180" Score="19" ViewCount="6332" Body="&lt;p&gt;Цікавить не значення фразеологізму &quot;збити з пантелику&quot; (бо воно зрозуміле), а його походження. Словникова стаття на СУМ-11 для &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pantelyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;пантелик&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; лише переадресовує на зворот.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник Даля не дуже допомагає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПАНТАЛЫК, пантелик, толк, смысл, порядок. В голове панталыку нет. Сбить кого, либо сбиться с панталыку, с толку, говорить и делать вздор.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що це могло бути? Інтуітивно здається, що мав би бути якийсь фізичний контекст.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2021-04-10T11:02:30.697" Title="Звідки пішло &quot;пантелик&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="530" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="535" CreationDate="2017-02-19T19:15:52.523" Score="7" ViewCount="59" Body="&lt;p&gt;Say, we have a quote:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ну що б, здавалося, слова…&lt;br&gt;&#xA;    Слова та голос — більш нічого.&lt;br&gt;&#xA;    А серце б’ється — ожива,&lt;br&gt;&#xA;    Як їх почує!.. Знать, од Бога&lt;br&gt;&#xA;    І голос той, і ті слова&lt;br&gt;&#xA;    Ідуть меж люди!…&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;    — Т. Шевченко&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pravila-uk-mova.com.ua/index/punktuacija/0-26&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;The punctuation rules say&lt;/a&gt; that if I need to skip a part of the quote, I have to use ellipsis: &lt;code&gt;…&lt;/code&gt;&lt;br&gt;&#xA;However, the quoted text has its own ellipsis, so mine would unnecessarily collide with the author's.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;What is the accepted way to quote in this case?&lt;/strong&gt; The result would be:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ну що б, здавалося, слова…&lt;br&gt;&#xA;    Слова та голос — більш нічого.&lt;br&gt;&#xA;    &lt;strong&gt;???&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;    Знать, од Бога&lt;br&gt;&#xA;    І голос той, і ті слова&lt;br&gt;&#xA;    &lt;strong&gt;???&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;    — Т. Шевченко&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;At the moment, I use it like this &lt;code&gt;[…]&lt;/code&gt;, but I'm not sure if it is grammatical.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-20T05:47:44.747" LastActivityDate="2017-02-20T05:47:44.747" Title="Is there an accepted way for using ellipsis &quot;…&quot; in quoted text?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="531" PostTypeId="2" ParentId="529" CreationDate="2017-02-19T20:01:10.120" Score="11" Body="&lt;p&gt;Взято &lt;a href=&quot;http://mech.math.msu.su/~apentus/znaete/slova/p.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;Панталик&lt;/code&gt; - спотворене &lt;code&gt;Пантелик&lt;/code&gt;, гора в Аттиці зі сталактитовою&#xA;  печерою і гротами, в яких було легко заблукати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові слово &lt;code&gt;пантелик&lt;/code&gt; набуло сенсу &lt;code&gt;ход логічних міркувань&lt;/code&gt;, з якого можна &lt;code&gt;збити&lt;/code&gt;, але жодним чином не можна &lt;code&gt;з'їхати&lt;/code&gt; (для цього є &lt;code&gt;ҐЛУЗД&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2017-02-19T20:01:10.120" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="532" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2787" CreationDate="2017-02-19T20:08:47.780" Score="6" ViewCount="273" Body="&lt;p&gt;Як і в &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/529/%d0%97%d0%b2%d1%96%d0%b4%d0%ba%d0%b8-%d0%bf%d1%96%d1%88%d0%bb%d0%be-%d0%bf%d0%b0%d0%bd%d1%82%d0%b5%d0%bb%d0%b8%d0%ba&quot;&gt;сусідньому питанні&lt;/a&gt; цікавить не значення цього фразеологізму, а його походження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Із &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plygh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;плигом&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, начебто, все зрозуміло. Хоча &lt;em&gt;стрибок&lt;/em&gt; його майже витіснив, але &lt;em&gt;плигати&lt;/em&gt; досі активно вживається. Тому пояснити зворот можна приблизно так: я &lt;sub&gt;(думка?)&lt;/sub&gt; збирався плигати в певному напрямку, але потім мене збили, і я вже не певний, куди саме далі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та потім я наштовхнувся на &quot;збити з пливу&quot; (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zbyvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;збивати&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;7&lt;/sup&gt;&lt;/a&gt;) (тобто ішов собі за течією, але потім мене збили) і трохи завагався, чи не могло відбутися &lt;em&gt;плив&lt;/em&gt; ⇒ &lt;em&gt;плиг&lt;/em&gt; ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-11-03T22:00:31.333" Title="Що саме за &quot;плиг&quot; у &quot;збити з плигу&quot;?" Tags="|етимологія|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="533" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="540" CreationDate="2017-02-19T20:12:57.803" Score="6" ViewCount="4156" Body="&lt;p&gt;У словниках і Інтернеті доволі легко знайти правила побудови &lt;em&gt;складних&lt;/em&gt;¹ числівників та похідних слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але я ніде не зміг знайти правила, яке б регулювало використання &lt;strong&gt;простих числівників&lt;/strong&gt;, а саме вибору стосовно того, &lt;strong&gt;буквами чи цифрами&lt;/strong&gt; їх записувати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &lt;em&gt;«я був там &lt;strong&gt;3&lt;/strong&gt; рази»&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;«я був там &lt;strong&gt;три&lt;/strong&gt; рази»&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я цілком упевнений, що складні числівники, як-то &lt;em&gt;42&lt;/em&gt;, мають писатися цифрами, але як щодо простих?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, чи правило є різним для використання у різних галузях, як-то ділове листування? &lt;em&gt;(з очевидних причин, SMS-листування не враховуємо, бо там діє фактор довжини допису)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹ Джерела, які обговорюють &lt;em&gt;складні&lt;/em&gt; випадки використання числівників:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/88/&quot;&gt;Утворення прикметників з числівників та іменників&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/vidminyuvannya-chyslivnykiv-chyslivnyky-vorogy-ta-chyslivnyky-druzi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відмінювання числівників&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/napysannya-chyslivnykiv-yak-pravylno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Написання складаних числівників&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-02-20T09:20:00.633" Title="Як правильно писати прості числівники — буквами чи цифрами?" Tags="|числівники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="534" PostTypeId="2" ParentId="512" CreationDate="2017-02-19T20:19:53.400" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?ei=BKG9TNvTNo-Cswbb2u3QDQ&amp;amp;ct=result&amp;amp;redir_esc=y&amp;amp;id=CAcOAAAAIAAJ&amp;amp;dq=inauthor%3A%22Ivan%20S.%20Nechu%C4%AD-Levyt%EF%B8%A0s%EF%B8%A1%CA%B9ky%C4%AD%22&amp;amp;focus=searchwithinvolume&amp;amp;q=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%8C-%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Архаїчний приклад з літератури&lt;/a&gt;: у збірці &quot;Повісті й оповідання&quot; Нечуя-Левицького (1901 рік), надрукованій &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ukrmova/um149.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ярижкою&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;будь ласка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; таки пишеться через дефіс, але погодьтеся, авторитетність досить сумнівна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, все почалося з усвідомлення мовцями двох лексем як однієї, можливо - з помилкової аналогії з моделлю творення неозначених займенників та прислівників типу &lt;em&gt;будь-хто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;будь-який&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;будь-де&lt;/em&gt;. У цьому випадку &quot;&lt;em&gt;будь&lt;/em&gt;&quot; виступає часткою і дефіс справді потрібен, але ж фразема &quot;&lt;em&gt;будь ласка&lt;/em&gt;&quot; походить від словосполучення &quot;будьте ласкаві&quot;, тож жодних часток, жодних дефісів і жодних сумнівів не мало б бути.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-02-19T20:19:53.400" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="535" PostTypeId="2" ParentId="530" CreationDate="2017-02-19T20:22:47.037" Score="5" Body="&lt;p&gt;A good question!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Although I've failed to find the explicit answer to the question in any authoritative sources, there are a couple of minor source which offer &lt;strong&gt;&amp;lt;...&gt;&lt;/strong&gt; (ellipsis in angle brackets) option for:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;скорочуючи цитату, на місці пропуску ставлять три крапки в кутових дужках: &amp;lt;...&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Methodological recommendations to undergraduate's thesis on foreign literature of Kherson State University (&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.kspu.edu/FileDownload.ashx?id=780fdb74-55e6-4c02-a816-32d33a74e267&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;link&lt;/a&gt; to that is for downloading .doc file&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Три крапки в кутових (ламаних) дужках &amp;lt;...&gt; у цитованому тексті означають пропуск кількох речень, абзацу чи більше.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://p-for.com/book_293_glava_60_%C2%A7_57._Rozd%D1%96lov%D1%96_znaki_pri_%EF%BF%BD.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Textbook&lt;/a&gt;  of Kirovograd State Pedagogical University - (Ковтюх С. Л. К 56 Репетитор (як навчитися грамотно писати): Навчальний посібник з практичного курсу української мови. — 2-е вид., випр. й допов. — К.: «ВД «Професіонал», 2007. — 592 с.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-02-20T05:13:15.227" LastActivityDate="2017-02-20T05:13:15.227" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="536" PostTypeId="2" ParentId="529" CreationDate="2017-02-19T21:38:45.457" Score="14" Body="&lt;p&gt;Це слово &quot;не зовсім ясне&quot; навіть для етимологічного словника:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Разом з польським &lt;em&gt;pętlik&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;pętlika&lt;/em&gt;), словацьким &lt;em&gt;pántlik&lt;/em&gt; і&#xA;  угорським &lt;em&gt;pantlika&lt;/em&gt; традиційно виводять від австрійсько-баварського&#xA;  &lt;em&gt;раntl&lt;/em&gt; - петля, зав'язка, стрічка. Звідси й гуцульське &lt;em&gt;пантлика&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є навіть &lt;a href=&quot;https://www.ar25.org/article/shcho-take-pantelyk.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;така версія&lt;/a&gt;, але виглядає підозріло.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, тут можливі 2 варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Стрічка у значенні шляху (когось збивають з правильного шляху до &#xA;вирішення проблеми); &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Первинне значення петлі, вузла (хтось от-от має розплутати вузол, але йому заважають). &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча жодна з них не витримує ніякої конкуренції, тож не буду нічого стверджувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-02-19T21:38:45.457" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="537" PostTypeId="2" ParentId="519" CreationDate="2017-02-19T22:13:47.237" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Trie#History_and_etymology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Історія походження&lt;/a&gt; &lt;em&gt;trie&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Trie were first described by Rene de la Briandais in 1959.&#xA;  The term trie was coined two years later by Edward Fredkin, who&#xA;  pronounces it &lt;code&gt;/ˈtriː/&lt;/code&gt; (as &quot;tree&quot;), after the middle syllable of&#xA;  &lt;em&gt;retrieval&lt;/em&gt;. However, other authors pronounce it &lt;code&gt;/ˈtraɪ/&lt;/code&gt; (as&#xA;  &quot;try&quot;), in an attempt to distinguish it verbally from &quot;tree&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Trie&lt;/em&gt; вперше описав Рене де ла Briandais в 1959 році. Термін &lt;em&gt;trie&lt;/em&gt; був&#xA;  запропонований два роки по тому Едвардом Фредкіном, який вимовляв його&#xA;  як &lt;code&gt;/ˈтріː/&lt;/code&gt; (від англ. &lt;em&gt;tree&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;дерево&lt;/em&gt;) - від середнього складу слова&#xA;  re&lt;strong&gt;tri&lt;/strong&gt;val. Проте інші автори вимовляти його &lt;code&gt;/трай/&lt;/code&gt; (від англ.&#xA;  &lt;em&gt;try&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;спроба&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;спробувати&lt;/em&gt;), щоб при усній вимові можна було&#xA;  його відрізнити від &lt;em&gt;tree&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;дерево&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як видно з цього опису, новий термін не &lt;em&gt;спростив&lt;/em&gt;, а, навпаки, &lt;strong&gt;ускладнив&lt;/strong&gt; роботу авторів, оскільки вимови &lt;em&gt;trie&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;tree&lt;/em&gt; співпадали і їх потрібно було якось відрізняти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер розглянемо &lt;em&gt;теоретичну&lt;/em&gt; можливість створення нових термінів для різних деревовидних структур даних. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є велика кількість дерев, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;бінарне або двійкове дерево (binary tree);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;повне (закінчене) двійкове дерево;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ідеальне двійкове дерево;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;бінарне або двійкове дерево пошуку (binary search tree, BST);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;червоно-чорне дерево (red-black tree, RB tree);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;збалансоване дерево;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;B-дерево (B-tree);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;AVL-дерево;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;префіксне дерево (trie або prefix tree);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;суфіксне дерево (suffix tree, PAT tree, position tree);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;та ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо використовувати логіку оригінального терміну, то, очевидно, що такий підхід не підійде, оскільки автори терміну обіграли схожіть у вимові &lt;em&gt;tree&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;trie&lt;/em&gt;, що не переноситься на українську мову.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чисто теоретично&lt;/em&gt;, якщо використати запропонований вами підхід щодо словотворення на прикладі &lt;em&gt;префіксне дерево&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;прево&lt;/em&gt;, то &lt;em&gt;суфіксне дерево&lt;/em&gt; прийдеться назвати &lt;em&gt;суфво&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;B-дерево&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;B-во&lt;/em&gt;, двійкове дерево пошуку - &lt;em&gt;двідепош&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:12:12.330" LastActivityDate="2018-04-29T18:12:12.330" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="539" PostTypeId="2" ParentId="472" CreationDate="2017-02-19T22:34:58.343" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ось як пояснює семантичну відмінність посібник Є. Чак &quot;Чи правильно ми говоримо?&quot; (1997):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запитання&lt;/strong&gt; — це словесне звернення, яке потребує відповіді або є риторичним:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«— Але перед цим дозвольте кілька &lt;strong&gt;&lt;em&gt;запитань&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, — сказав один інспектор».&#xA;  (О. Довженко.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;питання&lt;/strong&gt; здебільшого вживають, коли йдеться про якусь проблему, справу, що потребує розв'язання або вивчення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Довго билася наука над &#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;питанням&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, як же зробити рослини міцнішими, щоб&#xA;  не вимерзали, багатші на плоди стали, як схрестити їх?» (О. Довженко.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У граматичній термінології вживають слово &lt;strong&gt;питання&lt;/strong&gt;, а не запитання. Наприклад, питання, на які відповідають відмінки, члени речення. Так само знак &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt; (?), а не знак запитання, &lt;em&gt;питальне&lt;/em&gt; речення, а не запитальне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо йдеться про якусь проблему, що потребує розв'язання чи дослідження (а також у граматиці), вживають слово &lt;strong&gt;питання&lt;/strong&gt;; коли мають на увазі звернення, що потребує відповіді або пояснень, краще надавати перевагу слову &lt;strong&gt;запитання&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-02-19T22:34:58.343" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="540" PostTypeId="2" ParentId="533" CreationDate="2017-02-19T23:10:30.457" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;В загальному випадку можна писати числа і прописом, і цифрами.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://studopedia.org/10-86645.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Написання цифр та символів у ділових паперах&lt;/a&gt; вказує на таку рекомендацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Числа до десяти варто писати у текстах словами, а піс­ля десяти —&#xA;  цифрами: шість моніторів; 159 школярів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для виключення неточностей, приписок неіснуючих цифр в різного виду документах (договорах, бланках, листах, дорученнях тощо), за допомогою яких перераховуються грошові кошти, необхідно прописувати суми повністю.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, сподіваюсь, вам буде цікаво ознайомитись з деякими іншими правила, що регулють написання слів як прописом, так і в текстовому вигляді.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Єднальне тире&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тире ставиться між двома чи кількома словами для позначення діапазону («від… до»):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;в) кількісного: &lt;em&gt;Рукопис обсягом &lt;strong&gt;десять — дванадцять&lt;/strong&gt; сторінок&lt;/em&gt; (те ж саме цифрами: &lt;strong&gt;10—12&lt;/strong&gt;); Вантаж масою &lt;strong&gt;300—500&lt;/strong&gt; кілограмів; &lt;strong&gt;5—7-річна&lt;/strong&gt; програма.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо між двома числами, що стоять поруч, можна за змістом вставити не слова «від… до», а слово або (чи), то вони поєднуються дефісом: Буде у відрядженні &lt;strong&gt;п'ять-шість&lt;/strong&gt; днів (але при цифровому позначенні ставиться тире: &lt;strong&gt;5—6 днів&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тире ставиться між окремими словами для показу внутрішнього зв'язку між ними: Конференція «Архітектура — людина — навколишнє середовище»; Учора — сьогодні — завтра; «Міс Усесвіт — 2006», &lt;em&gt;«&lt;strong&gt;Повернення Мухтара 1—2&lt;/strong&gt;», але «&lt;strong&gt;Мухтар-2&lt;/strong&gt;»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нарощення порядкових числівників&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо порядковий числівник закінчується на приголосну й голосну, у нарощенні відмінкового закінчення пишуться обидві літери, якщо на дві голосні — одна (остання):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;п’ятий — 5-й&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;п’ятого — 5-го&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2017-02-20T09:20:00.633" LastActivityDate="2017-02-20T09:20:00.633" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="541" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="547" CreationDate="2017-02-20T05:36:09.743" Score="12" ViewCount="225" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/500/259&quot;&gt;This question&lt;/a&gt; and this &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/501/259&quot;&gt;this answer&lt;/a&gt; to show that Ukrainian has different verbs for different animals giving birth.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Why&lt;/strong&gt; did this develop/persist in Ukrainian and not other languages?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2018-04-29T18:17:58.083" Title="Why are there different verbs for animals giving birth?" Tags="|граматика|етимологія|дієслова|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="542" PostTypeId="2" ParentId="541" CreationDate="2017-02-20T06:03:49.233" Score="2" Body="&lt;p&gt;Those verbs are formed from the names of baby animals, for example:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Опороситися 'to piglet oneself'&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Отелитися 'to calf oneself'&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ягнитися 'to lamb oneself'&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Щенитися 'to puppy oneself'&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Agriculture has always played an important role in the life of Ukrainians, that is why such verbs are important. Still, all of them can be substituted with a generic verb &lt;em&gt;народити&lt;/em&gt; 'to give birth'.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-02-20T06:03:49.233" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="543" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-20T08:20:24.307" Score="9" ViewCount="160" Body="&lt;p&gt;Wikipedia notes that бути can be conjugated as such:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;я      єсьми | ми єсьмо&#xA;-------------|----------&#xA;ти     єси   | ви єсьте&#xA;-------------|----------&#xA;він,         |&#xA;вона,  єсть  | вони суть&#xA;воно         |&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It says that these conjugation are &quot;considered archaic in Standard Ukrainian (albeit those are still used in dialects)&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My question is, which dialects/circumstances are these conjugations used in? Is it similar to how Early-Modern English conjugations are used today? (i.e. to sound purposely Shakespearean or archaic)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastActivityDate="2017-02-20T09:59:00.047" Title="Under what circumstances are the archaic conjugations of бути used?" Tags="|вживання-слів|non-native-speaker|conjugation|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="544" PostTypeId="2" ParentId="543" CreationDate="2017-02-20T09:08:18.957" Score="2" Body="&lt;p&gt;One of the most vivid examples of use would be &lt;strong&gt;суть&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It underwent a grammaticalization process (namely, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Specialization_(linguistics)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;specialization&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;) and exists in the form &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sutj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;суть&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; and a derived form, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sutnistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;сутність&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Both mean &quot;essence, essentiality, core content&quot; (noun).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;По суті&lt;/strong&gt;, нічого ще не зроблено в житті&lt;/em&gt; — Олесь Гончар&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;In essence&lt;/strong&gt;, nothing yet has been done in [your] life&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The same word &lt;em&gt;суть&lt;/em&gt; is also used in its original meaning, even today (let alone the fact many native speakers use it without deep understanding):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;вони &lt;strong&gt;суть&lt;/strong&gt; програмісти&lt;/em&gt; — they &lt;strong&gt;are&lt;/strong&gt; programmers&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also, the archaic forms are natural part of Church Slavonic which is used in Christian rituals.&lt;br&gt;&#xA;For example, the famous &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Lord%27s_Prayer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Lord's Prayer&lt;/a&gt; begins with the words:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ѿче нашъ иже¹ &lt;strong&gt;єси&lt;/strong&gt; на небесѣхъ (Church Slav.)&lt;br&gt;&#xA;  Отче наш, іже &lt;strong&gt;єси&lt;/strong&gt; на небесіх (Modern adaptation)&lt;br&gt;&#xA;  Our Father who &lt;strong&gt;is&lt;/strong&gt; in heaven (Eng.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹ &lt;em&gt;іже&lt;/em&gt; is an archaic form of &lt;em&gt;which&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-20T09:08:18.957" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="545" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="551" CreationDate="2017-02-20T09:19:51.383" Score="13" ViewCount="171" Body="&lt;p&gt;Вочевидь ці слова утворені від прізвищ:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сердючка - від Сердюк,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Кравчучка - від Кравчук,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Бойчучка - від Бойчук.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання: чи так називали дружин чоловіків з такими прізвищами, чи доньок (щось інше)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику є означення &quot;одиначка&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОДИНАЧКА, и, жін.&#xA;  1. Жіночий рід до одинак 1, 2. Одиначка без матері, хоч і без земельки, та сама собі господиня! (Іван Ле, В снопі.., 1960, 31);&lt;br&gt;&#xA;  2. розм. Єдина дочка. А Ганна була, як і вона, удова, мала собі дочку-одиначку, звали Химою (Марко Вовчок, I, 1955, 50); Вона була в них одиначка, тож родичі були певні, що ще лучиться їй якийсь королевич (Лесь Мартович, Тв., 1954, 333).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одинак 1, 2 це відповідно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОДИНА́К, а ч.&#xA;  1. Той, хто сам, без інших, відокремився від людей; Той, хто уникає інших людей; Той, хто не спирається на допомогу або підтримку інших.&lt;br&gt;&#xA;  2. Той, хто не має сім'ї, рідних.&lt;br&gt;&#xA;  3. розм. Єдиний син. В родині було три доньки і син-одинак «Олесь»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-20T10:53:18.733" LastActivityDate="2017-02-20T18:28:13.353" Title="Що означає закінчення &quot;-чка&quot; (Сердючка, Бойчучка, Кравчучка)?" Tags="|етимологія|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="546" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="550" CreationDate="2017-02-20T09:40:44.873" Score="17" ViewCount="36403" Body="&lt;p&gt;Чи вживається вираз &quot;я скучаю за тобою&quot; в сучасній розмовній українській, чи його частіше замінюють на &quot;я сумую за тобою&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Академічний тлумачний словник вказує, що кілька десятиліть тому обидва вирази вживались:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sumuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМУВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;//  за ким — чим, без кого — чого, розм. по кому — чому. Горювати, тужити за ким-, чим-небудь. &lt;em&gt;Мала [Ліда] для всіх любов.. За тою з моїх сестер буду я сумувати, мамо, доки мого життя... (Ольга Кобилянська, II, 1956, 310); — За Україною все сумуєте? — Нема коли особливо сумувати: на оборону працюємо... (Олесь Гончар, III, 1959, 180); — Не сумуй же тут без мене. я швидко повернуся (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 360)&lt;/em&gt;; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skuchaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СКУЧАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;за ким—чим, без кого — чого і без додатка. Почувати тугу через відсутність кого-, чого-небудь, сумувати без когось, чогось. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Скучаю&lt;/strong&gt; я не за Києвом, а за своєю родиною, за вами і за доброю, нормальною роботою (Леся Українка, V, 1956, 230); Біля воріт виладналися по-святочному зодягнуті старі козаки, які скучали за військом, як мати за дітьми (Петро Панч, Гомон. Україна, 1954, 446); — Чого ти, Мелашко, журишся, аж з лиця спала? — питав у неї чоловік. — Скучила за матір'ю (Нечуй-Левицький, II, 1956, 325); Кілька тижнів Франка не бачилася з подругою і дуже за нею скучила (Степан Чорнобривець, Потік.., 1956, 84); Розказала [Маруся] й те, як скучала і журилась без нього (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 60); Данило й не згадує про сестру, наче зроду її й не було, а стара дуже скучав (Марко Вовчок, I, 1955, 98); — Ой, а я скучаю вже! Мамонька мені приснилась, ще й якесь село... чуже (Павло Тичина, II, 1957, 324); Говорила [Лукія], що життя їхнє ще наладиться.., скучить [чоловік] — сам ще й просити прийде (Андрій Головко, II, 1957, 147)&lt;/em&gt;; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Навздогін: як правильно утворити імператив: &quot;не скуч/скучай за мною&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2017-03-06T08:57:37.227" Title="&quot;Скучати за ...&quot; чи &quot;сумувати за ...&quot;?" Tags="|дієслова|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="547" PostTypeId="2" ParentId="541" CreationDate="2017-02-20T09:57:48.613" Score="9" Body="&lt;p&gt;Your premise is not true.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;To start with, English also has special verbs describing giving birth to different animals:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;farrowing&lt;/em&gt; (of a sow giving birth to piglets)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;foaling&lt;/em&gt; (of a horse giving birth to foals)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;calving&lt;/em&gt; (of a cow giving birth to calves)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;lambing&lt;/em&gt; (of a sheep giving birth to lambs)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In Ukrainian it is equally easy (if not easier, but I am biased!) to form verbs from nouns. &lt;em&gt;ощетинитись&lt;/em&gt; means &lt;em&gt;obtain a bristle&lt;/em&gt; &lt;em&gt;[щетина]&lt;/em&gt;, which in English means &lt;em&gt;to bristle&lt;/em&gt; (also a noun acting as a verb). Other forms: &lt;em&gt;заколоситись&lt;/em&gt; from noun &lt;em&gt;колос&lt;/em&gt;, or &lt;em&gt;оголосити&lt;/em&gt; from noun &lt;em&gt;голос&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;to voice&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, having different verbs for giving birth to different animals is both common with other languages, and natural.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;опороситись (from &lt;em&gt;порося&lt;/em&gt; = piglet)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ожеребитись (from &lt;em&gt;жереб'я&lt;/em&gt; =  foal)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;отелитись (from &lt;em&gt;теля&lt;/em&gt; = calf)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ягнитись (from &lt;em&gt;ягня&lt;/em&gt; = lamb)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;окотитись (from &lt;em&gt;кошеня&lt;/em&gt; = kitten) - although this one is confusingly used for lambs and goats as well (for example, in a traditional Christmas song &lt;em&gt;вийди, вийди, господарю, подивися на кошару: там овечки покотились, а ягнята народились&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ощенитись (from &lt;em&gt;щеня&lt;/em&gt; = puppy)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="122" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:17:58.083" LastActivityDate="2018-04-29T18:17:58.083" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="548" PostTypeId="2" ParentId="543" CreationDate="2017-02-20T09:59:00.047" Score="6" Body="&lt;p&gt;In the dialect of the Pokuttya region, the present-day Ivano-Frankivsk oblast, the present tense forms of &amp;quot;бути&amp;quot; were used together with participles in &lt;em&gt;-в, -ла, -ло, -ли&lt;/em&gt; to form the past tense in the same way as in English you take &lt;em&gt;have&lt;/em&gt; + past participle to form present perfect. Also, they were used to mean the present tense (&amp;quot;am, is, are&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The point was, those forms of &amp;quot;бути&amp;quot; were not used in their full forms, as in your chart, they became shortened and used as clitics attached to the first word in a clause:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зробив-єc, що-м ти казав? — &amp;quot;Have you done what I told you?&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нащо-с такий дурний! — &amp;quot;Why are you so silly!&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не видів-єм їх ніде. — &amp;quot;I haven't seen them anywhere.&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;As one can see it,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;єсьми&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;-єм&lt;/em&gt; after consonants and &amp;gt; &lt;em&gt;-м&lt;/em&gt; after vowels&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;єси&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;-єc&lt;/em&gt; after consonants and &amp;gt; &lt;em&gt;-c&lt;/em&gt; after vowels&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;The 3rd p. sg. &amp;amp; pl. were not used, the 1st p. pl was &lt;em&gt;-(є)смо&lt;/em&gt;, the 2nd p. pl was &lt;em&gt;-(є)сте&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The example sentences were taken from the book &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Oskar_Kolberg/Kazky_Pokuttia/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Казки Покуття&amp;quot;&lt;/a&gt; ('Pokuttya Fairy Tales'), pages 33-34. The fairy tales were collected in Pokuttya in the second half of the 19th century by &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Oskar_Kolberg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Henryk Oskar Kolberg&lt;/a&gt; (1814 – 1890), a Polish ethnographer, folklorist, and composer.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-20T09:59:00.047" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="549" PostTypeId="2" ParentId="546" CreationDate="2017-02-20T10:31:39.913" Score="9" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D0%BA%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Всесвітній словник української мови&lt;/a&gt; ставить ці слова в один синонімічний рядок без вказання заст. чи діал.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СУМУВА́ТИ&lt;/strong&gt; (пройматися почуттям суму, журби), ЖУРИ́ТИСЯ, ПЕЧА́ЛИТИСЯ, СМУТИ́ТИСЯ, ТУЖИ́ТИ підсил., ПОБИВА́ТИСЯ підсил.,&#xA;  ВБИВА́ТИСЯ [УБИВА́ТИСЯ] підсил., СМУТКУВА́ТИ розм., КРУШИ́ТИСЯ заст.,&#xA;  фольк., БАНУВА́ТИ діал., ПЕЧА́ЛУВАТИ діал., ПЕЧА́ЛУВАТИСЯ діал.;&#xA;  НУДЬГУВА́ТИ, &lt;strong&gt;СКУЧА́ТИ&lt;/strong&gt; (за ким-чим, без кого-чого і без додатка -&#xA;  сумувати без когось, чогось). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Скучати за&lt;/code&gt; можна зустріти у багатьох творах та ЗМІ, наприклад, у Євгена Гуцало в творі &lt;code&gt;Дорога з дитинства&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Погостювавши тиждень-другий, починала &lt;strong&gt;скучати за домівкою&lt;/strong&gt;, за селом,&#xA;  за сусідами. Вже не розказувала нічого про нечистий дух та водяників,&#xA;  а тільки зітхала й раз у раз дивилась у вікно. Мати клала в її кошик&#xA;  буханець хліба, крупи, пшона, шматок сала, а баба від усього&#xA;  відмовлялась, викладаючи. Тепер уже гнівалась мати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, &lt;code&gt;скучати по домівці&lt;/code&gt; є неправильною формою вжитку. У довіднику з українського слововживання М. Волощак &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/pryimennyky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наводиться&lt;/a&gt; таке пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Скучати по домівці ― Сумувати (тужити) за домівкою&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2017-02-20T10:31:39.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="550" PostTypeId="2" ParentId="546" CreationDate="2017-02-20T10:33:29.287" Score="15" Body="&lt;p&gt;Дієслово &quot;скучати&quot; фіксує не тільки СУМ, але й дорепресивні словники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;/strong&gt; &#xA;Скучать – скуча́ти, -ча́ю, -ча́єш, нудьгува́ти, -гу́ю, -гу́єш (за ким).&#xA;Соскучиваться, соскучиться – скуча́ти, заскуча́ти, -ча́ю, -ча́єш, ску́чити, -чу, -чиш (за ким, за чим).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський)&lt;/strong&gt;&#xA;Скуча́ти, -ча́ю, ску́чити, -чу (за ким, чим) – скучать, соскучиться по ком, чем.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/strong&gt; &#xA;Скуча́ти, -ча́ю, -єш, сов. в. ску́чити, -чу, -чиш, гл. Скучать, соскучиться. Скучає, як собака за києм. Ном. № 5021. Ти б поїхав та й не барився, щоб я не скучила. Мет. 56.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.)&lt;/strong&gt; &#xA;Соску́чиваться, соску́читься = нудитись, зану́джувати ся (С. Аф.), скуча́ти, зану́дитись (С. Л.), зну́дити ся, ску́чити. — Скучила до дому. — Скучила за вами. Кр.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо деякі пуристи намагаються його уникати або навішувати на нього ярлик &quot;росіянізм&quot;, але це укаїнське слово та не треба його цуратися.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дзвінка Матіяш:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Але ти просив мене писати тобі, писати ... І я нічого більше не&#xA;  роблю, тільки &lt;em&gt;скучаю за тобою&lt;/em&gt;. Тихо без слів &lt;em&gt;скучаю за тобою&lt;/em&gt;.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гордасевич Галина:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я скучаю за тобою.&lt;br&gt;&#xA;   Чи мовчу, чи розмовляю,&lt;br&gt;&#xA;   Чи на людях веселюся,&lt;br&gt;&#xA;   Чи сумую в самоті — &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Я скучаю за тобою!&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;   Хочу голос твій почути.&lt;br&gt;&#xA;   Слухаю співочих птахів,&lt;br&gt;&#xA;   Слухаю розмови мудрі,&lt;br&gt;&#xA;   Слухаю пісні Дассена ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="484" LastEditDate="2017-03-06T08:57:37.227" LastActivityDate="2017-03-06T08:57:37.227" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="551" PostTypeId="2" ParentId="545" CreationDate="2017-02-20T11:02:20.590" Score="12" Body="&lt;p&gt;Це називається &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;андро́нім&lt;/a&gt;, а саме &quot;іменування жінки за іменем, прізвищем чи прізвиськом її чоловіка&quot;, й утворюватися він може не лише за допомогою &quot;-чк&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До прикладу, наші дівчата на Сумщині також називали одна одну за прізвищем (оскільки вони були незаміжні, то бралося прізвище батька):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Улько ⇒ Ульчиха&lt;br&gt;&#xA;  Лимар ⇒ Лимарша&lt;br&gt;&#xA;  Тютюнник ⇒ Тютюнничка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У західних областях поширене іменування жінки за чоловіком, утворене за допомогою суфікса -ов (у варіаціях). Наприклад, &lt;em&gt;Міковчак&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Міковчак&lt;strong&gt;ов&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Клука&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Клук&lt;strong&gt;ов&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt;. На кшталт того, як це у польскій, чеській, словацькій тощо мовах, де такі варіанти мають офіційну форму (прізвище в паспорті). Втім, не слід плутати з російськими схожими за звучанням прізвищами, оскільки в російській додається тільки закінчення жіночого роду (&lt;em&gt;Виноградов&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Виноградов&lt;strong&gt;а&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще в Україні зустрічається іменування дочок за характером діяльності батька, що утворюється за допомогою суфікса -івн (у варіаціях). Наприклад, &lt;em&gt;поп&lt;strong&gt;івн&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лимар&lt;strong&gt;івн&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-02-20T18:28:13.353" LastActivityDate="2017-02-20T18:28:13.353" CommentCount="1" CommunityOwnedDate="2017-02-20T17:59:30.343" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="552" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="556" CreationDate="2017-02-20T11:13:15.183" Score="18" ViewCount="11179" Body="&lt;p&gt;Дуже часто зустрічаю у вжитку інфінітиви (початкова форма дієслова), які вимовляють з закінченням &lt;code&gt;-ть&lt;/code&gt; замість &lt;code&gt;-ти&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Робити - роби́ть&lt;br&gt;&#xA;  Співати - співать&lt;br&gt;&#xA;  Жити - жить&lt;br&gt;&#xA;  і т.д.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади використання таких дієслів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Треба жити, як співати, а співать, як жить.&#xA;  Тобі хочу я співать &quot;алілуя&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Завжди цікавило, звідки пішла ця форма вжитку, наскільки розповсюджена така вимова і чи є така форма унормованою в сучасній українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-16T17:55:01.680" LastActivityDate="2017-03-16T17:55:01.680" Title="Вживання інфінітивів з закінченнями &quot;-ть&quot; замість &quot;-ти&quot; (робити - роби́ть)" Tags="|orthography|дієслова|дієвідмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="553" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-20T16:43:48.160" Score="17" ViewCount="6492" Body="&lt;p&gt;Я чув про три варіанти різного ступеню серйозності:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Кощій Безсмертний;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Костій Бездушний;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чахлик Невмирущий.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Цікаві (для кожного варіанту)&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;історія походження&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;контекст вживання&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;сфера прийнятності&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також незрозуміло, чи останній варіант виключно гумористичним, чи може вживатися в серйозних контекстах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T12:25:37.350" LastActivityDate="2021-02-02T14:31:49.467" Title="Про «Кощей Бессмертный» українською" Tags="|переклад|from-russian|власні-назви|іноземні-імена|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="554" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="751" CreationDate="2017-02-20T19:11:39.240" Score="8" ViewCount="1207" Body="&lt;p&gt;Kindly advise if there is an explanation of such spelling of the feminine name &lt;strong&gt;Майя&lt;/strong&gt; in Ukrainian (with &lt;code&gt;й&lt;/code&gt;) with consequent specific declension rules? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I assume it should not be compared with &lt;strong&gt;Рая&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Тая&lt;/strong&gt;, due to the two being abridged forms from &lt;em&gt;Раїса&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Таїса&lt;/em&gt;, but why, for instance, &lt;strong&gt;Зоя&lt;/strong&gt; - without &lt;code&gt;й&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%CC%C0%C9%DF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МАЙЯ&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%C7%CE%DF&amp;amp;x=32&amp;amp;y=7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗОЯ&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:47:47.113" LastActivityDate="2018-04-13T21:47:47.113" Title="Spelling of feminine name &quot;Майя&quot; in Ukrainian" Tags="|spelling|власні-назви|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="555" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="566" CreationDate="2017-02-20T19:35:08.490" Score="14" ViewCount="4612" Body="&lt;p&gt;Залежно від джерела зустрічаю різне написання імені цього давньогрецького вченого - &quot;Ар&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;стотель&quot; та &quot;Ар&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;стотель&quot;. Більш поширеним варіантом написання є через &quot;і&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У зв'язку з цим питання - якщо написання Арістотель є правильним, то чому ім'я давньогрецького царя з абсолютно ідентичним грецьким коренем &quot;αριστο&quot;, пишеться, як Аристократ, а не Арістократ? Де логіка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="210" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-06T18:53:49.500" LastActivityDate="2018-12-24T12:19:23.353" Title="То &quot;Арістотель&quot; чи &quot;Аристотель&quot;?" Tags="|власні-назви|правопис|орфографія|іноземні-імена|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="556" PostTypeId="2" ParentId="552" CreationDate="2017-02-20T20:07:23.877" Score="14" Body="&lt;p&gt;Відповідь тільки до частини запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;чи є така форма унормованою в сучасній українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par83&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український правопис 2015&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 83. НЕОЗНАЧЕНА ФОРМА ДІЄСЛОВА (ІНФІНІТИВ)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Неозначена форма дієслова закінчується на&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ти&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;глибшати,&#xA;  годувати, годуватися (годуватись), жити, кинути, лізти, нести, пекти,&#xA;  пектися (пектись), ревти, ходити, хотіти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка 1. &lt;strong&gt;В усному мовленні, а відповідно й у художній&#xA;  літературі&lt;/strong&gt; іноді вживаються також скорочені форми інфінітива на&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ть&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, коли перед ним немає приголосного: &lt;em&gt;брать, казать, кинуть, терпіть, ходить.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проф. Ющук І.П. &lt;a href=&quot;http://educrimea.org/lib/books/Yushchuk.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПРАКТИКУМ З ПРАВОПИСУ І ГРАМАТИКИ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 81. Неозначена форма дієслова. Минулий час. Умовний спосіб &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Неозначена форма дієслова&lt;/strong&gt; (що робити? що зробити?) &lt;strong&gt;завжди закінчується суфіксом&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ти&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;думати, працювати, боротися, радіти,допомогти&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Суфікс &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ть&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;допускається лише в поезії та в розмовному стилі&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Книга&#xA;  вчить, як на світі жить.&lt;/em&gt; (Нар. творчість.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-02-20T20:20:04.037" LastActivityDate="2017-02-20T20:20:04.037" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="557" PostTypeId="2" ParentId="469" CreationDate="2017-02-20T20:16:11.563" Score="22" Body="&lt;p&gt;По-перше, ця вся пісня трохи не українською, а русинською мовою (&lt;em&gt;кедь, лем&lt;/em&gt;, інфінітиви на &lt;em&gt;-ц&lt;/em&gt; – це типові русинизми), в якій багато словакізмів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-друге, там описано зовсім иншу колізію, ніж те, про що пише @Chizh. Справа в тому, що в Австро-Угорщині рекрутаційна команда приходила до села, маючи певну квоту, скільки людей треба набрати до війська. Селян призивного віку збирали та кидали жереб, кому йти &lt;strong&gt;нароковац&lt;/strong&gt;, виконувати свій обов’язок, тобто служити у війську. &lt;strong&gt;Прийшла карта&lt;/strong&gt; саме й означає, що хлопцеві випав отой жереб. Та це був ще не кінець життя, &lt;strong&gt;карту&lt;/strong&gt; можна було комусь передати, якщо той був згідний, от герой пісні й почав &lt;strong&gt;дошіковац&lt;/strong&gt;, просити свого тата перейняти в нього ту карту та піти служити за нього, бо, як співається далі, в героя скоро народиться дитина.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я вважаю, що різниця тут принципова. Погодьтеся, коли вам приходить повістка на ваше ім’я, як зараз, ви не можете когось иншого попросити піти до війська замість вас.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-02-22T03:10:24.513" LastActivityDate="2017-02-22T03:10:24.513" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="558" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="559" CreationDate="2017-02-20T20:27:08.997" Score="9" ViewCount="204" Body="&lt;p&gt;What's used as the Ukrainian for the English word &quot;troika&quot;, when referring to the horse drawn carriage, as opposed to the travel card or as a metaphorical gang of three?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Wiktionary says it's трі́йка, but a Ukrainian speaker &lt;a href=&quot;https://travel.stackexchange.com/questions/88416/is-troika-riding-available-as-a-tourist-experience-in-ukraine/88429#comment210012_88429&quot;&gt;says&lt;/a&gt; that &quot;brichka&quot; is used.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Wiktionary has an entry for the English word britchka, but no translation information.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="104" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:52:15.057" LastActivityDate="2018-04-29T18:13:46.747" Title="What's used as the Ukrainian for troika?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="559" PostTypeId="2" ParentId="558" CreationDate="2017-02-20T20:57:53.830" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/brychka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Brychka&lt;/a&gt; is &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;more general class&lt;/a&gt; of transport &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Phaeton_body&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;vehicle&lt;/a&gt;. Actually it is a &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Wagon&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;wagon&lt;/a&gt; which may be carried by technicaly unimited number of horses :) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Troika (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trijka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;трійка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;) is a brychka drawn by &lt;em&gt;three&lt;/em&gt; horses:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Троє коней, запряжених поряд в один &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ekipazh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;екіпаж&lt;/a&gt;. //  &lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/equipage&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Екіпаж&lt;/a&gt; із запряженими в нього трьома кіньми; тройка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:13:46.747" LastActivityDate="2018-04-29T18:13:46.747" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="560" PostTypeId="2" ParentId="558" CreationDate="2017-02-20T20:59:03.520" Score="7" Body="&lt;p&gt;Трійка means that three horses are used, while they may &quot;drive&quot; different types of carriage, including sleigh.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trijka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ТРІЙКА&lt;/a&gt; Троє коней, запряжених поряд в один екіпаж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бричка is a type of carriage, while it can be drawn by different number of horses.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/brychka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;БРИ́ЧКА&lt;/a&gt;, и, жін. Легкий візок для їзди, іноді з відкидним верхом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-02-20T20:59:03.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="561" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="563" CreationDate="2017-02-20T21:18:19.283" Score="8" ViewCount="178" Body="&lt;p&gt;У Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D1%82%D1%96%D0%BE_%D0%9A%D0%B0%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вказано&lt;/a&gt; два варіанти написання - Мітіо та Мічіо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мітіо (Мічіо) Каку (англ. Michio Kaku, яп. ミチオ・カク) — американський&#xA;  науковець у галузі теоретичної фізики та екології. Обіймає посаду&#xA;  професора теоретичної фізики у міському коледжі та університеті міста&#xA;  Нью-Йорк. Автор багатьох книг та науково-популярних статей.&#xA;  Найвідоміші серед них — Фізика Неможливого (2008), Фізика Майбутнього&#xA;  (2011) та Майбутнє Розуму (2014), які також входять до числа&#xA;  бестселерів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українською одна з книг, &lt;a href=&quot;http://www.yakaboo.ua/fizika-majbutn-ogo.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фізика майбутнього&lt;/a&gt;, вийшла авторства &lt;strong&gt;Мічіо Кайку&lt;/strong&gt;, а в &lt;a href=&quot;http://life.pravda.com.ua/society/2013/05/29/129982/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цій статті&lt;/a&gt; він знову &lt;strong&gt;Мітіо Каку&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:40:53.540" LastActivityDate="2018-05-17T20:40:53.540" Title="Як правильно писати ім'я американського фізика Ка́ку?" Tags="|власні-назви|іноземні-імена|spelling|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="562" PostTypeId="2" ParentId="558" CreationDate="2017-02-20T21:40:55.370" Score="5" Body="&lt;p&gt;There is another option, though outdated&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТРОЯН&lt;/strong&gt;&#xA;  Троє (коней). &lt;em&gt;На друге літо — обзавівся&lt;/em&gt; [Максим] &lt;em&gt;трояном коней&lt;/em&gt; (Панас Мирний, I, 1949, 238); &lt;em&gt;Його примчав на мальованій&#xA;  таращанській бричці троян вороних коней&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, I, 1962,&#xA;  319).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://slovnyk.sum.in.ua/s/trojan&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;SUM&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B9%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-02-20T21:40:55.370" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="563" PostTypeId="2" ParentId="561" CreationDate="2017-02-20T22:22:18.453" Score="6" Body="&lt;p&gt;Не занурюючися глибоко в фонетику й фонолоґію японської мови, слід зазначити, що в імені цього вченого вживається склад ち ~ チ [ʨi], який вимовляється з дуже м’яким, палатальним приголосним та звучить як щось середнє між українськими &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ті&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чі&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, трохи шепеляво.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В сучасній стандартній транслітерації японської засобами латинського алфавіту, що зветься «rōmaji» (&lt;em&gt;римські знаки&lt;/em&gt;), у найрозповсюдженішому її &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%8F%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8#.D0.A1.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B0_.D0.93.D0.B5.D0.BF.D0.B1.D0.B5.D1.80.D0.BD.D0.B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;варіанті Гепберна&lt;/a&gt; цей склад записується як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;chi&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, саме так він і пишеться при вживанні японських слів, зокрема імен, в англійській, це й є джерелом  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Мічіо&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, та от тільки українській &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ч&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; [tʂ] – це твердий ретрофлексний приголосний, який не відповідає японській вимові ち ~ チ [ʨi].&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найрозповсюдженіша система запису японської мови засобами кирилиці зветься &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%8F%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8#.D0.9F.D0.BE.D0.BB.D1.96.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.BE.D0.B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;системою Поліванова&lt;/a&gt;, була розроблена в 1917, опублікована в 1930. За цією системою склад ち ~ チ [ʨi] записується як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (з російською вимовою &lt;strong&gt;&lt;em&gt;и&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;), це й є джерелом запису імені вченого українською як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Мітіо&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зверніть увагу, що в українській немає стандарту запису японської за допомоги української кирилки. Зважаючи на те, що система Поліванова є дуже поширеною, я схиляюся до використання саме її з адаптацією до української (так звана &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%8F%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8#.D0.91.D0.BE.D0.BD.D0.B4.D0.B0.D1.80.D0.B5.D0.BD.D0.BA.D0.BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;система Бондаренка&lt;/a&gt;), тобто із заміною &lt;strong&gt;&lt;em&gt;и&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;і&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ё&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;йо/ьо&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;г&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а отже найкраще по-нашому писати саме &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Мітіо&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Це виглядає набагато простішим, ніж транслітерація аж через 4 етапи: японська &gt; система Гепберна &gt; англійський правопис &gt; українська. Застосовуючи адаптовану систему Поліванова ми маємо лише 2 етапи: японська &gt; адаптована система Поліванова. Зверніть увагу, при передачі звуків однієї мови писемністю иншої втрати неминучі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-02-21T07:44:06.670" LastActivityDate="2017-02-21T07:44:06.670" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="564" PostTypeId="2" ParentId="553" CreationDate="2017-02-20T22:45:06.893" Score="15" Body="&lt;p&gt;Ось що пише М. Грушевський (&quot;Історія української літератури&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Кощій безсмертний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;» — образ, паралельний змієві: в казках і билинах сі&#xA;  два образи нераз заступають себе навзаєм, але в українській традиції&#xA;  Кощій ослаб, і ті казки, в котрих він приходить («бездушний Костій» —&#xA;  варіант дуже солдатського типу), можуть бути новішими зайдами з&#xA;  Великоросії. Одначе нема сумніву, що маємо тут образ старий, місцевий,&#xA;  і ті повніші варіанти сього мотиву, які знаходимо в Великоросії і в&#xA;  іншім слов’янськім та скандинавськім фольклорі, щонайменше — належать&#xA;  до нашої київської доби. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне, на українських теренах поширенішим був варіант &quot;&lt;strong&gt;бездушний&lt;/strong&gt;&quot;, а в російському фольклорі - &quot;&lt;strong&gt;безсмертний&lt;/strong&gt;&quot;: у яйці була його душа в першому випадку і смерть - в другому. Ось доказ (П.Кузьмичевскій &quot;Шолудивый Буняка въ украинскихъ народныхъ сказаніяхъ&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;образъ этотъ и имя чаще встрѣчается въ сказкахъ великорусскихъ, чѣмъ&#xA;  въ украинскихъ, изъ которыхъ пока напечатаны только одна съ именемъ&#xA;  Костія (у Чубинскаго, т. II, отд. I, №64). Въ великорусскихъ сказкахъ&#xA;  Кощей является по большей части похитителемъ красавицъ, а безсмертнымъ&#xA;  онъ называется потому, что смерть его запрятана далеко и въ очень&#xA;  сложномъ аппаратѣ: въ яйцѣ, которое спрятано въ уткѣ, а утка въ зайцѣ,&#xA;  а заяцъ въ сундукѣ, сундукъ на деревѣ и т.п. Красавица успѣваетъ&#xA;  выпытать секретъ Кощея, герой добываетъ фатальное яйцо и Кощей&#xA;  погибаетъ. Украинская сказка съ именемъ Костія принадлежитъ къ другой&#xA;  фабулѣ (Иванъ Богодавецъ, похожденія чудесно рожденнаго сына долго&#xA;  бездѣтныхъ родителей, который здѣсь между прочимъ самъ съ товарищами&#xA;  захватываетъ дочекъ Костія). Костій здѣсь называется бездушнымъ, такъ&#xA;  какъ душа его спрятана въ яйцѣ, яйцо въ уткѣ, утка въ гнѣздѣ на дубѣ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За етимологічним словником:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;слово &quot;&lt;strong&gt;кощій&lt;/strong&gt;&quot; - похідне від дієслова &quot;&lt;em&gt;костити&lt;/em&gt;&quot; - поганити, оскверняти,&#xA;  паплюжити - від праслов'янського &lt;em&gt;кость&lt;/em&gt; (гидота, труп) - така версія&#xA;  добре підходить для казкової істоти, що викрадає й оскверняє дівчат.&#xA;  Пізніше це слово набуло значення худої кістлявої людини (можливо,&#xA;  через зближення з іменником &quot;&lt;em&gt;кістка&lt;/em&gt;&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ще один варіант етимології: в тюркських мовах слово &quot;&lt;strong&gt;кощій&lt;/strong&gt;&quot; означало&#xA;  невільника, раба, отрока. &#xA;  Ніби не дуже підходить для казкової версії (хоча якщо вважати Кощія рабом яйця...)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, колись на Русі специфічні пісні духовного змісту (зокрема, їх виконували на тризнах) називали &quot;&lt;em&gt;кощунами&lt;/em&gt;&quot;, а співців, котрі їх виконували - &lt;em&gt;кощунниками&lt;/em&gt;. У християнську добу такі речі, звісно ж, стали забороненими, звідси російське дієслово &quot;&lt;em&gt;кощунствовать&lt;/em&gt;&quot; на позначення дій, пов'язаних з оскверненням святині, порушенням заборон.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Костій Бездушний згадується у книгах &quot;100 найвідоміших образів української міфології&quot; та &quot;Основи української літературно-наукової критики&quot;, отже, він таки був і є.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо Чахлика Невмирущого - це фікція. &lt;a href=&quot;http://iht.univ.kiev.ua/library/ks/1887/kievskaya-starina-1887-10-B-%284652-4695%29.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Шолудивий Буняк&lt;/a&gt; існує, Чахлик - ні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-02-20T22:45:06.893" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="565" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="567" CreationDate="2017-02-20T22:45:43.087" Score="9" ViewCount="5444" Body="&lt;p&gt;У живій розмовній практиці рідко вживається множина від іменника &lt;code&gt;тато&lt;/code&gt;, проте &quot;рідко&quot; не означає &quot;ніколи&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перше питання - як правильно ставити наголос - &lt;code&gt;тата́&lt;/code&gt; чи &lt;code&gt;та́та&lt;/code&gt;, наприклад, в такому реченні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Щасливі &lt;strong&gt;тата&lt;/strong&gt; і мами миттю хапаються за камери, закидаючи пізніше в&#xA;  мережу сотні фотографій улюбленого чада.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також допоможіть розібратись, в яких випадках потрібно вживати &lt;code&gt;татів&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;тат&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;тата&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;тати&lt;/code&gt; і інші похідні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:32:23.220" LastActivityDate="2018-04-05T05:32:23.220" Title="Як правильно вживати/наголошувати слово &quot;тато&quot; в множині та різних відмінках?" Tags="|відмінювання|наголос|declension|число|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="566" PostTypeId="2" ParentId="555" CreationDate="2017-02-20T23:29:06.620" Score="9" Body="&lt;p&gt;Відповідно до вимог &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;чинного правопису&lt;/a&gt;, правильний варіант - Арістотель, бо &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2%27%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;правило дев'ятки&lt;/a&gt; не поширюється на власні назви. Ініційований правописом 1999 року &amp;quot;Аристотель&amp;quot; не прижився: зрештою, навіть &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;скрипниківка&lt;/a&gt;&amp;quot; закликає &amp;quot;завсігди писати &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;&amp;quot; після приголосних у власних назвах іншомовного походження.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо Аристократа, логіки справді немає, бо загальна назва &lt;em&gt;аристократ&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;аристократія&lt;/em&gt; за правилом дев'ятки мають писатися через &amp;quot;и&amp;quot;, але чому у власній назві не зробили навпаки, як мало бути б за правилом? Можливо, щоб не змінювати корінь (це ж ім'я походить від загальної назви, а не навпаки), але все одно виглядає дивно. Приблизно так, як &amp;quot;ортодоксальна орфографія&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-20T23:29:06.620" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="567" PostTypeId="2" ParentId="565" CreationDate="2017-02-21T06:54:22.530" Score="13" Body="&lt;p&gt;Згідно з чинним правописом, правильно відмінювати слово &quot;тато&quot; в множині так:&lt;br&gt;&#xA;н. та́ти&lt;br&gt;&#xA;р. та́тів (тат)&lt;br&gt;&#xA;д. та́там&lt;br&gt;&#xA;зн. та́тів (тат)&lt;br&gt;&#xA;ор. та́тами&lt;br&gt;&#xA;м. на/у та́тах&lt;br&gt;&#xA;кл. та́ти&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки в словниках є протиріччя, варто скористатися правописом і з'ясувати все самостійно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par44&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;правописом&lt;/a&gt;, слово &quot;тато&quot; належить до II відміни (&quot;(а) іменники чол. роду з кінцевим приголосним основи та із закінченням -о в наз. відмінку (переважно назви осіб)&quot;), твердої групи (чоловічий рід)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Називний відмінок&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі, у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par54&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 54&lt;/a&gt; читаємо, що у II відміні, множині, цитую:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Закінчення -и мають усі іменники чол. роду твердої групи: ...та́ти...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто в правописі окремо вказано написання й наголос слова &quot;тато&quot; у множині в називному відмінку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Родовий відмінок&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par55&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 55&lt;/a&gt; бачимо, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Закінчення -ів (після голосного та апострофа -їв) мають іменники чол. роду та... Примітка. Деякі іменники чол. роду мають і нульове закінчення (основу): ... та́тів (тат)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Давальний відмінок&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par56&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 56&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У давальному відмінку множини другої відміни іменники чол. та середн. роду мають закінчення -ам (у твердій і мішаній групах)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, &quot;татам&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Знахідний відмінок&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par57&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 57&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Іменники, що означають істоти, мають закінчення, однакове з родовим відмінком множини&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, &quot;та́тів&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Решту таблиці можна записати, прочитавши параграфи §58 - §60&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч наголоси дани не для всіх відмінків, але дани для називного, родового, знахідного й кличного. У цих відмінках наголос не змінюється (залишається на першому &quot;а&quot;). Відповідно, логічно припустити, що й у решті відмінків він залишається на першому &quot;а&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-21T16:46:33.300" LastActivityDate="2017-02-21T16:46:33.300" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="568" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-21T14:05:14.377" Score="26" ViewCount="22953" Body="&lt;p&gt;В школі нас вчили ставити лапки отак: „приклад“.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приблизно так само виправляв лапки редактор Microsoft Word часів мого навчання в школі/інституті, замінюючи (AutoCorrect) &amp;quot;прямі&amp;quot; лапки в залежності від обраної мови тексту так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;„українська“;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«російська»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;“англійська”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне, саме завдяки Microsoft Word я зрозумів, що «оце» — теж є лапками (до цього я їх бачив виключно в таблицях змісту книжок російських віршів — і думав, що це якийсь специфічний знак для позначення вірша без заголовка). Хоча, навіть зрозумівши, що воно — теж лапки, я довго не міг до них звикнути, вручну виправляючи їх навіть у російських текстах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тим не менш, скоро я побачив:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;спочатку — що нові редактори виправляють &amp;quot;прямі&amp;quot; лапки на «отакі» навіть в українських текстах;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;потім, коли трішки розібрався — використання «отаких» лапок навіть у сучасному правописі: &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par124&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 124. ЛАПКИ (« »)&lt;/a&gt; — з використанням „отаких“ лише для другого рівня вкладеності:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Ти дивився кінофільм „Данило — князь галицький“?» — спитав він товариша.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коротше, запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи дійсно в 90х–2000х були зміни в нормах, що замінили „такий перший рівень (і не знаю, як раніше позначався другий, може, «отак», а може, й ніяк)“ на «такий перший рівень і „такий другий рівень“»? чи це лише розбіжність між традиціями рукописної та типографської графіки та некоректна конфігурація текстових редакторів на додачу? Шукаючи старі версії правопису на захист „звичних“ для мене лапок, я знайшов лише &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/135.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;проект-99&lt;/a&gt;, де лапки взагалі “англійські” (і ще невідомо, чи не результат це неточної оцифровки). &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи є якісь документи, що нормують (чи хоча б рекомендують), які саме лапки слід використовувати в українських друкованих текстах? Бо в правописі, власне, ніде не написано, що саме «такі» слід використовувати на першому рівні, а „такі“ — лише для другого. Хоча графіку самого правопису можна сприймати як зразок, але це не є конкретним правилом чи рекомендацією (і невідомо, наскільки обов'язковим для наслідування є той зразок, може, можна і так, і так).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-18T12:21:44.533" LastActivityDate="2017-06-25T12:35:08.763" Title="Який знак лапок є нормованим в українській мові?" Tags="|пунктуація|типографіка|" AnswerCount="2" CommentCount="13" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="569" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="571" CreationDate="2017-02-21T15:46:31.140" Score="10" ViewCount="491" Body="&lt;p&gt;Звідки пішло слово &quot;бентежити&quot;? &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікісловник&lt;/a&gt; цього не знає. Чи є в українській мові інші слова, що мають цей же корінь, або схоже походження?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інше питання, наскільки поширеним є слово &quot;бентеження&quot;? Я зустрічала дієслово &quot;бентежити&quot;/&quot;збентежити&quot;/тощо багато разів, але як іменник, здається, це слово не дуже поширене у використанні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="96" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:59:55.353" LastActivityDate="2017-02-25T21:59:55.353" Title="Яка етимологія слова &quot;бентежити&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="570" PostTypeId="2" ParentId="334" CreationDate="2017-02-21T16:12:29.423" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Фриланс&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фрилансер&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; згідно &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikibooks.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;правила дев'ятки&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пра́вило дев'я́тки — правописне правило української мови. У чинному правописі вимагає писати в запозичених загальних назвах після 9-ти приголосних, &lt;strong&gt;д, т, з, с, ц, ж, ш, ч, р&lt;/strong&gt;, перед наступною літерою, що позначає приголосний звук (крім &quot;й&quot;) літеру &quot;и&quot; на місці &quot;і&quot;: с&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;гнал, д&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;намо, пр&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;нтер і т. д. — а не с&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;гнал, д&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;намо, пр&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;нтер, як у першоджерелі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо за і в іншомовному слові йде літера, що позначає голосний, то правило дев'ятки не діє. Наприклад: &lt;em&gt;діадема, діоптрій, тіофен, станція, адажіо, Чіо-чіо-сан&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Після приголосних у кінці невідмінюваних слів також пишеться літера &quot;і&quot;: &lt;em&gt;колі́брі, парі́, таксі́&lt;/em&gt; (але &lt;em&gt;таксист&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Віші́, Замбе́зі, Ка́прі, Кара́чі, Нагаса́кі, По́ті, Сан-Сусі́, Фі́джі; Пестало́цці&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у власних іншомовних назвах може бути порушення &quot;правила дев'ятки&quot; - після &lt;strong&gt;д, т, з, с, р&lt;/strong&gt; відбувається написання &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;Д&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;дро, Т&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;то, З&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;мбабве, Місс&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;с&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;пі, Гр&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;мм&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Існує мнемонічне речення для полегшення запам’ятовування правила дев’ятки: &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;е &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;и &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;’ї&lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;и &lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;ю &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;а&lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;у &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;и&lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt;у.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-22T22:25:40.723" LastActivityDate="2018-04-22T22:25:40.723" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="571" PostTypeId="2" ParentId="569" CreationDate="2017-02-21T16:13:06.340" Score="12" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови&lt;/a&gt;: В 7 т. / АН УРСР. Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні; Редкол. О. С. Мельничук (головний ред.) та ін. — К.: Наук. думка, 1982, том 1, сторінка 168 пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бентежити – походження остаточно не з’ясоване; пов’язувалося з уг[орським] &lt;em&gt;bénitás&lt;/em&gt; «розслаблення, калічення, нівечення», &lt;em&gt;bántás&lt;/em&gt; «образа, кривда, мучення» [угорське &lt;code&gt;s&lt;/code&gt; читається як &lt;code&gt;ш&lt;/code&gt;]; можливо пов’язане з &lt;em&gt;бентег&lt;/em&gt; «послушник», турецьке &lt;em&gt;bende&lt;/em&gt; «раб, слуга»; в такому разі могло означати «поневолювати» (під час ворожих набігів), порівняйте &lt;em&gt;бантажити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бендюжити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бентег&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В цьому ж томі, сторінка 166:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бендюжити – «ганьбити, зневажати» – очевидно результат видозміни форми &lt;em&gt;бентежити&lt;/em&gt; під впливом &lt;em&gt;бендюга&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бендюх&lt;/em&gt;, і, можливо, словацького дієслова &lt;em&gt;bandečit'&lt;/em&gt; «лаятися».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Бантажити», сторінка 135:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/xEM47.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/xEM47.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, існує ціле сімейство слів, корінь яких містить приголосні &lt;code&gt;б-(н)-т-г/ж&lt;/code&gt;, походження цих слів достеменно не відоме, але вони мають спільні неґативні конотації та скоріш за все вплинули одне на одне. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-02-21T23:01:26.980" LastActivityDate="2017-02-21T23:01:26.980" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="572" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="574" CreationDate="2017-02-21T17:38:21.553" Score="13" ViewCount="2631" Body="&lt;p&gt;Серед інтернетів зустрічаю [повсюдно розтиражоване] таке пояснення фразеологізму &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/p.jatnycja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кривитися, як середа на п'ятницю&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Раніше в середу і п’ятницю не їли скоромного, тобто молочного і м’ясного. У п’ятницю постили суворіше, ніж у середу. От тому і кривиться середа на п’ятницю, бо їй заздрісно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одному мені це пояснення здається алогічним?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Заздрити тому, хто має суворіше постувати? Якщо ж тут йдеться про те, хто святіший, то чи не є заздрість гріхом?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чому ж середа кривиться?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:14:54.263" LastActivityDate="2018-12-15T09:16:32.653" Title="Чому середа кривиться на п'ятницю?" Tags="|етимологія|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="573" PostTypeId="2" ParentId="572" CreationDate="2017-02-21T19:08:51.143" Score="5" Body="&lt;p&gt;Добру відповідь дав пан Дмитро на форумі &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=4287&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СЛОВНИК.НЕТ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Здається, так кажуть не тим, що вони четверга не поділили, а тим, що і&#xA;  середа, і п'ятниця, на відміну від четверга, — пісні дні. А кому ж до&#xA;  вподоби постувати? От вони й кривляться (а часом і дмуться, й&#xA;  кособочаться, й дивляться, й зирять і т. ін.) одна на одну. Див. також&#xA;  &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/popisnity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;попісніти&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;em&gt;попісніти&lt;/em&gt; в переносному сенсі означає, стати сумним, пригніченим (див. посилання з цитати).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча варіант заздрощів теж маж логічне пояснення, адже виходить, що в п'ятницю люди, типу, духовніші.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-02-21T19:08:51.143" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="574" PostTypeId="2" ParentId="572" CreationDate="2017-02-21T20:32:34.143" Score="14" Body="&lt;p&gt;Щось у цьому є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;П'ятницю вважають достойнішим пісним днем, як середу (&quot;Приповідки або&#xA;  українсько-народня філософія&quot; В.С. Плавюка, 1946)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так от: і середа, і п'ятниця в українській свідомості були &quot;жіночими&quot;, &quot;пісними&quot;, &quot;нещасливими&quot; днями. І в середу, і в п'ятницю не можна було прясти, чесати волосся, а особливо прати і пекти хліб, і, звісно, співати й розважатися - бо ж пісні дні. Образи Середи і П'ятниці дуже подібні: обидві супроводжували небіжчика в потойбіччя, обидві асоціювалися з дівчатами (жінками), які поночі відвідували жінок, стежили за дотриманням неписаних законів і карали &quot;порушниць&quot; страшними карами типу зіпсованого тіста, почорнілої дитини тощо. Як на мене, єдина різниця - п'ятницю шанують більше (страстний день Христових мук), отож піст був суворішим і заборон було більше. Джерело: &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=KEoqAQAAMAAJ&amp;amp;q=100%20%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2&amp;amp;dq=100%20%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiNuNmhgaLSAhWjIpoKHdCIBPQQ6AEIHTAA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;100 найвідоміших образів української міфології&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі &lt;em&gt;суто авторська інтерпретація&lt;/em&gt;: середа - день, коли Христа віддано під суд, але п'ятниця - день страти - безперечно значно сакральніший, урочистіший, тож і заборон має бути більше. Усе скоромне, чого не можна людині, отримує П'ятниця. До того ж, існував звичай вшановувати &quot;святу П'ятінку&quot;: звечора залишати на столі хліб-сіль, юшку чи кашу. Середу так не вшановували, тож їй нічого не лишалося окрім як тихо заздрити й кривитися. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-02-21T20:32:34.143" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="575" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-21T21:13:28.223" Score="16" ViewCount="995" Body="&lt;p&gt;Since recently I have been often corrected when using the word &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;останній&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;останній раз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;останній візит&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;останнє рішення&lt;/em&gt;). Some friends try to persuade me that &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;крайній&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; should be used instead, due to &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;останній&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; bearing extra negative connotation, namely &quot;occurring before death&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The Dictionary of the Ukrainian Language provides us with the following entries:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krajnij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КРА́ЙНІЙ&lt;/a&gt;, я, є. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ostannij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОСТА́ННІЙ&lt;/a&gt;, я, є.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;We can see that &quot;near-death&quot; meaning is just a minor one among the number of other meanings of the word &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;останній&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, and surely does not prevail.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;I wonder&lt;/strong&gt; whether it's just a prejudice of the people or there have been some recent updates to the interpretation of the meaning of the two words in modern dictionaries I am not aware of?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:06:43.927" LastActivityDate="2018-04-29T17:12:17.360" Title="&quot;Останній&quot; or &quot;крайній&quot;?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="576" PostTypeId="2" ParentId="40" CreationDate="2017-02-21T21:26:28.523" Score="18" Body="&lt;p&gt;На жаль, ситуація не така однозначна, як &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/41/4&quot;&gt;стверждує int_ua&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Юнікод і світ&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%84#.D0.9A.D0.BE.D0.B4.D1.83.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D1.8F_.D0.B0.D0.BF.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.80.D0.BE.D1.84.D0.B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;три апострофоподібні символи&lt;/a&gt;: &lt;pre&gt;&#xA;|–––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––|&#xA;|Умовний|  Код  |Виг|Назва                               |Юнікодна категорія|&#xA;|номер* |Юнікоду|ляд|(і переклад)                        |(і переклад)      |&#xA;|–––––––+–––––––+–––+––––––––––––––––––––––––––––––––––––+––––––––––––––––––|&#xA;|1-й    |U+0027 | ' |APOSTROPHE                          |Punctuation       |&#xA;|       |       |   |(апостроф)                          |(пунктуація)      |&#xA;|–––––––+–––––––+–––+––––––––––––––––––––––––––––––––––––+––––––––––––––––––|&#xA;|2-й    |U+2019 | ’ |RIGHT SINGLE QUOTATION MARK         |Punctuation       |&#xA;|       |       |   |(праві (закривальні) одинарні лапки)|(пунктуація)      |&#xA;|–––––––+–––––––+–––+––––––––––––––––––––––––––––––––––––+––––––––––––––––––|&#xA;|3-й    |U+02ВС | ʼ |MODIFIER LETTER APOSTROPHE          |Letter            |&#xA;|       |       |   |(модифікуюча літера апостроф)       |(літера)          |&#xA;|–––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––|&#xA;* – лише в межах цієї мікростатті&lt;/pre&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/gzeo0.png&quot; alt=&quot;1-й — U+0027, 2-й — U+2019, 3-й — U+02ВС і ще одинарні англ. відкривальні лапки для порівняння&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1-й є ASCII-символом, тобто використовується ще з часів систем, що не підтримували Юнікод. І в ролі одинарних англійських закривальних лапок, і в ролі апострофа. В сучасних системах має негарний вертикальний вигляд. З появою Юнікоду з'являються інші два (2-й і 3-й). В правильних шрифтах вони (2-й і 3-й) виглядають однаково.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Здавалося б, у чому проблема, все банально: 2-й стає одинарними англійськими закривальними лапками, а 3-й — власне апострофом. Тим більше, що й категорії в них саме такі: 2-й вважається розділовим знаком, а 3-й — частиною слова (наприклад, в більшості браузерів подвійний клік по лівій половині abc’def з 2-м знаком виділить лише ліву половину, а по лівій половині abcʼdef з 3-м знаком — обидві).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ні. Так було лише до 1999 року, коли вийшла версія 3.0.0 стандарту Юнікод. Відтоді: &lt;strong&gt;не звертайте уваги на назви, 2-й є і одинарними англійськими закривальними лапками, і апострофом&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А що ж 3-й, чи використовується він з тих пір узагалі? Формально використовується, але його використання доволі звужене. Формально критерій звучить так: якщо апостроф змінює звучання попередньої літери, то перевага надається 3-му, якщо ж апостроф є просто «роздільником» в слові, то звичайному (2-му). На практиці він використовується для позначення, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;(у МФА) того, що попередня приголосна є абруптивною (наприклад, &lt;a href=&quot;https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/64/Bilabial_ejective_plosive.ogg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;lsqb;p&amp;#700;&amp;rsqb;&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(у бодо, догрі і майтхілі) тону попередньої літери;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(у тундровому діалекті ненецької й інших мовах) &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D0%B5_%D0%B7%D1%96%D0%BC%D0%BA%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;гортанного зімкнення&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Формально, його можна використовувати в англійській мові для передачі м'яких приголосних при транслітерації/транскрипції кириличних слів (наприклад, lʼalʼka — лялька), але на практиці ніхто не заморочується (ставлять звичайний 2-й).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Українська мова&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є апостроф в українській мові «роздільником» в слові, чи модифікує звучання попередньої літери?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені особисто здається, що йому більше підходить перше. Адже «м'ясо» читається так, наче «я» стоїть не після приголосної, а починає слово чи секцію слова (м-ясо).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, звісно, формально можна притягнути й друге. Адже формально звучання попередньої голосної змінюється — вона перестає бути пом'якшеною. Те, що змінюється звучання й наступної — не біда, для 3-го знаку це теж дозволяється.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До 2011 українці тяжіли до використання 1-го і 2-го апострофів. І це не дивно, адже в усьому світі використовують саме їх. 1-й присутній на усіх клавіатурах; 2-й часто підставляється замість першого текстовими редакторами (Microsoft Word, інші офісні редактори, поля вводу веб-сайтів) для «причепурювання» тексту, що ввів користувач (зазвичай, виконується оцінка положення 1-го і замість нього вставляється або одинарні англійські відкривальні лапки, або одинарні англійські закривальні лапки, вони ж англійський апостроф, вони ж 2-й символ).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Поворот&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в 2011 стався різкий поворот, коли ICANN (Інтернет корпорація з присвоєння імен та номерів, фактично — керівник багатьох технічних аспектів Інтернету) вирішувала долю і принципи функціонування майбутнього українського домену верхнього рівня &lt;code&gt;укр&lt;/code&gt;. Те, що в кириличних інтернаціоналізованих доменних іменах (типу &lt;a href=&quot;http://%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%82.%D1%83%D0%BA%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://президент.укр&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://%D0%B0%D0%B2%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE.%D1%83%D0%BA%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://авраменко.укр&lt;/a&gt;) не можна було використовувати 1-й і 2-й символи було заздалегідь передбаченим фактом. І тоді Український Мережевий Інформаційний Центр (УМІЦ, він же UANIC, він же hostmaster) направила в ICANN &lt;a href=&quot;http://uanic.net/wp-content/uploads/2013/12/Letter-apostrophe1.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відкритий лист&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://uanic.net/198/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;детальніше&lt;/a&gt;), в якому стверджувалося, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;що &lt;strong&gt;3-й&lt;/strong&gt; символ є &lt;strong&gt;літерою української абетки&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;його використання дещо схоже з використанням російського м'якого (sic) знаку — він позначає відсутність пом'якшення;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;семантичні і синтаксичні фукнції українського апострофа відрізняються від таких у латинського.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ICANN дозволила використання 3-го знаку в українських кириличних доменних іменах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відтоді диспозиція дещо змінилася.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, оскільки українці мають мати можливіть вводити українські ж доменні імена (в яких теоретично може трапитися 3-й знак у ролі апострофа), то 3-й символ внесли в розкладку клавіатури Ukrainian Unicode, що є українською розкладкою за замовчуванням у багатьох юнікс-подібних операційних системах. До цієї зміни на звичайному місці був 2-й знак, 1-й вводився з утримуванням Shift; після: на звичайному місці знаходиться 1-й, 3-й — вводиться з утримуванням Shift, а 2-й — взагалі комбінацією AltGr+Shift+2. В розкладці же клавіатури Windows (українській розширеній) як був, так і є присутній лише 1-й знак.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Наслідки&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До чого це призведе все — невідомо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, 3-й знак колись таки стане основним знаком для українського апострофа (окрім рідких не юнікодних систем, що підтримують лише 1-й).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, чисто практичні аспекти переможуть — адже увесь світ використовує 2-й і велика частина програмного забезпечення більше пристосована до нього (хоч і перевага незначна). Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пошук в межах сторінки в браузерах Firefox і Chrome вважає 1-й і 2-й знак еквівалентними (при пошуку слова «м’ясо» (2-й) знайдеться і безпосередньо «м’ясо» (2-й), і «м'ясо» (1-й)). 3-й же знак не вважається еквівалентним 1-му та 2-му (пошук за словом «мʼясо» (3-й) знайде лише безпосередньо «мʼясо» (3-й)).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Багато текстових редакторів продовжують автоматично замінювати 1-й символ на 2-й (а не 3-й) — навіть в українських текстах. Приклади: Microsoft Word, LibreOffice Writer, поля вводу на багатьох сайтах, в тому числі чисто українських (&lt;a href=&quot;http://dou.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://dou.ua&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;3-й знак все ще відсутній на клавіатурах в операційних системах Windows. (Як, власне і 2-й, але той часто отримається з 1-го автозаміною — див. попередній пункт.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-02-22T10:55:16.163" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="577" PostTypeId="2" ParentId="575" CreationDate="2017-02-21T22:50:27.140" Score="17" Body="&lt;p&gt;That is definitely a prejudice, a superstition.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It is rooted in the &lt;strong&gt;professional slang&lt;/strong&gt; of people whose profession includes &lt;strong&gt;constant risk of death&lt;/strong&gt;, such as pilots, all kinds of military men, firemen, etc. For them anything they do can really be &lt;strong&gt;the last&lt;/strong&gt; time they do it in their life, the word &lt;em&gt;останній&lt;/em&gt; for them means “ultimate, followed by nothing”, so in order not to “tempt the Fortune” they use the word &lt;em&gt;крайній&lt;/em&gt; which in this case means “the last one in the queue, line, such one that more can come and stand behind it”. Here “more can come and stand behind it” is the key, it implies the action is not ultimate.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My informer on the topic is a friend of mine who is an air traffic controller, he says, “If someone asks me if that is the &lt;em&gt;last&lt;/em&gt; plane during my shift, I won't be able to answer, because who knows how many more unexpected planes can come, so I'd say it's not the &lt;em&gt;last&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;останній&lt;/em&gt;), but &lt;em&gt;last in the queue&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;крайній&lt;/em&gt;), some other planes can come unexpectedly.”&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;That trait is very catchy, and many people who served in the army even for a year or two start using it for years after they had abandoned military service.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:09:51.457" LastActivityDate="2018-04-29T17:09:51.457" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="578" PostTypeId="2" ParentId="575" CreationDate="2017-02-21T23:18:11.107" Score="15" Body="&lt;p&gt;I assume that this connotation came from the Russian language where a majority of people prefer to say &lt;em&gt;крайній&lt;/em&gt; instead of &lt;em&gt;останній&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;A lot of Russian sources &lt;a href=&quot;http://mel.fm/2016/05/13/posledniy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;confirm&lt;/a&gt; my assumption:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Розповсюдженим явищем черед сучасних носіїв російської мови є&#xA;  схильність до есхрофемізмів або забобонний страх перед есхрофемізмами.&#xA;  Есхрофемізм - це примусове знаходження підтексту в будь-якому&#xA;  словесному повідомленні і одночасне звернення до низького&#xA;  (часто - непідцензурного) стилю мовлення. Обидва прийоми природним чином&#xA;  розвиваються в середовищі, де панують цензура і доноси.&#xA;  Сигнал, що змушує за безневинним словом чути грубе та лайливе слово,&#xA;  матюк. Чому більше не говорять &lt;em&gt;я кінчив школу&lt;/em&gt; (в оригіналі -&#xA;  &lt;em&gt;кончил&lt;/em&gt;)? Натомість говорять &lt;em&gt;закінчив школу&lt;/em&gt; (рос. &lt;em&gt;окончил школу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;закончил школу&lt;/em&gt;), через те, шо це дієслово може сприйматись в непристойному&#xA;  підтексті. Ось це і є прояв есхрофемізма. Есхрофемізм - це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%B2%D1%84%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;евфемізм&lt;/a&gt; (слово-замінник, уживане замість ненормативної лексики або грубих або різких слів і висловів, які неприйнятні в загальному вжитку в &quot;культурному співтоваристві&quot;) навпаки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Upd.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;In English it's called &lt;em&gt;dysphemism&lt;/em&gt; (discussion on &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/questions/60883/what-is-the-opposite-of-euphemism&quot;&gt;English Language&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Dysphemism&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;). It comes from the Greek dys δύς &quot;mis-&quot; and pheme φήμη &quot;speech, voice, reputation&quot;. Related terms include malphemism (from the Latin malus &quot;bad&quot;), and cacophemism (from the Greek kakos κακός &quot;bad&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In &quot;Big Russian slang dictionary&quot; by V. M. Mokienko and T. G. Nikitina word &lt;em&gt;крайній&lt;/em&gt; in the meaning &lt;em&gt;останній&lt;/em&gt; is marked as &lt;em&gt;aviation, space&lt;/em&gt;. It is obvious that pilots, parachutists, explorers are afraid to talk about the latest flight, jump, expedition. But it's not obvious why such a lot of people started using professional connotation in daily life.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:12:17.360" LastActivityDate="2018-04-29T17:12:17.360" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="579" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="580" CreationDate="2017-02-21T23:39:58.443" Score="11" ViewCount="1765" Body="&lt;p&gt;В школі ми вивчали вірш Генріха Гейне «Ein Fichtenbaum steht einsam»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ein Fichtenbaum steht einsam&lt;br&gt;&#xA;  Im Norden auf kahler Höh';&lt;br&gt;&#xA;  Ihn schläfert; mit weißer Decke&lt;br&gt;&#xA;  Umhüllen ihn Eis und Schnee.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В перекладі Леоніда Первомайського - &lt;em&gt;кедр&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Самотній &lt;strong&gt;кедр&lt;/strong&gt; на стромині&lt;br&gt;&#xA;  В північній стоїть стороні,&lt;br&gt;&#xA;  І кригою, й снігом укритий,&lt;br&gt;&#xA;  Дрімає і мріє вві сні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А в перекладі Степана Чарнецького - &lt;em&gt;ялиця&lt;/em&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Глядить сумна &lt;strong&gt;ялиця&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  На зимні береги;&lt;br&gt;&#xA;  Над нею студінь злиться,&lt;br&gt;&#xA;  Окутують сніги.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У німецькому оригіналі — &lt;em&gt;сосна&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, ми отримали &lt;em&gt;сосну&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кедр&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;ялицю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В чому причина різних перекладів і чи є інші подібні приклади в українських перекладах? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:16:25.640" LastActivityDate="2024-03-02T07:11:33.857" Title="Переклад вірша Heinrich Heine «Ein Fichtenbaum steht einsam» українською" Tags="|переклад|from-german|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="580" PostTypeId="2" ParentId="579" CreationDate="2017-02-22T00:18:32.463" Score="10" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Der Fichtenbaum&lt;/strong&gt; — це &lt;em&gt;ялина&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;ялиця&lt;/em&gt; (&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;em&gt;пихта&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Der Baum&lt;/strong&gt; — іменник чоловічого роду.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сам вірш Гейне — про кохання, яке не склалося.&lt;br&gt;&#xA;Друга строфа вказує, що &lt;em&gt;«&lt;strong&gt;він&lt;/strong&gt; мріє про Пальму»&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Er traeumt von einer Palme,&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;    Die, fern im Morgenland,&lt;br&gt;&#xA;    Einsam und schweigend trauert&lt;br&gt;&#xA;    Auf brennender Felsenwand. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але використання назви дерева жіночого роду (&lt;em&gt;ялина&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;ялиця&lt;/em&gt;) трошки зміщує акценти, і &lt;strong&gt;вірш про кохання&lt;/strong&gt; «чоловічого» Fichtenbaum до «жіночої» Palme перетворюється на &lt;strong&gt;вірш про самотність&lt;/strong&gt; Ялини, якій &lt;strong&gt;хочеться бути&lt;/strong&gt; Пальмою (або якимось чином отримати долю Пальми, жити у теплих краях тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;З точки зору дослівного перекладу — &lt;em&gt;ялина&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;ялиця&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;З точки зору точності смислової передачі — має бути дерево чоловічого роду. Наприклад, &lt;em&gt;кедр&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В обох випадках ми при перекладі щось втрачаємо. І різні автори перекладів вже самі мусили приймати рішення стосовно того, що́ варто втратити, а що́ — зберегти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Update.&lt;/strong&gt; Шановний @Artemix зазначає у коментарі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;До речі, читав гарну статтю про традиції (щоправда, російського) перекладу, в якій наводилися приклади того що хоча гендер людей у перекладі передається правильно, на гендер інших істот або навіть речей (наприклад у казці це може бути годинник) майже ніколи не звертають уваги. Найбільш відомими і водночас некоректними перекладами є: Багіра з &quot;Мауглі&quot; (взагалі повинен бути Багір - це опозиція Шер-Хану, лицар проти розбійника), Сова з Вінні-Пуха (повинен бути Філін - недовчений учень - до появи Кенги у лісі була виключно чоловіча дитяча компанія), Соня з божевільного чаювання в &quot;Алісі&quot; Льюіса Керола&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://magazines.russ.ru/voplit/2009/2/eli12.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Гендер сказочных и мифологических персонажей англоязычной литературы в русских переводах&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті також згадується думка І.Чистової щодо вірша Гейне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-18T12:48:47.517" LastActivityDate="2017-03-18T12:48:47.517" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="581" PostTypeId="2" ParentId="579" CreationDate="2017-02-22T00:19:27.043" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це ж поезія, ні? Яка різниця, про який саме вид хвойних писав Гайне? Візьмемо Єсєніна «Белая берёза под моим окном», чи знаєте ви, що &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;існує 120 видів берези&lt;/a&gt;, про який саме вид із цих ста двадцяти писав поет? А тепер уявіть саамів, для яких береза – це єдине дерево, що росте в їхній країні, у них немає инших дерев окрім берез, їхне слово «дерево» й означає «будь-який вид наших берез», а ще у них є спеціялізовані назви для кожного їх виду, то який з них має обрати перекладач Єсєніна саамською?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хочу зазначити, що &lt;em&gt;Fichtenbaum&lt;/em&gt; – це саме &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ялина&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. «Сосна» німецькою – &lt;em&gt;Kiefer&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Kiefernbaum&lt;/em&gt;, рідше &lt;em&gt;Föhre&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Föhrenbaum&lt;/em&gt;. Отже, ваші сумніви безпідставні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще цікава штука: німецьке &lt;em&gt;Fichte&lt;/em&gt; є словом, з якого походить наше &lt;em&gt;піхта&lt;/em&gt;, то от українська Вікіпедія й перенаправляє вас автоматично при запиті «піхта» на статтю &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Ялиця»&lt;/a&gt;, можете самі спробувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-02-22T00:33:19.017" LastActivityDate="2017-02-22T00:33:19.017" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="582" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-22T04:38:04.687" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:38:04.687" LastActivityDate="2017-02-22T04:38:04.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="583" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-22T04:38:04.687" Score="0" Body="Для запитань про переклад з англійської мови / For questions about translation from English" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:38:04.687" LastActivityDate="2017-02-22T04:38:04.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="584" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-22T04:38:38.200" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:38:38.200" LastActivityDate="2017-02-22T04:38:38.200" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="585" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-22T04:38:38.200" Score="0" Body="Для запитань про переклад з російської мови / For questions about translation from Russian" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:38:38.200" LastActivityDate="2017-02-22T04:38:38.200" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="586" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-22T04:39:11.077" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:39:11.077" LastActivityDate="2017-02-22T04:39:11.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="587" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-22T04:39:11.077" Score="0" Body="Для запитань про переклад з німецької мови / For questions about translation from German" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-22T04:39:11.077" LastActivityDate="2017-02-22T04:39:11.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="589" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="591" CreationDate="2017-02-22T08:23:07.330" Score="11" ViewCount="585" Body="&lt;p&gt;Чи є якійсь усталене слово, що відповідає англійському &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Engine&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, що використовується для позначення базової програми, на основі якої створюється якийсь інший продукт.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;гра на основі Unreal Engine (тобто використовується система інтерфейсу і дизайну рівнів гри від гри Unreal);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;гра на основі Quake Engine (відповідно гра на основі Quake);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;сайт на основі Google App Engine.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У російській використовувалося слово &quot;движок&quot;, але спроби перекласти його як &quot;двигунець&quot; мають швидше комічний ефект.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:20:38.047" LastActivityDate="2018-04-19T00:22:35.073" Title="Як перекласти термін &quot;Engine&quot; (базова програма, на базі якої створюється конкретна реалізація гри, сайту)" Tags="|терміни|from-english|переклад|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="590" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-22T08:58:06.750" Score="9" ViewCount="2464" Body="&lt;p&gt;Ґуґл знаходить обидва варіанти, чи обидва є нормативними?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Декілька прикладів з пошуку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З перекладу &quot;Долина Совісті&quot; Дяченків (видавництво &quot;Зелений Пес&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тож Влад &lt;strong&gt;сидів на останньому ряді&lt;/strong&gt; біля стіни, Ганна - на першому біля вікна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Діва Млинища&quot;, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;за ними йшов назирцем Левко — він теж дивився в клубі те кіно, як зазвичай, &lt;strong&gt;в останньому ряду&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2018-04-29T18:45:42.500" Title="&quot;Сидіти на останньому ряді&quot; чи &quot;Сидіти в останньому ряду&quot;?" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="591" PostTypeId="2" ParentId="589" CreationDate="2017-02-22T09:14:57.383" Score="14" Body="&lt;p&gt;Найпоширенішим варіантом можна вважати переклад &quot;рушій&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;його пропонує &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D1%83%D1%88%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;словосполучення &quot;пошуковий рушій&quot; наявне у &lt;a href=&quot;http://help.opera.com/Windows/12.10/uk/search.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;документації&lt;/a&gt; веб-оглядача Opera;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;словосполучення &quot;ігровий рушій&quot; використовується на тематичних сайтах про комп'ютерні ігри (див. &lt;a href=&quot;http://playua.net/anonsovano-igrovyj-rushij-cryengine-5/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;http://uk.wikis.wikia.com/wiki/The_Elder_Scrolls_Wiki_(uk.elderscrolls)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;рушій&quot; зустрічається у локалізованій документації проекту KDE (&lt;a href=&quot;https://userbase.kde.org/Rekonq/uk#.D0.A0.D1.83.D1.88.D1.96.D0.B9_WebKit&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Reconq&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://userbase.kde.org/Glossary/uk#KHTML&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;KHTML&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://userbase.kde.org/Glossary/uk#WebKit&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;WebKit&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://userbase.kde.org/Glossary/uk#KJS&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;KJS&lt;/a&gt;), також словосполучення &quot;рушій даних&quot; у розділі новин на &lt;a href=&quot;https://www.kde.org/announcements/4.3/index-uk.php&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;kde.org&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="390" LastEditDate="2017-02-24T11:21:02.620" LastActivityDate="2017-02-24T11:21:02.620" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="592" PostTypeId="2" ParentId="589" CreationDate="2017-02-22T09:33:38.330" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Двигун&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цей варіант широко розповсюджений серед ІТ спеціалістів. На відміну від &lt;em&gt;рушія&lt;/em&gt;, який рухає чимось, &lt;em&gt;двигун&lt;/em&gt; - щось, завдяки чому сайт працює, його ключовий компонент. Пошук в Google покаже велику кількість результатів за &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/?q=%D0%B4%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D1%83%D0%BD%20%D1%81%D0%B0%D0%B9%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запитом&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;двигун сайту&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Конструктор&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо використовуються системи, що дозволяють легко компонувати різні модулі та функціональність. Наприклад, Wordpress можна назвати &lt;em&gt;конструктором сайтів&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Система управління контентом&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ключова задача системи - робота з контентом, то вживають саме такий переклад. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:22:35.073" LastActivityDate="2018-04-19T00:22:35.073" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="593" PostTypeId="2" ParentId="589" CreationDate="2017-02-22T11:48:32.497" Score="4" Body="&lt;p&gt;Оскільки дві версії були сформульовані, вирішив зібрати статистику по двигунах та рушіях. Використання &lt;strong&gt;пошуковиків&lt;/strong&gt; для порівняння статистики у загальному випадку &lt;strong&gt;не дає правильних чисел&lt;/strong&gt; (це тільки оцінка, яка може в декілька разів відрізнятися від реальних значень), але коли результатів небагато і пошукова система дозволяє продивитися всі сторінки з результатами (а не тільки перші 100 сторінок), тоді ці результати більш достовірні. (Тобто у разі використання Google більше 1000 &lt;em&gt;реальних&lt;/em&gt; результатів перевірити неможливо).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, перший пошук при переході на останню сторінку дає попередження що пошук не включав схожі результати і щоб включити їх треба перейти по посиланню &quot;repeat the search with the omitted results included.&quot; Тільки після цього можна подивитися на справжні числа.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, пошук по словосполученню &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/?q=%D0%B4%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D1%83%D0%BD%20%D1%81%D0%B0%D0%B9%D1%82%D1%83#q=%22%D0%B4%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D1%83%D0%BD%20%D1%81%D0%B0%D0%B9%D1%82%D1%83%22&amp;amp;start=171&amp;amp;filter=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;двигун сайту&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (зверніть увагу на лапки), дає &lt;strong&gt;181&lt;/strong&gt; сайт.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;двигун сайта&quot; - ще &lt;strong&gt;112&lt;/strong&gt; (разом 293).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=%22%D1%80%D1%83%D1%88%D1%96%D0%B9%20%D1%81%D0%B0%D0%B9%D1%82%D1%83%22&amp;amp;start=40&amp;amp;filter=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;рушій сайту&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, дає &lt;strong&gt;45&lt;/strong&gt; сайтів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;рушій сайта&quot; - ще &lt;strong&gt;102&lt;/strong&gt; (разом 147).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але! Пошук по словосполученню&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=%22%D0%B4%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D1%83%D0%BD%20Unreal%22&amp;amp;start=40&amp;amp;filter=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;двигун Unreal&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, дає &lt;strong&gt;41&lt;/strong&gt; сайт,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;а &lt;a href=&quot;https://www.google.com/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=%22%D1%80%D1%83%D1%88%D1%96%D0%B9%20unreal%22&amp;amp;start=168&amp;amp;filter=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;рушій Unreal&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, дає &lt;strong&gt;187&lt;/strong&gt; сайтів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, схоже що сайти будують на основі &quot;двигуна&quot;, а ігри використовують &quot;рушій&quot;. Хоча, звісно для отримання точних результатів потрібні більш детальні дослідження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо неточності попередніх оцінок:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для словосполучення &lt;em&gt;&quot;двигун торгівлі&quot;&lt;/em&gt; гугл на першій сторінці оцінював кількість посилань у 7940, а при реальному проходженні по сторінках вийшло 368 результатів - тобто початкова помилка у 20 разів!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;рушій торгівлі&quot;&lt;/em&gt;: оцінка &quot;приблизно 1540&quot;, реально 225. Тобто &quot;на око&quot; різниця між словосполученнями у 5 разів, а реально у 1,6 раз.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:21:51.990" LastActivityDate="2018-04-19T00:21:51.990" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="594" PostTypeId="2" ParentId="589" CreationDate="2017-02-22T13:48:02.870" Score="4" Body="&lt;p&gt;Хоча питання про переклад єдиним усталеним словом, я все ж наведу варіанти контекстних перекладів (залежних від того, рушій чого саме), що використовуються в програмному забезпеченні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Двигун:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;бекенд-~ &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?search=engine&amp;amp;limit=50&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Drupal&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Засіб:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;пошуку &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=engine&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Машина:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;пошукова ~ &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?search=engine&amp;amp;limit=50&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Drupal&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Механізм:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;банку файлів &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=engine&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;рекомендацій &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?search=engine&amp;amp;limit=50&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Drupal&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Модуль:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;lt;без контексту&gt;, ~ для протоколу, репозиторія, синхронізації, сценарію, фільтрації &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=engine&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Обробник:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;адаптер-~, баз даних, завдань, індексу/індексів, мовлення, потоку даних, рухів, синтезу, сховища, сценаріїв &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=engine&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Рушій:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;lt;без контексту&gt;, &amp;lt;в будь-якому контексті&gt; &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пошуку &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?search=engine&amp;amp;limit=50&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Drupal&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Система:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;пошукова ~ &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//translations.launchpad.net/chromium-browser/translations/+pots/chromium-browser/uk/+translate?batch=50&amp;amp;search=engine&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Chromium&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?search=engine&amp;amp;limit=50&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Drupal&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=engine&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;прийняття рішень &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=engine&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;рекомендацій &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?search=engine&amp;amp;limit=50&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Drupal&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Служба:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;пошуку, розподілу за рівнями &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=engine&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ядро:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;lt;без контексту&gt;, бази даних, інсталяції &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=engine&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-22T14:09:39.597" LastActivityDate="2017-02-22T14:09:39.597" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2017-02-22T13:48:02.870" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="595" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-22T15:17:13.993" Score="18" ViewCount="1732" Body="&lt;p&gt;Зіткнувся з тим, що в юридичній практиці використовується &lt;a href=&quot;http://yurist-online.com/ukr/uslugi/yuristam/kodeks/003/816.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;наймач&quot;&lt;/a&gt;, а на &quot;винаймач&quot; посилань не можу навіть найти. Але мені здавалось, що найняти можна на роботу, наприклад, тобто людину, а будівлю можна &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vynajmaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;винаймати&lt;/a&gt;. Але навіть у останньому прикладі термін пояснюється через &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/najmaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наймати&lt;/a&gt;. Це нові правила введені в юридичних документах, чи я просто помиляюсь?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="243" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-13T19:10:38.037" LastActivityDate="2018-08-13T19:10:38.037" Title="Як правильно: наймач чи винаймач стосовно до помешкання?" Tags="|вибір-слова|терміни|legal-terms|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="596" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="597" CreationDate="2017-02-22T16:56:05.130" Score="10" ViewCount="940" Body="&lt;p&gt;Вираз &lt;em&gt;функціонал сайту&lt;/em&gt; є досить поширеним, в чому можна переконатись, скориставшись пошукачем Google.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, функціонал є математичним терміном і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;означає&lt;/a&gt; &lt;em&gt;відображення векторного простору на базову множину для даного простору, здебільшого на множину дійсних чисел&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; не містить слова &lt;em&gt;функціонал&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є &lt;em&gt;функціонал&lt;/em&gt; унормованим варіантом з точки зору опису характеристик продукту/сайту чи потрібно використовувати виключно вираз &lt;em&gt;функціональність сайту&lt;/em&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:33:18.897" LastActivityDate="2018-04-29T18:33:18.897" Title="Чи коректно говорити &quot;функціонал сайту&quot;?" Tags="|терміни|запозичені-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="597" PostTypeId="2" ParentId="596" CreationDate="2017-02-22T18:39:06.543" Score="4" Body="&lt;p&gt;Мені здається це той випадок, коли ми рухаємося паралельно російській мові, маючи подібні (чи кальковані?) слова з тими ж значеннями і повторюємо ті ж самі помилки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Функціональність (як і рос. «функциональность») означає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Множина &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/funkcija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;функцій&lt;/a&gt; (1–3), що їх має певний предмет/прилад система.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Іменник до «функціональний» в значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Функціональний — той, що здатен виконувати корисні функції або багато функцій; корисний; практичий.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, певною мірою гіпонім до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/praktychnistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;практичність&lt;/a&gt; (1).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Функціонал (аналогічно до рос. &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D1%84%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;функционал&lt;/a&gt;) означає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Математичне поняття.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Синонім до «функціональність» (1).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Визначення грубі і мої. Може, спочатку додам в український Wiktionary із цитатами з корпусу в ролі доведення. І тоді вже вточню тут доведеннями.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словниках російської мови друге значення другого слова відмічене як &lt;em&gt;неол[огізм]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;жарг[он]&lt;/em&gt;. Існує не одна сторінка, де росіян &lt;a href=&quot;http://pavelf.ru/function/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;намагаються привчити не використовувати друге слово в жаргонному другому значенні замість першого слова&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я припускаю, що «функціонал» (2) в українській мові теж є неологізмом і жаргоном. Тим не менш воно &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D1%84%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;широко використовується&lt;/a&gt;. Припускаю, що скоро воно може бути визнане нежаргонним. Тим більше, що значення «функціональність» (1) теж є досить новим порівняно з «функціональність» (2), яке ми зустрічаємо, наприклад, у Ю. Щербака (1971) та П. Загребельного (1986).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-22T18:39:06.543" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="598" PostTypeId="2" ParentId="515" CreationDate="2017-02-22T20:36:24.167" Score="3" Body="&lt;p&gt;Словник української мови каже, що &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/koreghuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОРЕГУВАТИ&lt;/a&gt;, ую, уєш, недок., перех.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;військ. Вносити поправки в наведення гармат, спостерігаючи їх стрільбу з певних пунктів. Поручик Туманов, щоб було зручніше&#xA;  корегувати стрільбу, услід за піхотою теж кинувся з телефоністами до&#xA;  першої лінії (Петро Панч, I, 1956, 136).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;книжн., друк. &lt;strong&gt;Те саме, що коректувати&lt;/strong&gt; 1, 2. Можна признати рацію моєму бажанню &lt;strong&gt;&lt;em&gt;корегувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; самій, бо таки автор завжди має&#xA;  гостріше око (Леся Українка, V, 1956, 278); В Адаменка був гострий&#xA;  розум, план того бою цілком постав у його голові, я лише &lt;strong&gt;&lt;em&gt;корегував&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і&#xA;  переводив на практичні рейки (Юрій Яновський, II, 1958, 253).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 286.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В той же час, в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil0.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українському правописі 2015&lt;/a&gt; у передмові читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Правопис — система, що саморозвивається. Тому цей процес необхідно&#xA;  відстежувати, упорядковувати, &lt;strong&gt;коригувати&lt;/strong&gt;. Невипадково всі країни&#xA;  рано чи пізно стикаються з необхідністю &lt;strong&gt;відкоригувати&lt;/strong&gt; правопис,&#xA;  оскільки відбуваються зміни у суспільстві, у мовній системі; мова, як&#xA;  живий організм, нарощується новими словами, видозмінюється і, ясна&#xA;  річ, набуває нових властивостей, які обов’язково треба побачити й&#xA;  зафіксувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, це не відповідь на запитання, а радше підтвердження того, що питання дійсно не унормоване.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-02-22T20:36:24.167" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="599" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="603" CreationDate="2017-02-22T20:51:33.017" Score="9" ViewCount="212" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В ен-вікі є стаття &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Offshore_software_R&amp;amp;D&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://en.wikipedia.org/wiki/Offshore_software_R&amp;amp;D&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В ру-вікі їй відповідає &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%84%D1%88%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B5_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://ru.wikipedia.org/wiki/Офшорное_программирование&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В ук-вікі їй відповідає &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%84%D1%88%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B2_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Офшорна розробка програмного забезпечення в Україні&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Питання з &lt;a href=&quot;https://dou.ua/forums/topic/19915/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДОУ&lt;/a&gt; не моє, але воно мене зацiкавило.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="67" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-29T17:05:55.320" Title="Як перекласти «Offshore software R&amp;D» українською?" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="600" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-22T20:54:49.013" Score="0" Body="" OwnerUserId="-1" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-02-22T20:54:49.013" LastActivityDate="2017-02-22T20:54:49.013" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="601" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-22T20:54:49.013" Score="0" Body="Для запитань про значення слiв / For questions about meaning of the word" OwnerUserId="67" LastEditorUserId="67" LastEditDate="2017-02-22T21:43:11.707" LastActivityDate="2017-02-22T21:43:11.707" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="602" PostTypeId="2" ParentId="596" CreationDate="2017-02-22T21:35:19.420" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;functional&lt;/em&gt; - це прикметник, дослівно - функціональний. Стосовно функцій, воно перетворилось на іменник і має на увазі функцію аргументами якої є інші функції. Тоді ж як функціонал сайту - це список наявних функцій. Як бачимо зв'язку немає і значення, яке ми маємо в російській та українських мовах імовірно утворилась завдяки скороченню слова &lt;em&gt;функціональність&lt;/em&gt; задля зручності використання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утворення відприкметникових іменників це нормальний процес. Але тут творення якесь не рідне нашій мові. Як варіант скорочення можу запропонувати &lt;strong&gt;функційність сайту&lt;/strong&gt;, такий словотвір є природнім для нашої мови. Таку ідею можна угледіти на &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=functional&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;functional capabilities&lt;/strong&gt; = функці́йні (функціона́льні) можли́вості&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А функціональні можливості сайту це і є набір функцій сайту, на відміну від нефункціональних, до яких зараховуємо зазвичай ті, що описують якість сервісу, такі як надійність, безпека, час відгуку і т.п.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-02-22T21:35:19.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="603" PostTypeId="2" ParentId="599" CreationDate="2017-02-23T09:40:51.590" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Offshore&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В загальному значенні &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%84%D1%88%D0%BE%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;офшор&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - (дослівно &lt;em&gt;поза берегом&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поза межами&lt;/em&gt;) - &lt;em&gt;офшор&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;той, що вироблений за кордоном&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;закордонний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Software&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Програмне забезпечення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;R&amp;amp;D (Reasearch &amp;amp; Development)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Research&lt;/em&gt; - науково-дослідний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Development&lt;/em&gt; - розробка програмного забезпечення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;R&amp;amp;D center&lt;/em&gt; - центр розробки і наукових досліджень, науково-дослідний центр розробки, рідше науково-дослідний і розробницький центр, розмовний варіант - офшорний R&amp;amp;D центр.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки англійською &lt;em&gt;Research &amp;amp; Development&lt;/em&gt; мало хто говорить, то і українською переклад зазвичай скорочують. Тому &lt;em&gt;Offshore software R&amp;amp;D&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%84%D1%88%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B2_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладають так&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;офшорне програмування&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;офшорна розробка програмного забезпечення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T17:05:55.320" LastActivityDate="2018-04-29T17:05:55.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="605" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="619" CreationDate="2017-02-23T12:21:05.090" Score="23" ViewCount="1463" Body="&lt;p&gt;I was told that a long time ago Ukrainian swearing was based primarily around act of defecation and &lt;em&gt;ass&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;срака&lt;/em&gt;) itself. But nowadays you can rarely hear that. Instead &lt;em&gt;cunt&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;пизда&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;dick&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;хуй&lt;/em&gt;) and their derivatives are used all over the place.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Are there any studies on what was the reason / push for moving towards genital based swearing? Was that indeed Russian influence? Or maybe it happened as a result of internal changes in Ukrainian society (for example, Ukrainians nowadays are far less religious than before)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-27T21:17:36.270" LastActivityDate="2017-02-27T21:17:36.270" Title="Is it true that Ukrainian swearing vocabulary was replaced by a Russian one?" Tags="|ненормативна-лексика|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="606" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-23T14:46:08.773" Score="9" ViewCount="135" Body="&lt;p&gt;Please advise the Ukrainian counterpart for &lt;strong&gt;&quot;compliance&quot;&lt;/strong&gt; as a legal term, if any.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;To the best of my awareness &lt;strong&gt;&quot;compliance&quot;&lt;/strong&gt; itself or &lt;strong&gt;&quot;комплаєнс&quot;&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;&quot;комплаенс&quot;&lt;/strong&gt; as alternatives are currently widely used.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;E.g.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.legalalliance.com.ua/ukr/antikorupcijnij-compliance-ta-dilova-etika/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Антикорупційний compliance&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://journals.uran.ua/index.php/2079-4762/article/view/11563&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Compliance-політика&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://eztuir.ztu.edu.ua/handle/123456789/3214&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бізнес–комплаєнс, комплаєнс-ризики, комплаєнс-контроль&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://econom-ejournal.cdu.edu.ua/article/view/241&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Комплаенс-ризик, комплаенс-контроль&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:44:26.720" LastActivityDate="2018-05-17T20:44:26.720" Title="Ukrainian counterpart for &quot;compliance&quot; as a legal term?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="3" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="607" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="636" CreationDate="2017-02-23T15:53:52.957" Score="12" ViewCount="3865" Body="&lt;p&gt;Син в англомовній школі вивчив наступну мнемонічну фразу для запам'ятовування 8 планет Сонячної системи в порядку від найближчої до Сонця (Меркурій) до найдальшої (Нептун):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My Very Educated Mother Just Served Us Nachos&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;M = Mercury&#xA;V = Venus&#xA;E = Earth&#xA;M = Mars&#xA;J = Jupiter&#xA;S = Saturn&#xA;U = Uranus&#xA;N = Neptune&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли вважалося, що планет було 9, найпопулярнішою мнемонічною фразою англійською мовою була My Very Educated Mother Just Served Us Nine Pizzas (P = Pluto).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які є українські аналоги? Чи вчать їх в українських школах, чи це вважається чимось &quot;несерйозним&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="188" LastEditorUserId="188" LastEditDate="2017-02-23T16:12:51.217" LastActivityDate="2017-02-24T20:06:03.233" Title="Мнемоніка для запам'ятовування планет Сонячої системи" Tags="|mnemonic|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="608" PostTypeId="2" ParentId="605" CreationDate="2017-02-23T15:54:49.127" Score="14" Body="&lt;p&gt;For sure, Ukrainian swearing vocabulary was influenced and extended by Russian and English (thanks to Hollywood) swearing cultures. As a result, you will be able to find a very interesting combinations or Ukrainian, Russian and English swearwords.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But still, Ukrainian swearing vocabulary is mostly &lt;em&gt;ass&lt;/em&gt;-centered (it's more close to English swearing culture) while Russian one is &lt;em&gt;genitals&lt;/em&gt;-centered. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Here is a good &lt;a href=&quot;http://archive.prostory.net.ua/ru/articles/481-2012-01-23-12-58-29&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;explanation&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лайливу лексику В. Мокієнко класифікує за двома типами:&#xA;  &quot;анально-екскремальний&quot; (Scheiss-культура) та &quot;сексуальний&quot;&#xA;  (Sex-культура). До першої В. Мокієнко відносить: чеську, німецьку,&#xA;  англійську, французьку, &lt;strong&gt;українську&lt;/strong&gt;. До другого типу належать:&#xA;  &lt;strong&gt;російська&lt;/strong&gt;, сербська, болгарська та хорватська. Приналежність&#xA;  російської мови до сексуального типу пояснюється тим, що ядро&#xA;  російського мату складається трьох найбільш часто уживаних слів: &lt;code&gt;хуй&lt;/code&gt; –&#xA;  &lt;code&gt;пизда&lt;/code&gt; – &lt;code&gt;ебать&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У словнику &quot;Нецензурної лексики української мови та її відповідників&quot;&#xA;  Л. Ставицька стверджує, що в українській мові домінує обсценна лексика&#xA;  зі &lt;strong&gt;скатологічною (екскремальною) домінантою&lt;/strong&gt;: &quot;про це переконливо&#xA;  свідчить приблизне кількісне співвідношення сталих словосполучень,&#xA;  зафіксованих у пропонованому Словнику, на базі двох обсценних сфер:&#xA;  &lt;code&gt;їбати&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;їбатися&lt;/code&gt; – до 20, &lt;code&gt;срати&lt;/code&gt; – 46, &lt;code&gt;пизда&lt;/code&gt; – 38, &lt;code&gt;хуй&lt;/code&gt; – 57, &lt;code&gt;срака&lt;/code&gt; – 151,&#xA;  &lt;code&gt;жопа&lt;/code&gt; – 76.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В умовах глобалізації та міграційних процесів межі між різними&#xA;  обсценними культурами стають дифузними, взаємнопроникними; переклади&#xA;  іноземних фільмів, масова культура транспонують інновації,&#xA;  трансформують питомі традиції інвективи. Приміром, як зазначає В.&#xA;  Мокієнко, у російській лінгвокультурі помітнішим стає скатологічний&#xA;  елемент. Це зокрема відбувається через переклад англомовних фільмів,&#xA;  оскільки обсценна лексика англійської мови має скатологічний характер.&#xA;  Українська обсценна лайка знаходиться під впливом одночасно і&#xA;  російської, й англійської обсценної лайки. Так, сучасна молодь схильна&#xA;  вживати багато англійської лайки: серед яких головними є слова &lt;code&gt;shit&lt;/code&gt; і&#xA;  &lt;code&gt;fuck&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I also recommend &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=pRkzPTqZ-Dk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;this video&lt;/a&gt; with some additional insights.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2017-02-23T15:54:49.127" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="609" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="627" CreationDate="2017-02-23T16:29:16.253" Score="6" ViewCount="344" Body="&lt;p&gt;Неодноразово бачу в інтернеті використання слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;листівка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у значенні &lt;em&gt;фотографія&lt;/em&gt;, причому як «друковане фото», так навіть і «цифрове фото». Ось нещодавно бачив використання у соцмережі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Привіт, а ти бачив свіжі &lt;em&gt;листівки&lt;/em&gt; з [зі святкування] Дня Валентина?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lystivka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; і інші словники дають лише значення «поштова картка». Є також багато комерційних сервісів, які пропонують друк &lt;em&gt;листівок&lt;/em&gt;, саме у значенні «поштова/подарункова картка» або навіть &lt;a href=&quot;http://www.postcard-ua.com/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відкритка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запитання. Чи є такий вжиток усталеним і, якщо так, які існують межі його вживання?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-23T18:07:57.343" LastActivityDate="2017-02-26T14:05:32.563" Title="Вживання слова &quot;листівка&quot; у значенні &quot;фотографія&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="610" PostTypeId="2" ParentId="606" CreationDate="2017-02-23T16:36:33.040" Score="-2" Body="&lt;p&gt;догідливість, поступливість, погодливість, узгодженість?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="551" LastActivityDate="2017-02-23T16:36:33.040" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="611" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-23T16:48:14.967" Score="7" ViewCount="8301" Body="&lt;p&gt;Колись мене довго привчали, що російською мовою не можна казати «спросить вопрос» — «спитати запитання». Що спитати (запитати) можна когось (наприклад, людину: «часом дівчата питали &lt;em&gt;Інну&lt;/em&gt; в училищі…»), а саме (за)питання ставлять/задають, а не питають/запитують.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є таке ж обмеження в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-25T13:21:02.457" LastActivityDate="2017-02-25T13:21:02.457" Title="«(За/с)питати (за)питання» — чи можна так казати?" Tags="|значення-слів|стилістика|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="612" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="615" CreationDate="2017-02-23T17:10:49.977" Score="11" ViewCount="166" Body="&lt;p&gt;Є такий &lt;a href=&quot;http://www.library.univ.kiev.ua/ukr/elcat/new/detail.php3?doc_id=716597&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підручник&lt;/a&gt;: Чалий О.Т. &lt;strong&gt;«Начертальна геометрія»&lt;/strong&gt;, К., М. 1952&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/2bLXE.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/2bLXE.jpg&quot; alt=&quot;Підручник «Начертальна геометрія»&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;«начертальна»&lt;/em&gt; у його назві мені здається русизмом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ також &lt;a href=&quot;http://google.sum.in.ua/s/nachertaljna_gheometrija&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; еквівалент &lt;em&gt;нарисна геометрія&lt;/em&gt;, але він мені також здається русизмом, разом із &lt;em&gt;«рисувати»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує усталений термін, який використовується замість цього слова?&lt;br&gt;&#xA;Я також буду радий відповідям, які могли б аргументовано довести, що &lt;em&gt;«начертальний»&lt;/em&gt; є правильним словом у цьому контексті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-03-12T20:45:10.627" Title="Який термін можна використовувати замість &quot;начертальна&quot; геометрія?" Tags="|терміни|вживання-слів|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="613" PostTypeId="2" ParentId="611" CreationDate="2017-02-23T17:31:21.057" Score="7" Body="&lt;p&gt;Це тавтологія:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ТАВТОЛОГІЯ [грец. ταυτολογία — повторення, від ταυτό (τό αυτό) — те&#xA;  саме і λογος — слово] — неусвідомлюваний, мимовільний або, навпаки,&#xA;  навмисний повтор у межах словосполучення, речення того самого чи&#xA;  однокорен. слів (формально-семантична Т.) або різнокорен. слів з&#xA;  тотожним, аналогічним і под. значенням (семантична Т.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ukrmova/um111.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Звідси&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно культури мовлення, запитання ставлять, когось запитують.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="557" LastActivityDate="2017-02-23T17:31:21.057" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="614" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="620" CreationDate="2017-02-23T17:32:04.847" Score="13" ViewCount="2781" Body="&lt;p&gt;Як краще попросити водія зупинити маршрутку на зупинці?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Зупиніться на зупинці&quot; - якось не дуже.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чув ще &quot;станьте на зупинці&quot; - тавтології нема, але чи це краще?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який варіант уникає тавтології і є літературним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-02-24T10:35:22.027" Title="Зупинитися на зупинці - як краще сказати?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="4" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="615" PostTypeId="2" ParentId="612" CreationDate="2017-02-23T17:40:10.633" Score="18" Body="&lt;p&gt;&lt;code&gt;Нарисна&lt;/code&gt; мені здається досить вдалим словом. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rysunok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;Рисунок&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; потрапляє посеред &lt;em&gt;формально-схематичним&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kreslennja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;кресленням&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; і &lt;em&gt;художнім&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/maljunok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;малюнком&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;є &lt;em&gt;питоме&lt;/em&gt; слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rysa&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;риса&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; у значенні:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лінія, проведена на чому-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нарисна геометрія це розділ геометрії&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;що вивчає методи зображення тривимірних об'єктів, використовуючи двовимірні проекції&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;strong&gt;нарисна геометрія&lt;/strong&gt; вивчає перетворення (проекцію) тривимірних об'єктів у лінії, проведені на площині, тобто риси, з яких складається зображення тривимірного об'єкту - &lt;strong&gt;рисунок&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastActivityDate="2017-02-23T17:40:10.633" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="616" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="631" CreationDate="2017-02-23T17:51:03.007" Score="15" ViewCount="1812" Body="&lt;p&gt;Часто можна натрапити на оголошення, в яких є речення на кшталт &lt;em&gt;&quot;Іногороднім надаємо житло&quot;&lt;/em&gt;. Наскільки я розумію, а &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/inoghorodnij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; підтверджує, це слово означає &quot;особа не з цього міста&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, що ми успішно скопіювали його з російського &lt;em&gt;иногородний&lt;/em&gt;, яке &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;утворене&lt;/a&gt; від слів &lt;em&gt;иной&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;город&lt;/em&gt;. Проте, коли це слово прийшло в українську мову, знайти мені не вдалося. Наприклад, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/inoghorodnij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ще один&lt;/a&gt; ресурс подають однаковий приклад (уривок з газети 1961 року):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Три таксі виявились іногородніми. Але чотири все-таки були нашими, київськими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Навіть існує &quot;&lt;a href=&quot;http://vnz.org.ua/vnz/ar-krym/346-simferopolskyj-inogorodnij-fakultet-poltavskogo-universytetu-ekonomiky-i-torgivli&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іногородній факультет&quot;&lt;/a&gt;, що там вивчають - повна загадка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не одному мені здається, що даний прикметник виглядає не органічно в українській мові, тому користувачі &quot;Словотвору&quot; &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/inohorodnii&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;намагалися&lt;/a&gt; підібрати йому відповідник. Жодний з них, на мою думку, не відображає точного значення даного слова, адже, наприклад, слова &lt;em&gt;нетутешній&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;немісцевий&lt;/em&gt; можна використати і для позначення людини з іншої частини міста, або не з цього села, області, країни і т.ін. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи проводились дослідження даної проблеми?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Який відповідник якнайкраще передає смисл слова &lt;em&gt;іногородній&lt;/em&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:15:55.780" LastActivityDate="2018-04-19T00:16:31.423" Title="Слово &quot;іногородній&quot;: яке походження та синоніми?" Tags="|переклад|етимологія|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="617" PostTypeId="2" ParentId="614" CreationDate="2017-02-23T18:24:58.123" Score="5" Body="&lt;p&gt;Я б сказав &quot;зупиніться, будь ласка, на &amp;lt;назва зупинки&gt;&quot;. Також пропонується варіант &quot;станьте на зупинці&quot;, якщо пошукати подібні дискусії в Інтернеті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="567" LastActivityDate="2017-02-23T18:24:58.123" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="618" PostTypeId="2" ParentId="606" CreationDate="2017-02-23T18:28:10.070" Score="6" Body="&lt;p&gt;EU-Ukraine association treaty that has official legal texts in both English and Ukrainian, has the following translations: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://eeas.europa.eu/archives/docs/ukraine/pdf/5_ua_title_iv_trade_and_trade-related_matters_en.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Article 62&lt;/a&gt;:&#xA;28. ... to determine if pests are present and/or to determine &lt;strong&gt;compliance&lt;/strong&gt; with phytosanitary regulations;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.kmu.gov.ua/kmu/docs/EA/00_Ukraine-EU_Association_Agreement_(body).pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Стаття 62&lt;/a&gt;:&#xA;28. ...для  визначення  наявності  шкідників  та/або  визначення  &lt;strong&gt;дотримання&lt;/strong&gt; фітосанітарних правил;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If the word &quot;compliance&quot; is used in a form &quot;in compliance with something&quot;, також припустимо &quot;відповідно до чогось&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://eeas.europa.eu/archives/docs/ukraine/pdf/6_ua_title_v_economic_and_sector_cooperation_en.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Article 396&lt;/a&gt;:&#xA;2. ...so as to reinforce their independence, professionalism and links with other European media &lt;strong&gt;in compliance with&lt;/strong&gt; European standards, including standards of the Council of Europe. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.kmu.gov.ua/kmu/docs/EA/00_Ukraine-EU_Association_Agreement_(body).pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Стаття 396&lt;/a&gt;:&#xA;2. ...з метою посилення їхньої незалежності, професіоналізму та зв’язків з іншими європейськими ЗМІ &lt;strong&gt;відповідно до&lt;/strong&gt; європейських стандартів, зокрема стандартів Ради Європи. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="96" LastActivityDate="2017-02-23T18:28:10.070" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="619" PostTypeId="2" ParentId="605" CreationDate="2017-02-23T18:29:49.537" Score="14" Body="&lt;p&gt;Well, while, on the one hand, it's right that the Russian language greatly influenced the Ukrainian language and many Ukrainian-native swearing words/phrases were ousted by Russian words/phrases — we, on the other hand, should not treat common Slavic swearing lexicon as non-Ukrainian (just because Russians use them too).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The words “хуй”, “пизда”, “їбати”, “блядь” аre not exclusively-Russian, they're part of common Slavic lexicon:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;“хуй” — Russian, Belarusian, Bulgarian “хуй”, Czech, Polish, Slovak “chuj”, Kashubian “chùj”. From Proto-Slavic “*xujь”. Sources: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BA%D0%B0#.D0.91.D0.BB.D1.8F.D0.B4.D1.8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D1%85%D1%83%D0%B9#Etymology_3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/xuj%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;“пизда” — Belarusian “пізда”, Russian “пизда”, Serbo-Croatian “pizda”/“пизда”, Slovene, Czech, Polish, Slovak “pizda”. Cognates: Old Prussian “peisda”, Lithuanian “pyzda” and Latvian “pīzda”. From Proto-Slavic “*pizda”, from Proto-Balto-Slavic “*pīˀsdāˀ”, from Proto-Indo-European “*písdeh₂”. Sources: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BA%D0%B0#.D0.91.D0.BB.D1.8F.D0.B4.D1.8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D0%BF%D0%B8%D0%B7%D0%B4%D0%B0#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/pizda&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;“їбати” — Belarusian “ябаць”, Russian “ебать”, “еть”, Bulgarian “еба”, Macedonian “е́бе”, Serbo-Croatian “јебати”/“jebati”, Slovene “jebati”, Czech “jebat”, Polish “jebać”, Slovak “jebať”, Slovincian “jåbac”, Lower Sorbian “jebaś”, Upper Sorbian “jebać”. From Proto-Slavic “*jěbati”, from Proto-Indo-European “*h₃yebʰ-”. Sources: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BA%D0%B0#.D0.91.D0.BB.D1.8F.D0.B4.D1.8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D0%B5%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/j%C4%9Bbati&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;“блядь” — Belarusian “блядзь”, Russian “блядь”. Cognates: Polish “blędzieć”, Old Czech “blesti”, Lower Sorbian “blada”, Upper Sorbian “bledzić”, Polabian “blǫdә”, Serbo-Croatian “blesti”, “blediti”, Slovene “blesti”. From Old East Slavic “блѧдь”, from Proto-Slavic “*blędь”, from “*blęsti”. Sources: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BA%D0%B0#.D0.91.D0.BB.D1.8F.D0.B4.D1.8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D1%8C#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%BB%D1%A7%D0%B4%D1%8C#Old_East_Slavic&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Other less tabooed words, which some may also think as having Russian origin, are in fact common, e.g.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;“сука”, “сучий”: Но зла Юнона, суча дочка, / розкудкудакалась, як квочка, / Енея не любила — страх; / давно вона уже хотіла, / щоб його душка полетіла / к чортам і щоб і дух не пах. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//I. Kotliarevskyi “Eneyida” (1798).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;“чорт”: Ти, султан, чорт турецкий, і проклятого чорта брат і товариш, самого Люцеперя секретар. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Allegedly from the letter of the Zaporozhian Cossacks to Turkish Sultan (1676).&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;On the other hand, it seems to be true that many native Ukrainian swearing words/phrases, which are local to Ukrainian only, were forgotten or partially forgotten due to displacement by Russian or common lexicon.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-23T18:36:00.427" LastActivityDate="2017-02-23T18:36:00.427" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="620" PostTypeId="2" ParentId="614" CreationDate="2017-02-23T18:30:47.307" Score="13" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;На зупинці, будь ласка.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;На наступній, будь ласка.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;На &lt;code&gt;назва зупинки у місцевому відмінку&lt;/code&gt;, будь ласка.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зупиніть на &lt;code&gt;назва зупинки у місцевому відмінку&lt;/code&gt;, будь ласка.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо без &quot;будь ласка&quot;, то перші два варіанти наче звучать грубо, але ввічлива форма звертання виправдовує скорочення до двох слів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-02-23T18:30:47.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="621" PostTypeId="2" ParentId="611" CreationDate="2017-02-23T18:59:24.060" Score="7" Body="&lt;p&gt;Це запитання висвітлює проблему, яка називається «перехідні дієслова».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перехідне дієслово&lt;/strong&gt; виражає дію, спрямовану на &lt;em&gt;об'єкт&lt;/em&gt;, виражений у реченні прямим додатком, іменною частиною мови у знахідному відмінку (Noun Phrase in Accusative case, або скорочено NP.ACC).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, англійською дієслово &lt;em&gt;&quot;to ask&quot;&lt;/em&gt; може керувати як &lt;em&gt;об'єктом&lt;/em&gt; &lt;em&gt;&quot;question&quot;&lt;/em&gt;, так і &lt;em&gt;об'єктом&lt;/em&gt;–особою, яку запитують:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;To ask &lt;strong&gt;a question&lt;/strong&gt; about…&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;To ask &lt;strong&gt;John&lt;/strong&gt; about…&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові, на відміну від англійської, дієслово &lt;em&gt;запитувати&lt;/em&gt; є перехідним в контексті &lt;strong&gt;запитувати особу&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Я запитала &lt;strong&gt;антикварія&lt;/strong&gt; про ціну книжки&lt;/em&gt; — Леся Українка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також вживається скорочена форма: &lt;em&gt;«запитувати про щось»&lt;/em&gt;, але завжди мається на увазі, що об'єктом є &lt;strong&gt;особа&lt;/strong&gt;, яку запитують, а не запитання, про яке йдеться.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість, дієслово &lt;em&gt;поставити&lt;/em&gt; цілком може керувати об'єктом &lt;em&gt;«(за-)питання»&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Але ще варто враховувати різницю між &lt;em&gt;«питання»&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;«запитання»&lt;/em&gt;, про яке докладно обговорено тут:&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/472/&quot;&gt;Чи є відмінності у вживанні слів &amp;quot;запитання&amp;quot; та &amp;quot;питання&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-02-23T19:18:33.300" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="623" PostTypeId="2" ParentId="596" CreationDate="2017-02-23T19:19:22.910" Score="1" Body="&lt;p&gt;Дуже цікаве запитання! Пропрацювавши більше 10 років в сфері ІТ, ніколи навіть не задумувався, що говорити &quot;функціонал&quot; може бути граматично не вірно. У нас використовується лише це слово і завжди в значенні іменника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Мені потрібно до завтра протестувати цей функціонал&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Який новий функціонал буде містити нова версія нашого продукту?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="574" LastActivityDate="2017-02-23T19:19:22.910" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="624" PostTypeId="2" ParentId="29" CreationDate="2017-02-23T19:27:03.373" Score="3" Body="&lt;p&gt;З точки зору лексики найближчою до української є білоруська (84% спільної лексики), потім польська (70% спільної лексики), словацька (68% спільної лексики) та на четвертому місці — російська (62% спільної лексики). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="577" LastActivityDate="2017-02-23T19:27:03.373" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="625" PostTypeId="2" ParentId="607" CreationDate="2017-02-23T20:39:24.163" Score="5" Body="&lt;p&gt;Ми у (російськомовній, а якій же іще) школі запам'ятовували так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;МеВеЗеМа ЮСУН&lt;/strong&gt;(П) — псевдо-ім'я&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Де перше слово кодує назви планет Земної групи, а друге, відповідно, — назви планет групи Юпітера.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І, попри те, що ця мнемоніка іноземного походження, вона цілком підходить до викладання українською.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А після того, як Плутон було «розжалувано» зі списку планет, ця мнемоніка стала ще більш приємною на слух і легшою до запам'ятовування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У підручниках такого слова я не зустрічав і дуже здивувався б, якби знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-23T20:39:24.163" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="626" PostTypeId="2" ParentId="590" CreationDate="2017-02-23T20:45:41.527" Score="3" Body="&lt;p&gt;Тут можуть виникнути дві проблеми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Закінчення іменника &lt;em&gt;ряд&lt;/em&gt;.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Ряд&lt;/em&gt; - іменник чоловічого роду другої відміни твердої групи, в місцевому відмінку однини такі іменники &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мають&lt;/a&gt; закінчення &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt;. Хоча цей &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t2659.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форум&lt;/a&gt; все ж каже (а &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rjad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; підтверджує прикладами), що безуфіксні іменники чоловічого роду другої відміни можуть мати і закінчення &lt;code&gt;-і&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вживання прийменника.&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D1%80%D1%8F%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловник&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rjad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; наводить приклади лише з прийменником &lt;code&gt;в&lt;/code&gt;. Як на мене, то перш за все варто звернути увагу на значення цього слова. &lt;em&gt;Ряд&lt;/em&gt; - &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rjad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;це&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;cукупність однорідних предметів або живих істот, розташованих одне&#xA;  поруч з одним, одне за одним, витягнутих в одну лінію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В загальному випадку ми кажемо &lt;em&gt;в ряду&lt;/em&gt;. Тому, думаю, сюди можна сміливо&#xA;   додати і ряди місць в (кіно)театрі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:45:42.500" LastActivityDate="2018-04-29T18:45:42.500" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="627" PostTypeId="2" ParentId="609" CreationDate="2017-02-23T21:10:37.680" Score="10" Body="&lt;p&gt;У друкованому варіанті &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічного тлумачного словника&lt;/a&gt; зазначається, що слово &quot;листівка&quot; вживається виключно у значенні: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;відкритка&quot; (калька з рос. &quot;откритка&quot;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;рукописний листок агітаційного змісту&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто те ж, що ви і згадали.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще фотолистівка: коли, наприклад, художньо оформили знімок відомого співака тощо. Тобто, коли в основі листівки - &lt;a href=&quot;http://photo-lviv.in.ua/staryj-lviv-u-lystivkah/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фото&lt;/a&gt;. Однак, це лише вид оформлення відкритки, як сказано у наведеному вами ресурсі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Поштова картка, іноді з малюнком з одного боку, для відкритого листа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, вважаю вживання цього слова &lt;em&gt;виключно&lt;/em&gt; у значенні &quot;фото&quot; хибним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastEditorUserId="584" LastEditDate="2017-02-26T14:05:32.563" LastActivityDate="2017-02-26T14:05:32.563" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="628" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="633" CreationDate="2017-02-23T21:10:40.760" Score="12" ViewCount="5145" Body="&lt;p&gt;Вікіпедія пропонує &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кельн&lt;/a&gt;, але оскільки німецькою правильно &lt;a href=&quot;http://www.duden.de/rechtschreibung/Koeln&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кьольн (Köln)&lt;/a&gt;, то у мене закрався сумнів, а чи не є написання через &quot;е&quot; (Кельн) калькою з російської Кёльн/Кельн. Якщо українською правильно все таки через &quot;е&quot;, то цікаво, чому саме так, а не інакше, і який шлях пройшло слово від оригінальної назви Кьольн (Köln) до Кельн.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-27T06:00:08.463" LastActivityDate="2017-02-27T06:00:08.463" Title="Кельн чи Кьольн? (німецьке місто)" Tags="|власні-назви|from-german|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="629" PostTypeId="2" ParentId="628" CreationDate="2017-02-23T21:49:18.430" Score="6" Body="&lt;p&gt;Так сталося бо &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Germanic_umlaut&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;умляут&lt;/a&gt; ö&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.thegermanprofessor.com/how-to-pronounce-o-and-u/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цій статті&lt;/a&gt; наводяться наступні відомості: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;To pronounce the ö-sound, say “ay” as in day (or as in the German word See). While continuing to make this sound, tightly round your lips. Look in a mirror to make sure your lips are actually rounded. Voilà! The resulting sound is the ö-sound.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож ні українське &lt;code&gt;е&lt;/code&gt;, ні українське &lt;code&gt;ьо&lt;/code&gt; не зможуть точно передати звук.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також зверніть увагу, що німецьке &lt;code&gt;ö&lt;/code&gt; &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/German_orthography#Umlaut_diacritic_usage&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іноді записується діграфом&lt;/a&gt; &lt;code&gt;oe&lt;/code&gt;, який читається так само як наведено вище. Також у братній до німецької нідерландській мові відсутній умляут &lt;code&gt;ö&lt;/code&gt;, але присутній діграф &lt;code&gt;oe&lt;/code&gt;, &lt;a href=&quot;https://en.wikibooks.org/wiki/Dutch/Alfabet#The_oe&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;який взагалі перетворився на &lt;code&gt;[u]&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто здавалось правильно було б перевести латинику в кирилицю як &lt;code&gt;Коельн&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але за &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/K%C3%B6ln&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цим посиланням&lt;/a&gt; наведено приклад вимови &lt;code&gt;Köln&lt;/code&gt;, який можна розібрати як кх[&lt;sub&gt;eу&lt;/sub&gt;?&lt;sup&gt;oу&lt;/sup&gt;]йн.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2017-02-23T23:02:57.493" LastActivityDate="2017-02-23T23:02:57.493" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="630" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1375" CreationDate="2017-02-23T22:01:03.700" Score="14" ViewCount="14623" Body="&lt;p&gt;У фразах, де порівнюється деяка характеристика двох об'єктів, як правильно добирати сполучник у випадку, коли усі вони більш-менш підходять?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chym&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЧИМ&lt;/a&gt;¹, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nizh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;НІЖ&lt;/a&gt; (у значенні 2), &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/anizh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;АНІЖ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/za&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЗА&lt;/a&gt;² (у значенні 1.29)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Жито вище, &lt;strong&gt;ніж&lt;/strong&gt; овес&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;День довший, &lt;strong&gt;ніж&lt;/strong&gt; учорашній&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Жито вище &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; овес&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;День довший &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; учорашній&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Жито вище, &lt;strong&gt;чим&lt;/strong&gt; овес&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;День довший, &lt;strong&gt;чим&lt;/strong&gt; учорашній&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить покрокове правило, за допомогою якого можна добрати правильний сполучник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оновлено:&lt;/strong&gt; у коментарях слушно нагадують, що є ще сполучники &lt;em&gt;від&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;як&lt;/em&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Жито вище &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; овса&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Жито вище, &lt;strong&gt;як&lt;/strong&gt; овес&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹ Серед наведених значень, СУМ не включає того самого значення, що для інших наведених сполучників. Чи означає це, що використання &lt;em&gt;«чим»&lt;/em&gt; у цьому контексті є русизмом?&lt;br&gt;&#xA;² Чомусь СУМ вважає порівняльне &lt;em&gt;за&lt;/em&gt; — прийменником, а не сполучником.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-24T00:40:26.037" LastActivityDate="2018-05-11T03:59:28.270" Title="Як правильно добрати сполучник: вищий &quot;чим&quot;, &quot;ніж/аніж&quot; або &quot;за&quot;?" Tags="|сполучники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="631" PostTypeId="2" ParentId="616" CreationDate="2017-02-23T22:20:29.473" Score="6" Body="&lt;p&gt;В українській є декілька усталених слів з префіксом &lt;code&gt;іно-&lt;/code&gt;: напр., &lt;em&gt;іноземець&lt;/em&gt; (еквівалент &lt;em&gt;&quot;чужоземець&quot;&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;інопланетянин&lt;/em&gt; (еквівалент &lt;em&gt;&quot;прибулець&quot;&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, є і кілька слів з префіксом &lt;code&gt;іншо-&lt;/code&gt;: напр., &lt;em&gt;іншомовний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому не можна сказати, що префікс &lt;code&gt;іно-&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;іншо-&lt;/code&gt; зовсім непридатні до вжитку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окремо варто зазначити, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghorod&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;город&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; у значенні «місто» є рідко вживаним. Тому будь-яке слово, яке закінчується на &lt;code&gt;-городній&lt;/code&gt; може бути сприйняте як «з горо́ду, садибної ділянки».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно спроб добрати відповідник на &quot;Словотворі&quot;, варто зауважити, що усі запропоновані варіанти (окрім, спірно, варіанту &lt;em&gt;нетутешній&lt;/em&gt;) базуються на теоретичних побудовах, які, на мою думку, досить часто призводять до утворення неоковирних словесних покручів, якими важко користуватися. :-)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, можливо, варто або користатися словом &lt;strong&gt;нетутешній&lt;/strong&gt;, або словосполученням &lt;strong&gt;з&amp;nbsp;іншого&amp;nbsp;міста&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно «Іногороднього факультету», зауважте: йдеться про факультет вишу, який знаходиться у іншому місті. &lt;a href=&quot;http://vnz.org.ua/vnz/ar-krym/346-simferopolskyj-inogorodnij-fakultet-poltavskogo-universytetu-ekonomiky-i-torgivli&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У даному випадку&lt;/a&gt;, це &lt;strong&gt;Сімферопольський&lt;/strong&gt; факультет вишу, який, взагалі-то, знаходиться &lt;strong&gt;у Полтаві&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Для таких випадків в українській мові є слово &lt;strong&gt;філія/філіал&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Наприклад: &lt;a href=&quot;http://vstup.info/2012/i2012i1308.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Філія Університету Драгоманова в Празі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:16:31.423" LastActivityDate="2018-04-19T00:16:31.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="633" PostTypeId="2" ParentId="628" CreationDate="2017-02-24T01:19:05.993" Score="10" Body="&lt;p&gt;Написання іншомовних назв українською не завжди точно відтворює оригінальне звучання (навіть серед можливих з точки зору української абетки та фонології варіантів часто обирається не найближчий). Частково — традиції, частково — тому що часто простіше транслітерувати, а не транскрибувати звучання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par91&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український правопис 2015&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;§ 91. &lt;em&gt;E&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ö&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;EU&lt;/em&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1. &lt;em&gt;Е&lt;/em&gt; передається літерою &lt;em&gt;е&lt;/em&gt;: екватор, екзаменатор, електрика, енергія, ентузіазм, етап, ідеал, каре, силует, театр, фаетон, філе; Еквадор, Па-де-Кале, Теруель; Есхіл.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому вони внесли німецьке &lt;em&gt;ö&lt;/em&gt; в категорію букв і буквосполук, що звучать як &lt;em&gt;е&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;є&lt;/em&gt;, мені невідомо але далі в примітці вони висловлюються ще конкретніше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Oe&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ö&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;eu&lt;/em&gt; передаються літерою &lt;em&gt;е&lt;/em&gt;: […].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І серед прикладів навіть безпосередньо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Кельн&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.ukrmap.com.ua/u/1/files/Deutschland.zip&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Інструкція з передачі українською мовою німецьких географічних назв і термінів (2001)&lt;/a&gt; на &lt;a href=&quot;http://ukrmap.com.ua/services/kodeksi-ustalenoji-praktiki/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сторінці ДНВП «Картографія»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&#xA;+–––+––––––––––+–––––––––––+––––––––––––––––+–––––––––+&#xA;| № | Німецька | Передача  |    Приклади    |Примітки |&#xA;|з/п|літера або|українською|                |         |&#xA;|   |буквоспо- |   мовою   |                |         |&#xA;|   | лучення  |           |                |         |&#xA;+–––+––––––––––+–––––––––––+––––––––––––––––+–––––––––+&#xA;|                         […]                         |&#xA;+–––+––––––––––+–––––––––––+––––––––––––––––+–––––––––+&#xA;| 8.|ö, öh     |е          |Örtze – Ерце    |         |&#xA;|   |          |           |Döbern – Деберн |         |&#xA;|   |          |           |Öhna – Ена      |         |&#xA;|   |          |           |Löhme – Леме    |         |&#xA;|   +----------+-----------+----------------+---------+&#xA;| 8.|oe        |е          |Oederan – Едеран|[œ], [ø:]|&#xA;|   |          |           |Moers – Мерс    |         |&#xA;+–––+––––––––––+–––––––––––+––––––––––––––––+–––––––––+&#xA;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто теж &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Кельн&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, як би воно не писалося: &lt;em&gt;Köln&lt;/em&gt; чи навіть &lt;em&gt;Koeln&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це підтверджує і &lt;a href=&quot;http://www.ukrmap.com.ua/u/1/files/EUROPE.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;їхній газетир (покажчик) для Європи&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sdip.gov.ua/t/docman/binary/trans/06ND43.doc&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Рекомендації щодо транслітерування літерами української абетки власних назв, поданих німецькою мовою&lt;/a&gt; на &lt;a href=&quot;http://sips.gov.ua/ua/transliteruvannja.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сторінці Державної служби інтелектуальної власності України&lt;/a&gt; рекомендує спочатку записати транскрипцію (транскрипційними знаками англійської мови), яка виглядатиме як &lt;em&gt;kœln&lt;/em&gt;, а далі, відповідно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&#xA;+–––––+–––––––––––––––––––––––––––––––––––––+–––––––––––––––––+&#xA;|№ п/п|Транскрипційні знаки англійської мови|Українські літери|&#xA;+–––––+–––––––––––––––––––––––––––––––––––––+–––––––––––––––––+&#xA;|                             […]                             |&#xA;+–––––+–––––––––––––––––––––––––––––––––––––+–––––––––––––––––+&#xA;| 10  |                  œ                  |        е        |&#xA;+–––––+–––––––––––––––––––––––––––––––––––––+–––––––––––––––––+&#xA;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто теж &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Кельн&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;До речі, рекомендації правопису не завжди збігаються з рекомендаціями Укркартографії. Іноді Укркартографія пропонує щось зовсім неоковирне з точки зору правопису і здорового глузду, типу &lt;em&gt;Браз&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;лія&lt;/em&gt;, а іноді, навпаки, передає точніше. Але в даному випадку рекомендації всіх трьох збігаються.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-24T01:19:05.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="634" PostTypeId="2" ParentId="614" CreationDate="2017-02-24T06:23:49.553" Score="1" Body="&lt;p&gt;Уявіть собі роботу водія маршрутки. Він має вести машину, приймати гроші, давати решту й зупинятися, де його попросять. Зрозуміло, що коли ви називаєте йому місце, то ви просите його там зупинитися, тому саме слово «зупиніться» є абсолютно зайвим. Я вважаю, що ввічливість – це важливо, тому я завжди додам «будь ласка» до чого б я не прохав водія. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ідеальним варіянтом прохання зупинити я вважаю вислів типу «[місце зупинки], будь ласка»: «на зупинці, будь ласка», «біля магазину, будь ласка», тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-02-24T06:23:49.553" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="635" PostTypeId="2" ParentId="614" CreationDate="2017-02-24T07:42:46.603" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Зупинку треба означити якось географічно або в часі — тоді буде абсолютно правильне звертання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="604" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-24T10:35:22.027" LastActivityDate="2017-02-24T10:35:22.027" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="636" PostTypeId="2" ParentId="607" CreationDate="2017-02-24T08:04:35.973" Score="10" Body="&lt;p&gt;Нас учителька вчила так:&#xA;&lt;strong&gt;&quot;Маленький Василько З Маленьким Юрком Співали Українські Народні Пісні&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще чула: &lt;strong&gt;&quot;Маючи Великі Здібності Маленький Юрко Співав Українські Народні Пісні&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але обидва варіанти втратили актуальність через Плутона.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як і всі інші, ці мнемонікси обов'язковістю не обтяжені. Все залежить від викладача.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD&lt;/strong&gt;. Як зазначив спостережливий і кмітливий &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/326/sashaeve&quot;&gt;@Sashaeve&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;якщо у будь-якому з двох варіантів прибрати слово &lt;code&gt;&quot;Пісні&quot;&lt;/code&gt; (що позначало &lt;code&gt;&quot;Плутон&quot;&lt;/code&gt;), суть фрази майже не втратиться.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Напр. &lt;strong&gt;Маленький Василько З Маленьким Юрком Співали Українські Народні&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-02-24T20:06:03.233" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="637" PostTypeId="2" ParentId="256" CreationDate="2017-02-24T08:38:41.780" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Аналогія з французською чи іншими європейськими мовами не зовсім доречна: там умляут над ї використовується для підкреслення, що це не частина дифтонгу, а окремий звук.&#xA;Запозичення &quot;ї&quot; в нетрадиційній функції, вірогідно, було спричинене суто технічними міркуваннями: це зараз можна на колінці зліпити фонт, а тоді все обмежувалося набірними касами типографій.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="140" LastActivityDate="2017-02-24T08:38:41.780" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="638" PostTypeId="2" ParentId="607" CreationDate="2017-02-24T09:14:36.957" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;М&lt;/strong&gt;аша &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;избирує &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;орі – &lt;strong&gt;м&lt;/strong&gt;онети, &lt;strong&gt;Ю&lt;/strong&gt;ра &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;трибає &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;ові &lt;strong&gt;п&lt;/strong&gt;ланети (знову ж таки, Плутон ще присутній).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2017-02-24T09:14:36.957" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="639" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="640" CreationDate="2017-02-24T10:46:43.167" Score="18" ViewCount="4745" Body="&lt;p&gt;Неодноразово помічав різноманітний стиль вживання слів &lt;em&gt;воєнний&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;військовий&lt;/em&gt; (і трошки рідше — &lt;em&gt;воїнський&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;У Ханої пройшов &lt;strong&gt;воєнний&lt;/strong&gt; парад з нагоди 70-річчя незалежності країни&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://fakty.ictv.ua/ua/videos/100756/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ICTV&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Військовий&lt;/strong&gt; парад у Львові […] колона із 17 парадних розрахунків &lt;strong&gt;військових&lt;/strong&gt; частин […] у параді задіяли більш як півсотні &lt;strong&gt;військової&lt;/strong&gt; техніки&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.5.ua/suspilstvo/viiskovyi-parad-u-lvovi-na-marsh-zakhysnykiv-pryishly-podyvytysia-kilka-tysiach-mistian-132958.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;5 канал&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Яке правило регламентує правильне вживання цих трьох слів?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-13T03:14:16.173" Title="Як правильно вживати слова &quot;воєнний&quot;, &quot;військовий&quot; та &quot;воїнський&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="640" PostTypeId="2" ParentId="639" CreationDate="2017-02-24T10:46:43.167" Score="20" Body="&lt;p&gt;Ключовим правилом є звертання уваги на корені наведених слів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо слово стосується &lt;strong&gt;війни&lt;/strong&gt;, то &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vojennyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;воєнний&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (походить від слова &lt;em&gt;війна&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо слово стосується &lt;strong&gt;армії, війська&lt;/strong&gt;, то &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vijsjkovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;військовий&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (походить від слова &lt;em&gt;військо&lt;/em&gt;).&lt;br /&gt;&#xA;Мнемоніка — можна замінити на слово &lt;em&gt;«армійський»&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо слово стосується &lt;strong&gt;особи&lt;/strong&gt; бійця, то &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vojinsjkyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;воїнський&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (походить від слова &lt;em&gt;воїн&lt;/em&gt;).&lt;br /&gt;&#xA;Мнемоніка — можна замінити на слово &lt;em&gt;«солдатський»&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Воєнний&lt;/strong&gt; — стан, план, інтереси, конфлікт, злочин, суд, трибунал, доктрина, загроза;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Військовий&lt;/strong&gt; — бюджет, госпіталь, кореспондент, частина, служба, техніка, форма, справа, таємниця, оркестр, парад;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Воїнський&lt;/strong&gt; — героїзм, честь, слава, обов’язок, доблесть;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Деякі джерела &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53394/30344.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вказують&lt;/a&gt;, що з деякими словами допустиме паралельне вживання &lt;em&gt;військовий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;воєнний&lt;/em&gt; — блок, союз, суд, трибунал, наука, промисловість, стратегія, тактика, теорія, зіткнення, потреби тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А СУМ взагалі вказує на два рівноправні значення слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vijsjkovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;військовий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, посилаючись на численні приклади з літератури.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Моя особиста думка — що неточності з'явилися внаслідок впливу російської мови, де слово &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;em&gt;«войсковой»&lt;/em&gt; доволі обмежене в ужитку, а натомість слово &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;em&gt;«военный»&lt;/em&gt; несе обидва значення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-24T11:03:41.640" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="641" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="642" CreationDate="2017-02-24T11:58:06.213" Score="13" ViewCount="943" Body="&lt;p&gt;Якось мене попросили перекласти українською крилатий вислів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дивитися, але не бачити, слухати/чути, та не чути/слухати.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно першої частини сумнівів не виникло, а от стосовно другої - виникла дискусія. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словника&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЧУТИ́ - Сприймати за допомогою органів слуху які-небудь звуки.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;СЛУХАТИ - Спрямовувати слух на створювані ким-, чим-небудь звуки;&#xA;  намагатися сприймати що-небудь слухом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, логічно було б припустити, що людина сприймає звуки на слух, однак, не намагається їх сприйняти, зрозуміти. Тому моїм варіантом було:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дивитися, але не бачити, чути, але не слухати&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, у багатьох джерелах - навпаки. &lt;a href=&quot;http://www.novapedahohika.com/noloms-309-4.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Отже, дивитись ще не означає бачити, а слухати — не означає чути.&#xA;  Потрібна спеціальна організація діяльності учнів у цьому напрямі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Ivan_Ohienko_Bible.djvu/1207&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;І тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;13 Я тому́ говорю́ до них при́тчами, що вони, ди́влячися, не бачать, і&#xA;  слухаючи, не чують, і не розуміють.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже: &lt;strong&gt;чи є &quot;правильна&quot; версія і чому?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPD: &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/questions/358990/you-hear-but-you-dont-listen-or-you-listen-but-you-dont-hear&quot;&gt;аналогічне обговорення англійською&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="557" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:38:17.003" LastActivityDate="2018-04-19T00:14:11.530" Title="Слухаєш, але не чуєш, чи чуєш, але не слухаєш?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="642" PostTypeId="2" ParentId="641" CreationDate="2017-02-24T13:35:09.540" Score="7" Body="&lt;h2&gt;1. Про вислів, що треба перекласти.&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;У даному конкретному випадку треба просто зрозуміти, яке з дієслов другого протиставлення відповідне якому з дієслов першого:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chuty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Чути&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; відповідає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bachyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;бачити&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, а &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/slukhaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;слухати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; відповідає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dyvytysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дивитися&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, бо (&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/641/%D0%A1%D0%BB%D1%83%D1%85%D0%B0%D1%94%D1%88-%D0%B0%D0%BB%D0%B5-%D0%BD%D0%B5-%D1%87%D1%83%D1%94%D1%88-%D1%87%D0%B8-%D1%87%D1%83%D1%94%D1%88-%D0%B0%D0%BB%D0%B5-%D0%BD%D0%B5-%D1%81%D0%BB%D1%83%D1%85%D0%B0%D1%94%D1%88/642#comment1645_641&quot;&gt;як вже зазначено в коментарях&lt;/a&gt;) перші два дієслова - то пасивні дії, а другі - активні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому в цьому конкретному випадку кажемо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дивитися, але не бачити, слухати, та не чути.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, людина виконує дію (дивиться, слухає), але це не дає результату (не бачить те, що хоче / повинна / мала би побачити дивлячись. Не чує того, що хоче / повинна / мала би почути слухаючи).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;2. Відповідь на головне запитання: &lt;em&gt;Слухаєш, але не чуєш, чи чуєш, але не слухаєш?&lt;/em&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можливі обидва варіанти в різних ситуаціях:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Див. пункт 1.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чути, але не слухати&lt;/em&gt; значить, що звуки доходять до органів слуху (вух), але людина не сприймає інформацію, що надходить до мозку. Тобто, хтось пасивно отримує інформацію, але не докладає зусиль (активна дія &lt;em&gt;слухати&lt;/em&gt;), щоби її сприйняти чи зрозуміти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-19T00:14:11.530" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="643" PostTypeId="2" ParentId="641" CreationDate="2017-02-24T13:54:36.307" Score="10" Body="&lt;p&gt;Скажімо так, обидві версії з логічної точки зору можливі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Слухаєте, але не чуєте» — акцентує, що інформація таки не доходить до «мозку» (не сприймається свідомістю); «чуєте» тут в значенні «повністю сприймаєте свідомістю» (а не лише «сприймаєте органами чуттів»); а «слухаєте» не в значенні «зосереджено намагаєтеся зрозуміти», а радше «поверхнево, неуважно слухаєте».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Чуєте, але не слухаєте» — тут, як Ви кажете, «чуєте» позначає, що інформація доходить до органів чуття (але не обов'язково «мозку»), а «слухаєте» — «намагаєтеся сприйняти, зрозуміти».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але. Я би не вживав другий варіант за Вашим способом. Чому?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Бо тоді би було обернути і першу частину:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бачите, але не дивитеся; чуєте, але не слухаєте.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бо «дивитися» і «слухати» в семантичному плані схожі: вони обидва можуть позначати &lt;em&gt;направленість уваги на щось&lt;/em&gt; (зорової чи слухової) — але &lt;em&gt;не обов'язково повної/достататньої (і не обов'язково разом зі свідомістю).&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І «бачити» й «чути» в семантичному плані схожі: вони обидва можуть &lt;em&gt;сприйняття чогось&lt;/em&gt; — але як &lt;em&gt;сприйняття поверхневе&lt;/em&gt; (органами чуттів), так і &lt;em&gt;сприйняття глибоке&lt;/em&gt; (самою свідомістю).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На цьому базується те, що теоретично обидві конструкції мають сенс:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дивитеся, але не бачите; слухаєте, але не чуєте.&lt;br&gt;&#xA;  Бачите, але не дивитеся; чуєте, але не слухаєте.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Бо другий варіант фрази можна вдаліше сформулювати іншими словами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;s&gt;Бачите, але не дивитеся; чуєте, але не слухаєте.&lt;/s&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Бачите, але не вдивляєтеся; чуєте, але не вслухаєтеся.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто мій вибір:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дивитеся, але не бачите; слухаєте, але не чуєте.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бачите, але не вдивляєтеся; чуєте, але не вслухаєтеся.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-24T13:54:36.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="644" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="648" CreationDate="2017-02-24T16:43:29.517" Score="17" ViewCount="1889" Body="&lt;p&gt;Я зростав у суржикомовному середовищі, тому про те, що &quot;ч&quot; в українській мові має вимовлятися твердо, дізнався лише в університеті, коли мені прямим текстом зауважили, що я &quot;чьокаю&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але питання в тому, &lt;strong&gt;наскільки&lt;/strong&gt; вона мусить бути твердою? Куди бігти тренуватися таким, як я?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Скажімо, Олександр Авраменко &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=64IlCANYAd4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вимовляє &quot;ч&quot;&lt;/a&gt; ідеально чи переграє?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сумніви мене взяли, коли я відкрив статті на wiktionary й там у вимові мені почало ввижатися м'яке &quot;ч&quot; (до прикладу, &lt;a href=&quot;https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/5/5d/Uk-%D1%87%D0%B5%D1%82%D0%B2%D0%B5%D1%80.ogg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;четвер&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/64/Uk-%D0%B2%D0%B4%D0%B0%D1%87%D0%B0.ogg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;вдача&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:46:45.513" LastActivityDate="2024-01-26T11:17:22.700" Title="Як вимовляти &quot;ч&quot;?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="645" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="655" CreationDate="2017-02-24T17:43:19.293" Score="11" ViewCount="5362" Body="&lt;p&gt;Чому у слові визначник наголос повинен падати на „а“ згідно із чинними словниками, а не на „и“?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словниках це слово появляється із 1928 року &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;r2u.org.ua&lt;/a&gt;, але всюди наголос вказаний на букву „а“, тобто визна́чник. Натомість у середовищі галицьких математиків (а також, либонь, у решти краях) побутує версія з наголосом на букву и, тобто визначни́к, або інколи кажуть ви́значник. Але вельми рідко визна́чник. Чи наявне якесь правило або міркування, що обґрунтовують наголошування букви а у тому слові? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-27T05:59:32.717" LastActivityDate="2017-02-27T05:59:32.717" Title="Чому визна́чник, а не ви́значник чи визначни́к?" Tags="|фонетика|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="646" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="649" CreationDate="2017-02-24T19:57:05.767" Score="11" ViewCount="19203" Body="&lt;p&gt;Якими правилами визначається написання з великої чи малої літери слів в назвах свят:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;поздоровляю з днем святого валентина;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;поздоровляю з днем усіх закоханих?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T01:40:53.610" LastActivityDate="2017-03-13T01:40:53.610" Title="Велика чи мала літера: (Д/д)ень (С/с)вятого Валентина, (Д/д)ень усіх закоханих?" Tags="|велика-мала-літера|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="647" PostTypeId="2" ParentId="606" CreationDate="2017-02-24T20:31:59.093" Score="5" Body="&lt;p&gt;Дотримання (узгодженого) стандарту, правил, закону, регламенту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади вжитку: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.ca/search?q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;oq=%22%D0%B4%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;aqs=chrome..69i57.4429j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;дотримання законів&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.ca/search?q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;oq=%22%D0%B4%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;aqs=chrome..69i57.4429j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8#safe=off&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96%D0%B2%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;дотримання стандартів&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо похідних термінів - деякі звучать нормально, деякі криво-косо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;контроль за дотриманням Х&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;політика щодо дотримання Х&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думаю що завжди вийде довше за &quot;комплаєнс&quot;. Саме тому в бізнес і хайтек середовищах так розповсюджені кальки з англійської. Нічого не треба нікому пояснювати, комплаєнс - він усюди комплаєнс.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="564" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-02-24T21:21:38.740" LastActivityDate="2017-02-24T21:21:38.740" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="648" PostTypeId="2" ParentId="644" CreationDate="2017-02-24T21:11:31.850" Score="18" Body="&lt;p&gt;Дуже рекомендую ознайомитися з Погрібний М. І. Українська літературна вимова (1992) &quot;&lt;a href=&quot;https://youtu.be/dUrx793sn2I?t=1h24m44s&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;16 - Шиплячi звуки&lt;/a&gt;&quot; (решта теж буде корисною; також доступне &lt;a href=&quot;//toloka.to/t32107&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це автор орфоепічного словника, і єдина мені відома повна праця щодо української вимови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо ваших прикладів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1) Авраменко не переграє ані краплі. Це правильна вимова.&lt;br&gt;&#xA;2) Як уже зазначали в коментарях, вимова з наведених прикладів wiktionary жахлива.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Довести це об'єктивно, сказати чітко &quot;наскільки&quot; доволі складно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер поради зі свого досвіду переходу на українську вимову (докази навести складно):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1) Перегравати ДУЖЕ складно. Вимовляйте &quot;ч&quot; ЯКОМОГА твердіше. У вас все одно навряд вийде вимовити надто твердо. А навіть якщо вийде, це швидко минеться.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;2) Кінчик язика має бути вертикальним, має бути високо (не в горизонтальній частині біля зубів, а позаду).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;3) Не забувайте, що навіть перед &quot;і&quot; звук &quot;ч&quot; лише напівпом'якшений. Тобто язик десь посередині між звичною вам російською вимовою і описаною вище твердою українською вимовою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;4) Про всяк випадок: щ = шч, це два окремих звуки, і вимова &quot;ч&quot; у &quot;щ&quot; нічим не відрізняється від &quot;ч&quot; окремо, тобто тверда. І напівпом'якшена перед &quot;і&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-09-28T18:40:05.130" LastActivityDate="2017-09-28T18:40:05.130" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="649" PostTypeId="2" ParentId="646" CreationDate="2017-02-25T02:26:50.880" Score="11" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://velyka-chy-mala-litera.wikidot.com/dodatok3#toc16&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Цей допис&lt;/a&gt; містить доволі повний перелік граматичних правил, які встановлюють правопис назв дат і подій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У даному випадку, ключовим правилом є те, чи є ця дата &lt;em&gt;індивідуалізованою і календарною&lt;/em&gt; (регулярно відбувається з деяким інтервалом).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Як писати слово «день»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Велика та мала літери в назвах історичних подій, епох, пам’яток, &lt;strong&gt;назвах календарних дат&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;З великої літери пишемо &lt;strong&gt;індивідуалізовані найменування&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;календарних та історичних дат і свят&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;День Європи, День Збройних сил України, День знань, […], День прав людини, День Руху неприєднання, Новий рік&lt;/em&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;але у назвах церковно-календарних свят: &lt;em&gt;день Преподобного Антонія Печерського, день Великомучениці Катерини та ін.&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;З малої літери пишемо родові найменування або його складники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;історичних подій та &lt;strong&gt;епох&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;доба феодалізму, золотий вік, космічний вік&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;некалендарних дат&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;день відчинених дверей, день зустрічі випускників, день інформації, санітарний день та ін.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окремо варто зауважити, що Валентин — це один із &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%B8%D0%B9_%D0%92%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ранньохристиянських святих&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, можна вважати обидва правописи вірними:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо вважати цей день — церковним святом, то з малої літери: &lt;em&gt;день Валентина&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;день Святого Валентина&lt;/em&gt; .&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо вважати, що у цей день святкується &lt;em&gt;День закоханих&lt;/em&gt; (тобто, не зовсім те саме, що церковне свято), то тоді — з великої літери: &lt;em&gt;День Валентина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;День Святого Валентина&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме стосується правопису &lt;em&gt;«День закоханих»&lt;/em&gt;: це регулярне календарне свято, тому &lt;em&gt;«День»&lt;/em&gt; пишемо з великої літери.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Як писати слово «святий»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там же у секції &lt;a href=&quot;http://velyka-chy-mala-litera.wikidot.com/dodatok3#toc7&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Велика та мала літери &lt;strong&gt;в назвах людей&lt;/strong&gt;, істот і посад&lt;/a&gt; вказується (2.б), що з великої літери пишуться індивідуальні позначення біблійних персонажів.&lt;br&gt;&#xA;Тому — &lt;em&gt;Святий Валентин&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда, як ми з'ясували вище, можна заперечити, що Святий Валентин у контексті Дня Валентина — це не зовсім біблійний персонаж. Тому, думаю, має право на існування і запис з малої літери: &lt;em&gt;святий Валентин&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-02-25T02:26:50.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="650" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-25T02:36:53.123" Score="16" ViewCount="16609" Body="&lt;p&gt;Чи правильно казати українською &lt;code&gt;вітати з днем народження&lt;/code&gt;? Або все ж більш правильно використовувати інше слово?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Вітати&lt;/code&gt; здається мені інтуїтивно більш розповсюдженим і &quot;літературним&quot;. &lt;code&gt;Поздоровляти&lt;/code&gt;, з іншого боку, здається калькою з російської або якимось місцевим діалектизмом, хоча я не можу це нічим довести. Більш того, словники, зазвичай, наводять всі ці слова як правильні переклади, тому це зовсім не допомагає мені обрати якесь з них для вживання. Коли я, наприклад, уявляю собі диктора на телебаченні або радіо, то мені важко уявити собі, як він/вона каже: &quot;Поздоровляємо Наталку з днем народження!&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="404" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-27T05:58:50.037" LastActivityDate="2017-02-27T05:58:50.037" Title="Вітати, привітати, поздоровляти (вітаю, привітаю, поздоровляю)" Tags="|значення-слів|різниця-між-словами|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="651" PostTypeId="2" ParentId="650" CreationDate="2017-02-25T06:01:58.990" Score="9" Body="&lt;p&gt;Суто власне ІМХО, не підкріплюване нічим, крім власних спостережень за літературною мовою. &quot;Вітати &amp;lt;з якоїсь нагоди&gt;&quot; - більш вживана норма, як-от &quot;вітання з д.н.&quot;, &quot;новорічне привітання президента&quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Поздоровляти&quot; - радше дієслово для описання процесу. &quot;Наталко, вітаємо з днем народження&quot; / &quot;Що робиш?&quot; - &quot;Та от, поздоровляємо Наталку&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="140" LastActivityDate="2017-02-25T06:01:58.990" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="652" PostTypeId="2" ParentId="645" CreationDate="2017-02-25T06:16:21.823" Score="7" Body="&lt;p&gt;+1: Київський Універ, кібер, ніхто інакше як &quot;визначни́к&quot; й не казав. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гіпотеза: якщо термінологію позичали з інших слов'янських мов, то &quot;визна́чник&quot; могли перетягнути з польського &quot;wyznacznik&quot; разом з тамтешнім обов'язковим наголосом на передостанньому складі.&#xA;Не пригадаю, аби взагалі використовувався термін &quot;визна́чний&quot;, але як би використовувався, то звучав би накшталт &quot;визна́чуваний&quot;. Здаєсь, і це потягнули з польської &quot;wyznaczony&quot; чи &quot;wyznaczny&quot;. Хоч, поправді, і &quot;визна́чуваний&quot; схожий на аналог &quot;wyznaczony&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="140" LastEditorUserId="140" LastEditDate="2017-02-26T07:34:23.653" LastActivityDate="2017-02-26T07:34:23.653" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="653" PostTypeId="2" ParentId="488" CreationDate="2017-02-25T07:41:27.870" Score="12" Body="&lt;h2&gt;Коротка відповідь&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Шукайте ключове слово для перевірки.&lt;br /&gt;&#xA;Якщо Фейсбук — це &lt;strong&gt;веб-сайт&lt;/strong&gt;, то усталеним є вираз &lt;em&gt;&lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; веб-сайті {Фейсбук}&lt;/em&gt;, а значить, і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; Фейсбуці&lt;/em&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Але якщо Фейсбук розглядається як &lt;strong&gt;спільнота&lt;/strong&gt; (користувачів) або &lt;strong&gt;комуна&lt;/strong&gt; (інфраструктурна одиниця, &lt;em&gt;community&lt;/em&gt;), то усталеним можна вважати вираз &lt;em&gt;&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; спільноті {Фейсбук}&lt;/em&gt;, а значить, і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; Фейсбуці&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Довга відповідь&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;h3&gt;1. У чому полягає проблема&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ми не можемо добрати прийменник, тому що не можемо встановити, які просторово-суб'єктні відносини ми маємо із Фейсбуком у той час, коли &lt;em&gt;користуємося&lt;/em&gt; ним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;А чому — саме прийменник?&lt;/strong&gt; Адже термін &lt;em&gt;«під час користування Фейсбуком»&lt;/em&gt; цілком виконує цю функцію:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ми познайомилися &lt;strong&gt;під час користування&lt;/strong&gt; Фейсбуком…&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Під час користування&lt;/strong&gt; Фейсбуком, мій друг написав, що…&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідь: тому що цей термін не є лаконічним, і тому ми намагаємося добрати &lt;strong&gt;короткий прийменник&lt;/strong&gt; «в», «на», і нас навіть влаштувало б «над» чи «під».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h3&gt;2. Аналіз проблеми&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Встановлення &lt;strong&gt;категорії просторово-суб'єктних відносин&lt;/strong&gt; із Фейсбуком залежить від &lt;strong&gt;граматичного змісту&lt;/strong&gt; самого терміну &lt;em&gt;Фейсбук&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Граматичний зміст&lt;/strong&gt; можна розглядати як сукупність &lt;strong&gt;граматичних категорій&lt;/strong&gt; (ГК). Є три усталені граматичні категорії — род, число, відмінок, але також є і інші ГК, у тому числі — ГК просторово-суб'єктних відносин, яку ми шукаємо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h3&gt;3. Граматична категорія роду&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут варто зробити невеличкий відступ і знов поглянути на три основні ГК, а саме — на категорію &lt;em&gt;граматичного роду&lt;/em&gt;. Існують дві широко відомі проблеми:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Визначення граматичного роду &lt;strong&gt;запозичених топонімів&lt;/strong&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Міссісіпі «став чистішим», «стала чистішою» чи «стало чистішим»?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Кіліманджаро «високий», «висока» чи «високе»?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Визначення граматичного роду &lt;strong&gt;абревіатур&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ООН «прийняв», «прийняла» чи «прийняло» рішення?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ОПЕК збільшив чи збільшила видобуток нафти?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;СРСР напав чи напало на сусідню державу?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для цього є відомий механізм — знайти &lt;strong&gt;ключове&lt;/strong&gt; слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Для топонімів:&lt;br /&gt;&#xA;Міссісіпі — це &lt;strong&gt;річка&lt;/strong&gt;, Кіліманджаро — &lt;strong&gt;гора&lt;/strong&gt;, значить ГК роду — жіночий;&lt;br /&gt;&#xA;Мічіґан як &lt;strong&gt;штат&lt;/strong&gt; — чоловічий, а як &lt;strong&gt;озеро&lt;/strong&gt; — середній тощо;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Для абревіатур: ООН — це &lt;strong&gt;Організація&lt;/strong&gt; Об'єднаних Націй (жін.),&lt;br /&gt;&#xA;а СРСР — це &lt;strong&gt;Союз&lt;/strong&gt; (чол.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут детальніше (англійськов): &lt;a href=&quot;https://linguistics.stackexchange.com/a/3046/1009&quot;&gt;In languages with grammatical gender, how do they determine the gender when a new word has been created?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;4. Рішення&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;ГК просторово-суб'єктних відносин нічим не гірша, ніж ГК роду.&lt;br /&gt;&#xA;Тому для її визначення також можна користуватися методом пошуку ключового слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Фейсбук&lt;/em&gt; може вважатися &lt;em&gt;веб-сайтом&lt;/em&gt;, і тоді відношення &lt;em&gt;&lt;strong&gt;на веб-сайті&lt;/strong&gt; Фейсбук&lt;/em&gt;, або &lt;em&gt;&lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; Фейсбуці&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;На&lt;/strong&gt; Фейсбуці можна лайкати дописи користувачів&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або може вважатися &lt;em&gt;спільнотою&lt;/em&gt; користувачів, і тоді — &lt;em&gt;&lt;strong&gt;у спільноті&lt;/strong&gt; Фейсбук&lt;/em&gt;, або &lt;em&gt;&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; Фейсбуці&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Цю думку я прочитав &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; Фейсбуці&lt;/em&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Ми познайомилися &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; Фейсбуці&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;5. На/в Україні&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Усе те саме стосується проблеми «на/в Україні»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо &lt;em&gt;Україна&lt;/em&gt; — це суверенна держава, то &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Посол США &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; Україні&lt;/em&gt;;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt; Україні відбувається зростання економіки&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо &lt;em&gt;Україна&lt;/em&gt; — земля, територія, край — то &lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt;:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;«…&lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; Вкраїні милій»&lt;/em&gt; — славнозвісне Шевченкове&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Література&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?cat=4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Анатолій Загнітко — Теоретична граматика сучасної української мови. Морфологія. Синтаксис.&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53411/33342.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Як ми говоримо» Антоненка-Давидовича&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2023-07-17T18:08:11.103" LastActivityDate="2023-07-17T18:08:11.103" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="654" PostTypeId="2" ParentId="650" CreationDate="2017-02-25T09:41:21.483" Score="13" Body="&lt;p&gt;Дієлова &amp;quot;вітати&amp;quot; та &amp;quot;поздоровляти&amp;quot; є синонімами:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vitaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВІТАТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перех., кого з чим.&lt;/em&gt; Висловлювати комусь почуття радості, задоволення з приводу якоїсь події, успіху та ін.; &lt;strong&gt;поздоровляти&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Товариші весело вітали її з успіхом (Олесь Донченко, VI, 1957, 163)&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pozdorovljaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ПОЗДОРОВЛЯТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Вітати&lt;/strong&gt; когось з нагоди якої-небудь радісної, приємної події (народження, одруження, ювілею і т. ін.). &lt;em&gt;Досадно мені, що я не встиг поздоровити Юрка в день його родин (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 407);&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також є менш вживані форми:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vinshuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВІНШУВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;недок., перех. і неперех., рідко.&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;strong&gt;поздоровляти&lt;/strong&gt;; вітати. &lt;em&gt;Віншують гості, подарунки виймають, розв'язавши клунки: «Твоїм добром — тобі ж чолом!» (Леся Українка, I, 1951, 280);&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/gratuljuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ҐРАТУЛЮВАТИ&lt;/a&gt; (див. також &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?f=47&amp;amp;t=4544&amp;amp;hilit=%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BB%D1%8F%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;недок., кому, діал.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;Вітати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;поздоровляти&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;— А! Ґратулюю вам! — промовив Дарко.. радісним голосом (Осип Маковей, Вибр., 1954, 45);&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо взяти до уваги тлумачення відповідних іменників &amp;quot;вітання&amp;quot; та &amp;quot;поздоровлення&amp;quot;, то можна помітити, що перший з них має більш загальне значення, а другий дійсно можна використовувати для опису самого процесу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vitannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВІТАННЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Слова або жести, звернені до кого-небудь під час зустрічі на знак прихильного ставлення, доброзичливості і т. ін. //  Вияв приязні, прихильного ставлення до когось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Усне або письмове поздоровлення чи побажання здоров'я, успіхів і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;рідко. Пригощання, частування когось чим-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pozdorovlennja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ПОЗДОРОВЛЕННЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Дія за значенням поздоровити, поздоровляти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Привітання з нагоди якої-небудь радісної, приємної події (народження, одруження, ювілею і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У якості прикладу офіційного вживання можна подивитись &lt;a href=&quot;http://www.president.gov.ua/news/greetings&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відповідний розділ&lt;/a&gt; на сайті Президента України.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-25T09:41:21.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="655" PostTypeId="2" ParentId="645" CreationDate="2017-02-25T12:48:12.060" Score="12" Body="&lt;h2&gt;Прикметник «визначний»&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник» А. Кримського та С. Єфремова (1924–1933)&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник» О. Ізюмова (1930)&lt;/a&gt; подають прикметник «визначний» із наголосом, що залежить від значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Визначни́й» — той, що виділяється або важливий (видатний, значний);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Визна́чний» — той, який який можна визначити/обчислити.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyznachnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;одинадцятитомному тлумачному «Словнику української мови» (1970—1980)&lt;/a&gt; обидва значення вже мають однаковий наголос:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;визначни́й&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сучасні словники (&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;) часто знов фіксують розрізнення значень прикметника за наголосом — але я не вважаю вже це надважливим. Процес злиття вимови «визначни́й» і «визна́чний» &lt;strong&gt;почався&lt;/strong&gt;, і хоча багато хто ще бачить різницю, дехто її вже не відчуває.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Іменник «визначник»&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, іменник «визначник», що, очевидно, походить від 2-го значення прикметника, а не 1-го, успадкував наголос 2-го значення і, відповідно, спочатку був мав наголос на «а».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але з тенденцією часткової втрати різниці між «визначни́й» і «визна́чний» і подекуди пересування наголосу в обох значеннях на «и», він теж набрав тенденцію бути наголошеним на «и». Хоча &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyznachnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;11-томний&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://padaread.com/?book=84816&amp;amp;pg=80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Орфоепічний словник» Погрібного (1984)&lt;/a&gt; все ще наголошують його по-старому, сучасні словники (&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;dicts=4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;dicts=5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;) вже фіксують саме «&lt;strong&gt;визначни́к&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Висновок&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я би сприймав «визна́чник» радше як застарілу норму; сучасну — як «визначни́к».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, наголоси — то дуже гнучка штука. І варіююча за регіонами/діалектами; навіть саме розрізнення/нерозрізнення значень може розбігатися за регіонами/діалектами. Тому я б не вважав інші варіанти «неправильними».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-25T12:55:26.270" LastActivityDate="2017-02-25T12:55:26.270" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="656" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="659" CreationDate="2017-02-25T14:20:26.303" Score="17" ViewCount="407" Body="&lt;p&gt;В англійській мові у разі виникнення потреби назвати якусь особу, ім'я якої не можна встановити використовують замінник (екземпліфікант) &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/John_Doe&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;John Doe&lt;/a&gt; (чол.) або Jane Doe (жін.).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є наразі такий екземпліфікант в українській? &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BA%D0%B7%D0%B5%D0%BC%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; наводить лише варіант &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BC%27%D1%8F%D1%80%D0%B5%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ім'ярек&lt;/a&gt;, але поза його початковим церковним контекстом він мені не зустрічався.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T11:18:05.400" LastActivityDate="2019-02-21T11:48:13.327" Title="Екземпліфікант на позначення неуточненої особи" Tags="|переклад|from-english|власні-назви|legal-terms|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="657" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="658" CreationDate="2017-02-25T16:45:05.343" Score="10" ViewCount="779" Body="&lt;p&gt;Чи використовуються в наші часи патроніми утворені від жіночих імен?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль не пам'ятаю подробиць, але десь згадувався історичний випадок, коли дитині дали патронім по материнському імені, бо мати була королівського роду, а батько - ні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інший приклад - з літератури, де один (одна?) з героїв має по-батькові від імені своєї матері, бо вона - відьма (тобто знову - про успадкування по жіночій лінії).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є лінія князів - Ольговичі, хоча ця назва утворена від імені &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%B3_%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%87_(%D0%BA%D0%BD%D1%8F%D0%B7%D1%8C_%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%BD%D1%96%D0%B3%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Олега Святославича, князя Чернігівського&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук дає приклади жартівливих утворень (&quot;якби ми жили при матріархаті&quot;), але є і форми, подібні до утворених від жіночих імен.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%81,_%D0%90%D0%BB%D1%8C%D0%B1%D0%B5%D1%80%D1%82_%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Альбе́рт Катери́нович Ка́вос&lt;/a&gt; - щоправда його батько-італієць мав ім'я Катерино.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.work.ua/ua/resumes/2932900/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Данюк Віктор Тетянович&lt;/a&gt; - нажаль не міг знайти імені його батька, можливо це псевдонім, оскільки Віктор Тетянович - співак.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи використовуються такі &quot;матроніми&quot; у сучасній практиці? Наприклад, якщо ім'я батька невідоме, або через те що мати не хоче давати по-батькові засноване на імені батька?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-02-25T18:13:58.327" Title="Використання жіночих імен для утворення патроніма (по-батькові)" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="658" PostTypeId="2" ParentId="657" CreationDate="2017-02-25T17:42:55.660" Score="9" Body="&lt;p&gt;Відповідь на це питання полягає радше в юридичній площині, аніж у лінгвістичній.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/2947-14/page?text=%E1%E0%F2%FC%EA%EE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сімейний кодекс України&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, зокрема ст. 147 регулює визначення по батькові дитини&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Стаття 147. Визначення по батькові дитини&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;По батькові дитини визначається за іменем батька.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;По батькові дитини, народженої жінкою, яка не перебуває у шлюбі, за умови, що батьківство щодо дитини не визнано, &lt;strong&gt;визначається за іменем&#xA;  особи, яку мати дитини назвала її батьком.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ст. 135 цього ж Кодексу визначає порядок запису про невстановлених батьків дитини&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Стаття 135. Запис про батьків дитини, якщо батьківство, материнство не&#xA;  встановлене&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;При народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення&#xA;  суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться&#xA;  за прізвищем та громадянством матері, &lt;strong&gt;а ім'я та по батькові батька&#xA;  дитини записуються за її вказівкою.&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У разі смерті матері, а також за неможливості встановити місце її&#xA;  проживання чи перебування запис про матір та батька дитини провадиться&#xA;  відповідно до цієї статті, &lt;strong&gt;за заявою родичів, інших осіб або&#xA;  уповноваженого представника закладу охорони здоров'я, в якому&#xA;  народилася дитина.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Якщо батьки дитини невідомі, державна реєстрація її народження проводиться &lt;strong&gt;за рішенням органу опіки та піклування&lt;/strong&gt;, яким визначається&#xA;  прізвище, власне ім'я, по батькові дитини і відомості про батьків.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, запис про батька має бути обов'язково, хай і зі слів матері, або за заявою родичів, або уповноваженого представника закладу охорони здоров'я, або за рішенням органу опіки та піклування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки чинне українське законодавство (той же Сімейний кодекс) визнає &lt;strong&gt;шлюбом&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану&quot;&lt;/strong&gt; (ст.21),&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;то &lt;strong&gt;батьком дитини може бути особа тільки чоловічої статі&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже, навіть якщо батько дитини записується зі слів матері, ім'я може бути тільки чоловічим.&lt;/strong&gt; Хіба що мати доведе, що жіноче ім'я, яким вона хоче записати по батькові дитини, насправді є чоловічим іменем.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-02-25T18:13:58.327" LastActivityDate="2017-02-25T18:13:58.327" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="659" PostTypeId="2" ParentId="656" CreationDate="2017-02-25T18:36:32.987" Score="7" Body="&lt;p&gt;Усталеного позначення, наскільки мені відомо, немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різноманітні установи і ЗМІ використовують різні замінники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/0k3qT.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/0k3qTb.jpg&quot; alt=&quot;Петренко Володимир Іванович&quot;&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://www.rivne1.tv/Info/?id=47340&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Петренко Володимир Іванович&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/0gYVA.gif&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/0gYVAb.gif&quot; alt=&quot;Іванов Іван Іванович&quot;&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://tpu.org.ua/zapolnenie-zayavleniya-o-perexode-na-edinyj-nalog-2012/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Іванов Іван Іванович&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ryJEv.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ryJEvb.jpg&quot; alt=&quot;Іванов Іван Іванович&quot;&gt;&lt;/a&gt; ще один &lt;a href=&quot;https://nakaz.com.ua/ua/zmina-vidiv-dijalnosti-kved-kiyv&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Іванов Іван Іванович&lt;/a&gt;  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/cKsV4.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/cKsV4b.jpg&quot; alt=&quot;Петров Сергій Іванович&quot;&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://www.slideshare.net/ssuser74c849/11-2012&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Петров Сергій Іванович&lt;/a&gt;  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/BlfRe.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/BlfReb.jpg&quot; alt=&quot;Іванов Петро Сергійович&quot;&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://zvenygorodska.rda.org.ua/informacijni-kartki-blanki-zayav-zrazki-zapovnennya-zayav-subektiv-nadannya-administrativnih-poslug-16-39-36-11-07-2016/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Іванов Петро Сергійович&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тощо&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-25T18:59:03.123" LastActivityDate="2017-02-25T18:59:03.123" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="660" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="690" CreationDate="2017-02-25T18:49:14.897" Score="10" ViewCount="1019" Body="&lt;p&gt;Часто, коли людина пише резюме, то хотілось би знайти слово чи два, яке б замінило таку фразу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Здатний опанувати новітні технології&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, можна було б сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Богдан може опановувати нові технології, тому що він має велику базу&#xA;  знань.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, із замінником воно могло б звучати якось так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Богдан X, тому що він має велику базу знань.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T00:15:04.250" LastActivityDate="2020-01-08T17:44:55.553" Title="Слово, яким можна назвати когось, хто може опановувати нові технології?" Tags="|одним-словом|" AnswerCount="3" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="661" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-25T18:55:04.857" Score="9" ViewCount="418" Body="&lt;p&gt;Ніде не знайшов коли можна використовувати Батькович/Батьківна для заміни по батькові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У російських джерелах написано що це &quot;жартівливе звернення до чоловіків або юнаків&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи це справедливо і для української мови (що це саме жартівливе звернення)? Чи можна використовувати &quot;Батькович&quot; коли у контексті очікується патронім, але по батькові невідоме (при зверненні до людини, при розповіді про третю людину, у літературі)? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;(Літературний приклад - коли богатир, якого називають по імені і по батькові збирається битися із змієм, то змія називають Змій Змієвич)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є інші &quot;замінники&quot;, які можна використовувати коли по батькові не відоме? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-25T20:18:59.650" LastActivityDate="2017-06-04T19:02:04.993" Title="Використання Батькович замість по батькові" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="662" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-25T20:23:12.440" Score="17" ViewCount="1079" Body="&lt;p&gt;Як українською перекласти &lt;em&gt;&quot;streaming&quot;&lt;/em&gt; (з виразу &lt;em&gt;&quot;Live-Streaming&quot;&lt;/em&gt;, яке використовується для позначення телетрансляцій наживо). В укрвікі є стаття про це, але там просто транскрибували англійську назву українською (тобто назвали це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Live-Streaming&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;стрімінґ&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;). Бажано, аби вираз українською використовував українське слово &lt;em&gt;&quot;струмок&quot;&lt;/em&gt; (що є найбільш коректним перекладом англійського іменника &lt;em&gt;&quot;stream&quot;&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Пам'ятаю, як малим був, то на Українському радіо часто крутили пісню Раїси Кириченко &quot;Я козачка твоя&quot;, де у тексті зустрічалось дієслово &lt;em&gt;&quot;струменіє&quot;&lt;/em&gt; (зокрема у рядку &lt;em&gt;&quot;Струменіє зоря і за обрій упав // Місяць яблуком червонобокий&quot;&lt;/em&gt;). Так от, це дієслово &lt;em&gt;струменіє&lt;/em&gt; я не часто зустрічав в українській мові, але, можливо, його можна було б використовувати у значенні англійського &lt;em&gt;&quot;streaming&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-25T21:08:22.663" LastActivityDate="2018-04-13T21:36:52.313" Title="Як українською перекласти &quot;streaming&quot; (з виразу &quot;Live-Streaming&quot;)" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="663" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-25T21:38:12.840" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:38:12.840" LastActivityDate="2017-02-25T21:38:12.840" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="664" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-25T21:38:12.840" Score="0" Body="Для запитань про слова-кальки з російської мови і можливості їхньої заміни на питомі українські слова // For questions about calques from Russian language and replacement of those with natural Ukrainian words" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:38:12.840" LastActivityDate="2017-02-25T21:38:12.840" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="665" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-25T21:44:50.770" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:44:50.770" LastActivityDate="2017-02-25T21:44:50.770" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="666" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-25T21:44:50.770" Score="0" Body="Для запитань про значення слів. Запитання має містити лише одне слово, яке обговорюється. // For questions about the meaning of a word. The question should be limited to the meaning of a single word. " OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:44:50.770" LastActivityDate="2017-02-25T21:44:50.770" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="667" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-25T21:48:16.950" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:48:16.950" LastActivityDate="2017-02-25T21:48:16.950" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="668" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-25T21:48:16.950" Score="0" Body="Запитання про спосіб вимовляння слів, окремих звуків // Questions about how to pronounce Ukrainian words or individual sounds" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:48:16.950" LastActivityDate="2017-02-25T21:48:16.950" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="669" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-25T21:51:06.610" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:51:06.610" LastActivityDate="2017-02-25T21:51:06.610" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="670" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-25T21:51:06.610" Score="0" Body="Частина мови, яка означає поняття дії або стану як процесу // Part of speech that in syntax conveys an action, an occurrence, or a state of being" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T07:54:20.657" LastActivityDate="2017-03-12T07:54:20.657" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="671" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="685" CreationDate="2017-02-25T21:55:21.990" Score="10" ViewCount="705" Body="&lt;p&gt;Нещодавно зауважив, що двоє моїх друзів з Черкащини при використанні деяких дієслів у першій особі однини не чергують приголосні, що стоять наприкінці кореня, а також пом'якшують їх, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;ходити - хо&lt;strong&gt;дю&lt;/strong&gt; (замість &quot;хо&lt;strong&gt;джу&lt;/strong&gt;&quot;);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;просити - про&lt;strong&gt;сю&lt;/strong&gt; (замість &quot;про&lt;strong&gt;шу&lt;/strong&gt;&quot;); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;косити - ко&lt;strong&gt;сю&lt;/strong&gt; (замість &quot;ко&lt;strong&gt;шу&lt;/strong&gt;&quot;).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки поширене це явище? Чи є природними такі закінчення для української мови?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-16T17:54:42.497" LastActivityDate="2017-03-16T17:54:42.497" Title="Закінчення &quot;-ю&quot; дієслів теперішнього часу першої особи одинини" Tags="|дієвідмінювання|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="672" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-25T21:55:43.390" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:55:43.390" LastActivityDate="2017-02-25T21:55:43.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="673" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-25T21:55:43.390" Score="0" Body="Для запитань про лексичну різницю між кількома словами та правилом вибору одного чи іншого з них // For questions about the difference between two or more words and guidance for choosing one over another" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T21:55:43.390" LastActivityDate="2017-02-25T21:55:43.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="674" PostTypeId="5" CreationDate="2017-02-25T22:02:10.573" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T22:02:10.573" LastActivityDate="2017-02-25T22:02:10.573" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="675" PostTypeId="4" CreationDate="2017-02-25T22:02:10.573" Score="0" Body="For questions about the origins of words and its links to other words of Ukrainian or other languages // Для запитань про походження слова і його споріднені зв'язки з іншими словами української мови або інших мов." OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-25T22:02:10.573" LastActivityDate="2017-02-25T22:02:10.573" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="676" PostTypeId="2" ParentId="662" CreationDate="2017-02-25T22:25:42.737" Score="11" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Потокова трансляція, потокове мовлення/відео/мультимедіа&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вираз &lt;em&gt;потокова трансляцію&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://helpguide.sony.net/cam/1420/v1/uk/cover/level3_27.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;використовує&lt;/a&gt;, зокрема, компанія Sony. Вживається переважно для трансляцій, що транслюються не в прямому ефірі. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж трансляція йде в прямому ефірі, то коректно буде сказати &lt;em&gt;наживо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прямий ефір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пряма трансляція&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;потокова трансляція наживо&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:35:17.867" LastActivityDate="2018-04-13T21:35:17.867" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="677" PostTypeId="2" ParentId="656" CreationDate="2017-02-25T22:36:52.513" Score="2" Body="&lt;p&gt;В шаблонах офіційних документів зустрічаються:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Іванов Іван Іванович&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Петров Петро Петрович &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сидоров Сидор Сидорович&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В жартівливому контексті вживаються такі загальні імена:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вася/Василь Пупкін (&lt;code&gt;Зробив це якийсь Вася Пупкін&lt;/code&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пушкін (&lt;code&gt;Ну і хто за тебе уроки вчитиме - Пушкін?&lt;/code&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Папа Римський (&lt;code&gt;Ну і хто за це буде робити - Папа Римський?&lt;/code&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2017-02-25T22:36:52.513" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="678" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="681" CreationDate="2017-02-26T03:37:14.677" Score="11" ViewCount="1530" Body="&lt;p&gt;Чи існує лаконічне і обґрунтоване правило вибору між словами &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/inozemnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;«іноземний»&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakordonnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;«закордонний»&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, якщо йдеться про речі, виготовлені в іншій країні?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ вказує, що частіше &lt;em&gt;«закордонний»&lt;/em&gt; вживається стосовно друкованих видань, але це не виглядає досить слушним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zarubizhnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;«зарубіжний»&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; прохання не пропонувати; я вважаю його росіянізмом і намагаюся не використовувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="403" LastEditDate="2017-02-27T18:57:43.130" LastActivityDate="2017-04-19T18:46:24.753" Title="Як правильно: &quot;іноземний&quot; чи &quot;закордонний&quot; стосовно речей?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="679" PostTypeId="2" ParentId="660" CreationDate="2017-02-26T05:46:49.047" Score="0" Body="&lt;p&gt;Цього слова вочевидь ніде немає у словниках. Але воно мені спало на думку - новітній техноосвоювач. Можна звісно техноопановувач. Проте техноосвоювач - коротше і краще звучить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastActivityDate="2017-02-26T05:46:49.047" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="681" PostTypeId="2" ParentId="678" CreationDate="2017-02-26T09:23:17.947" Score="6" Body="&lt;p&gt;Приклади із СУМ-11 показують що справді - закордонний стосується будь чого що має відношення до закордону: речі, виготовлені за кордоном; паспорт для виїзду за кордон; представники вітчизняних організацій, що ведуть справи за кордоном.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У той самий час іноземний - це чужинницький, належний до іншої держави: література, мова, армія, уряд; тобто те, що не може стати &quot;нашим&quot; навіть у термінах володіння. Єдиний приклад &quot;Жанна полюбляла.. іноземне ганчір'я&quot; теж ставить слово &quot;іноземний&quot; у негативний контекст, тобто &quot;такий, що нам не властивий&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття у СУМ-20 щодо закордонного майже не змінилася, а щодо іноземного дає такі приклади, де знов один про &quot;елементи чужого життя&quot; (каталоги), або про щось унікальне, що існує в єдиному екземплярі (пляшка горілки):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Аж Петро Іванович згадав про пляшку горілки іноземної, яку щедра доня батькам у подарунок дала (Люко Дашвар); Щоразу з поїздки привозив він своїй дружині цілу колекцію іноземних каталогів, у яких можна було побачити усе “багатство” європейської легкої промисловості (із журн.).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, айфон іноземного виробництва, який мають багато людей і який може бути придбаний в українських магазинах - це закордонний смартфон, бо має відношення до закордону, але є частиною нашого побуту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Смартфон, який привезений іноземцем і який є унікальною річчю (а тим більше, якщо ним не можна користуватися в українських мобільних мережах) - це вже іноземний смартфон.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У пошуках різниці між словами стикнувся із різницею між &quot;&lt;a href=&quot;http://epi.cc.ua/pryamyie-zarubejnyie-investitsii.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;закордонними інвестиціями&lt;/a&gt;&quot; і &quot;іноземними інвестиціями&quot;. Гугл використовує їх як синоніми, але &quot;іноземні інвестиції&quot; це кошти іноземних інвесторів вкладені у наші підприємства, а &quot;закордонні інвестиції&quot; - це більш загальне означення коштів, що вкладені підприємством у закордонне підприємство, філію і т.і.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &quot;закордонні інвестиції США&quot; - кошти, які американські інвестори вклали у закордонні підприємства. А &quot;іноземні інвестиції у США&quot; - це кошти які інвестовані у економіку США.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakordonnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАКОРДО́ННИЙ&lt;/a&gt;, а, е. Стос. до закордону. &lt;em&gt;Комісар закордонних справ стояв на березі й дивився в синю морську далечінь.. (Юрій Яновський, II, 1958, 108);&lt;/em&gt; &#xA;  //  Який міститься, живе, здійснюється, видається або виготовляється за кордоном. &lt;em&gt;Тут глянув на нього з-за річки широкий простір зелених плавнів, замріяли вдалині закордонні села (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 188); Ах, якби знали її [Софіїні] закордонні приятельки, серед кого доводиться їй тут жити... (Олесь Гончар, Таврія, 1952, 140)&lt;/em&gt;&#xA;  //  Прибулий або привезений з країн, що знаходяться за кордоном. &lt;em&gt;Жаль мені, що не буду в Києві та не побачу всіх закордонних гостей (Леся Українка, V, 1956, 278); Це був &lt;strong&gt;старий закордонний трактор&lt;/strong&gt;, од якого вимагалося неможливого ... (Юрій Яновський, II, 1954)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/inozemnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ІНОЗЕ́МНИЙ&lt;/a&gt;, а, е. Стос. до іншої держави, країни, належний їм; чужоземний, чужинницький. &lt;em&gt;До цих мертвих і вузьких засад пристосовують вони [гімназичні вчителі] літературу іноземну.. (Іван Франко, XVI, 1955, 106); Знати якусь іноземну мову, німецьку наприклад (Анатолій Шиян, Баланда, 1957, 147); Іноземне військо; Іноземний капітал;&lt;/em&gt; &#xA;  //  Закордонний. &lt;em&gt;Жанна полюбляла.. іноземне ганчір'я (Любомир Дмитерко, Наречена, 1959, 182); Іноземна преса.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-26T11:07:15.960" LastActivityDate="2017-02-26T11:07:15.960" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="682" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="687" CreationDate="2017-02-26T09:54:41.667" Score="32" ViewCount="9927" Body="&lt;p&gt;Як одним словом назвати &lt;strong&gt;друкарську помилку&lt;/strong&gt;, яка трапляється при помилковому наборі тексту на клавіатурі?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В російській є доволі усталене слово &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;em&gt;опечатка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=17&amp;amp;t=5518&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; пишуть, що правильним варіантом є словосполучення &lt;em&gt;«друкарська помилка»&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Або, тривіально, &lt;em&gt;«типографська помилка»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук в інтернеті показує, що найчастіше використовується &lt;strong&gt;«злодрук»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мовознавчих форумах автори запропонували величезну кількість &lt;s&gt;неоковирних словесних покручів&lt;/s&gt; продуктів самодіяльності, але особисто мені вони здаються або просто жахливими, або страшенно жахливими. :)&lt;br&gt;&#xA;Серед них:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;одрук, одруківка, обдруківка, хибодрук, хибнодрук, чортик&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://ua-mova.livejournal.com/423583.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;хибодрук, обпечатка, описка, блуд, друколяп&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://ua-mova.livejournal.com/1270739.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;або тривіальні варіанти: &lt;em&gt;помилка, похибка, огріх, хиба&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці слова, на мою думку, мають наступні недоліки (у різній комбінації):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;виглядає як канцеляризм і калька з російської: &lt;em&gt;одруківка&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;скупчення приголосних: о&lt;strong&gt;бдр&lt;/strong&gt;уківка, о&lt;strong&gt;бп&lt;/strong&gt;ечатка, хи&lt;strong&gt;бн&lt;/strong&gt;о&lt;strong&gt;др&lt;/strong&gt;ук;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;невластива комбінація коренів: &lt;strong&gt;хибо-&lt;/strong&gt; на початку слова;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;невластиве використання кореня &quot;-печатка&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;загальна неточність, слово має велику кількість інших значень: &lt;em&gt;помилка, хиба&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запитання:&lt;/strong&gt; чи існує одне слово, яке б не страждало на вищезазначені недоліки?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-26T18:27:06.163" LastActivityDate="2018-08-15T15:24:19.960" Title="Як сказати одним словом &quot;друкарська помилка&quot;?" Tags="|одним-словом|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="683" PostTypeId="2" ParentId="616" CreationDate="2017-02-26T11:03:12.810" Score="4" Body="&lt;p&gt;Походження &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;иногородний&lt;/em&gt;, судячи з джерел, є кубанським. До прикладу, словник Ожегова подає &lt;a href=&quot;http://slovarozhegova.ru/word.php?wordid=9940&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;иногородний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;О крестьянах казачьих областей до 1917 г.: не принадлежащий к казачьему сословию. Казаки иногородние (сущ.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словнику Фасмера &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;a href=&quot;https://vasmer.lexicography.online/%D1%80/%D1%80%D1%83%D1%81%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;русопет&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;русопёт «иногородний, не казак», презрит., курск., донск&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто йдеться про &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B5_%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;городових казаків&lt;/a&gt; (не плутати з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B5%D1%94%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B5_%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%82%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;реєстровими козаками&lt;/a&gt;), а &lt;em&gt;иногородний&lt;/em&gt; — той, хто до них не належить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можу допустити, що згодом значення цього терміну було перенесено на  &lt;em&gt;місто&lt;/em&gt; взагалі (&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;город&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українському словнику 1930 року &lt;em&gt;іногородній&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не зафіксовано&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Иногородний (о кореспонденте) – іномі́ський, з і́ншою мі́ста.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Голова уряду Кубанської Народної Республіки Василь Іваніс у своїх спогадах «&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=bMvUAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9&amp;amp;dq=%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiww_36wa3SAhUCEpoKHTxxA5sQ6AEILTAE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стежками життя&lt;/a&gt;» &lt;sub&gt;(на жаль, повний текст не вдалося дістати)&lt;/sub&gt; вживає &lt;em&gt;іногородні&lt;/em&gt;, але також і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;навгородні&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/cmNxH.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/cmNxH.png&quot; alt=&quot;іногородні — навгородні&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо говорити про відповідники, які вже присутні в українській мові, найближчим (і вдалішим) НМД є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prykhozhyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;прихожий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Той, хто прийшов звідкись; немісцева, чужа людина&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З точки зору &lt;em&gt;осідлих&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вкорінених&lt;/em&gt;, такі люди &lt;em&gt;приходять&lt;/em&gt; з інших місць (аналог &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &quot;&lt;em&gt;понаехали тут&lt;/em&gt;&quot;, але без негативного відтінку).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прихожим студентам надаємо гуртожиток безкоштовно.&lt;br&gt;&#xA;  Прихожі робітники забезпечуються житлом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Втім, ніхто не заважає вживати це слово і як іменник (на кшталт &lt;em&gt;перехожі&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прихожим надаємо гуртожиток безкоштовно.&lt;br&gt;&#xA;  Прихожі забезпечуються житлом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча перший варіянт буде допомагати тим, хто звик до &lt;em&gt;іногородній&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одночасно є вирази, де краще вживати саме &lt;em&gt;нетутешній&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Три таксі виявились нетутешніми. Але чотири все-таки були нашими, київськими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-02-26T18:29:07.823" LastActivityDate="2017-02-26T18:29:07.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="684" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-26T15:19:05.167" Score="13" ViewCount="1513" Body="&lt;p&gt;Не до кінця розумію процес додавання нових слів в українській мові. Логіка підказує, що слово стає частиною мови, коли його додають у словник, який видається уповноваженою організацією/інститутом. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для англійської мови &lt;a href=&quot;http://enlizza.com/%D1%8F%D0%BA-%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%96-%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0-%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BF%D0%BB%D1%8F%D1%8E%D1%82%D1%8C/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знайшов таке&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Головними ресурсами є Oxford English Corpus і Oxford Reading&#xA;  Programme. Перше джерело містить велику кількість текстів, зібраних на&#xA;  просторах Інтернету, а другий — електронну колекцію пропозицій або&#xA;  маленьких уривків текстів абсолютно різних стилів: від текстів пісень&#xA;  до матеріалів з наукових журналів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Працівники видавництва постійно відстежують ці два ресурси на предмет&#xA;  наявності нових слів. Якщо вони бачать, що нове слово або термін&#xA;  з’являється досить часто в абсолютно різних контекстах, поняття стає&#xA;  кандидатом на додавання в якійсь із Оксфордських словників. У підсумку&#xA;  вибираються саме ті слова, які вважаються найбільш значимими і&#xA;  важливими, які залишаться в мові на довгий час.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Частково, на це питання дають відповідь &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/16/584&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/153/584&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/229/what-is-an-authoritative-source-for-neologisms-in-ukrainian&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, однак мене цікавить, &lt;strong&gt;чи існує якийсь формалізований процес, критерії, терміни як вибираються слова, що стають кандидатами на додавання?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-07-27T19:53:59.567" Title="Як нові слова стають частиною української мови?" Tags="|неологізми|language-regulation|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="685" PostTypeId="2" ParentId="671" CreationDate="2017-02-26T15:43:37.263" Score="9" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У переважній більшості південно-східних діалектів за аналогією до інших&#xA;  особових форм, зокрема до форми 3-ої особи множини, відбулося вирівнювання форм 1-ої особи однини, що виявилося в утраті чергування [&lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;], [&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;], [&lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;], [&lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;] з шиплячими: хо&lt;strong&gt;д'у&lt;/strong&gt;, во&lt;strong&gt;д'у&lt;/strong&gt;, си&lt;strong&gt;д'у&lt;/strong&gt;, бу&lt;strong&gt;д'у&lt;/strong&gt;, кру&lt;strong&gt;т'у&lt;/strong&gt;, ле&lt;strong&gt;т'у&lt;/strong&gt;, во&lt;strong&gt;з'у&lt;/strong&gt;, но&lt;strong&gt;с'у&lt;/strong&gt; та ін.). Ареал цих говорів приблизно окреслюється такою лінією зі сходу на захід: північніше Харкова, Полтави, &lt;strong&gt;Черкас&lt;/strong&gt;, Вінниці, Кам'янця-Подільського, Чернівців і далі на південний захід приблизно по р. Черемош.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело: С. Бевзенко &quot;Українська діалектологія&quot; (Київ, 1980)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чи є природними такі закінчення для української мови?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для південно-східного наріччя - так (зокрема, африкат [&lt;strong&gt;дж&lt;/strong&gt;] взагалі має дуже обмежену сферу використання, треба було його чимось замінити), для літературної мови - ні, ні і ще раз ні. Доказ із &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/pravopys2015.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;чинного правопису&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У дієсловах другої дієвідміни в першій особі однини приголосні &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt; змінюються на &lt;strong&gt;дж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;: води́ти —&#xA;  &lt;em&gt;воджу́&lt;/em&gt;, верті́ти — &lt;em&gt;верчу́&lt;/em&gt;, вози́ти — &lt;em&gt;вожу́&lt;/em&gt;, носи́ти — &lt;em&gt;ношу́.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-02-26T15:43:37.263" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="686" PostTypeId="2" ParentId="671" CreationDate="2017-02-26T15:48:53.183" Score="4" Body="&lt;p&gt;Згідно з правилами, дієслова I дієвідміни &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE#.D0.94.D1.96.D1.94.D0.B2.D1.96.D0.B4.D0.BC.D1.96.D0.BD.D1.8E.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D0.BD.D1.8F_.D0.B4.D1.96.D1.94.D1.81.D0.BB.D1.96.D0.B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;можуть&lt;/a&gt; мати закінчення на &lt;em&gt;-ю&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;дієслова з односкладовою інфінітивною основою на &lt;strong&gt;-и-, -у-&lt;/strong&gt;, які&#xA;  зберігаються при дієвідмінюванні, а також похідні від них (жити, мити,&#xA;  чути); в особових формах дієслів бити, вити (док. звити), лити, пити&#xA;  кореневий голосний и не зберігається: б’ю — б’ють, в’ю — в’ють, ллю —&#xA;  ллють, п’ю — п’ють;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;...а також дієслова II дієвідміни першої особи (сплю, стою). Наведені приклади є &lt;a href=&quot;http://klasnaocinka.com.ua/uk/article/tipovi-pomilki-v-movlenni-ditei-doshkilnogo-viku-2.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;помилковими&lt;/a&gt;, можуть траплятися в суржику.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="403" LastEditDate="2017-02-26T16:02:45.363" LastActivityDate="2017-02-26T16:02:45.363" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="687" PostTypeId="2" ParentId="682" CreationDate="2017-02-26T15:58:21.693" Score="18" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Одрук&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;друкарська помилка&lt;/strong&gt;. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/odruk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Перший варіант&lt;/a&gt; менш відомий, можна &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;користуватись&lt;/a&gt; обома.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastActivityDate="2017-02-26T15:58:21.693" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="688" PostTypeId="2" ParentId="656" CreationDate="2017-02-26T16:16:40.303" Score="7" Body="&lt;p&gt;Не знаю щодо широкого вжитку, але &lt;code&gt;ім’ярек&lt;/code&gt; використовували:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Поїзд генерала (ім'ярек)&lt;/em&gt; — Микола Хвильовий в новелі &amp;quot;Кіт у чоботях&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;...промовляв голова комнезаму (ім'ярек) Херсонської губернії...&lt;/em&gt; — Остап Вишня у збірці &amp;quot;Літературно-мистецькі усмішки&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;«Я, ім’ярек, ознайомився з ділом і вважаю слідство закінчене. Більше нічого не маю додати».&lt;/em&gt; —Іван Багряний у романі &amp;quot;Сад Гетсиманський&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;От тільки жаль, ніякий же дослідник&lt;br /&gt;&#xA;вже не встановить, хто він, ім’ярек.&lt;br /&gt;&#xA;— Ліна Костенко у поемі-балладі &amp;quot;Скіфська Одіссея&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інформація зі сторінки &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mova.info&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-27T23:44:38.187" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="689" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-26T20:04:58.977" Score="14" ViewCount="755" Body="&lt;p&gt;Говорять, що англійська розкладка QWERTY була &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Sholes_and_Glidden_typewriter#QWERTY_keyboard&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;спроектована навмисне неефективною&lt;/a&gt;, аби уникати збивання механічних важелів докупи під час швидкого друкування. Згодом було розроблено безліч альтернативних розкладок, що покращують швидкість набору, найбільш відомою з яких є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0_%D0%94%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;клавіатура Дворака&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сьогодні в українській мові використовується розкладка ЙЦУКЕН, яка є копією російської ЙЦУКЕН, що в свою чергою також &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B0%D1%81%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D0%B0_%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D1%8B#.D0.A0.D1.83.D1.81.D1.81.D0.BA.D0.B8.D0.B5_.D1.80.D0.B0.D1.81.D0.BA.D0.BB.D0.B0.D0.B4.D0.BA.D0.B8_.D0.BA.D0.BB.D0.B0.D0.B2.D0.B8.D0.B0.D1.82.D1.83.D1.80.D1.8B&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не вважається ідеальною для швидкого друку&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існують альтернативні розкладки, в яких розташування клавіш підібрано з врахуванням частоти вживань літер і літеросполучень в &lt;strong&gt;українських&lt;/strong&gt; словах?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-27T15:17:07.957" LastActivityDate="2017-03-03T22:48:39.213" Title="Чи існує український аналог клавіатури (розкладки) Дворака?" Tags="|software|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="690" PostTypeId="2" ParentId="660" CreationDate="2017-02-26T20:14:02.197" Score="2" Body="&lt;p&gt;Не думаю, що тут можна обійтися одним словом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Швидко/хутко сприймаю/засвоюю нові технології&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є напівжартівливе поняття &quot;&lt;em&gt;вічний студент&lt;/em&gt;&quot; (в лапках). Його можна вживати паралельно, щоби підкреслити, що ніколи не полишаєш навчання і робиш це з любові до процесу, а не з примусу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2017-02-26T20:14:02.197" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="691" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="692" CreationDate="2017-02-26T21:10:21.483" Score="7" ViewCount="249" Body="&lt;p&gt;Назва нового мему з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B4%D1%83%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Почекуном&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; була скалькована з російського &lt;em&gt;Ждун&lt;/em&gt;, який в свою чергу був утворений від &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;ждать&lt;/em&gt; (одразу завважу, що я не обговорюю тут власне &lt;em&gt;Ждуна&lt;/em&gt;, хоча знаю, що в українській мові також є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zhdaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ждати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття на вікі про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B5_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F#.D0.A1.D0.BB.D0.BE.D0.B2.D0.BE.D1.82.D0.B2.D1.96.D1.80.D0.BD.D1.96_.D1.82.D0.B8.D0.BF.D0.B8_.D0.BD.D0.B0.D0.B7.D0.B2_.D0.BE.D1.81.D1.96.D0.B1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;суфіксальне словоутворення віддієслівних іменників&lt;/a&gt; вказує весь набір суфіксів, але не подає правило, за яким той чи інший суфікс має допасовуватися до дієслова. Звідки я роблю висновок, що єдине правило — правило милозвучності.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання моє в тому, чи виглядає &quot;питомим&quot; поточне словотворення від дієслова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pochekaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;почекати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нижче я подаю деякі можливі варіянти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Почека́ль / Почека́ля (також див. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chekaljnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;чекальний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Почека́ч&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Почека́р&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Почеку́н (також допустимо, бо &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bighun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;бігун&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Почеківни́к&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Почекі́ст (sic!)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Почека́тель&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одному мені здається, що варіянти 1-2 звучать &quot;рідніше&quot; і що суфіксальне словоутворення теж було бездумно скальковане?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-03T04:46:40.880" LastActivityDate="2018-04-03T04:46:40.880" Title="Що не так з &quot;почекуном&quot;?" Tags="|вживання-слів|росіянізм|неологізми|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="692" PostTypeId="2" ParentId="691" CreationDate="2017-02-26T22:18:26.647" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перше.&lt;/strong&gt; Я вважаю, що, оскільки цей інтернет-мем прийшов до нас із російськомовної інтернет-спільноти, то і назва має право (хоча і не зобов'язана) бути також запозиченою з російської, попри те, що сама скульптура створена нідерландським майстром.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Друге&lt;/strong&gt;. Назва.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доцільно розглянути морфологічну послідовність з російської мови:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;рос. &lt;/sub&gt;&lt;em&gt;прыгать → прыгун → попрыгун&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Перше слово — це дієслово недоконаного виду, семантичний зміст якого також визначає деяку &lt;strong&gt;дію&lt;/strong&gt; (бездіяльність — це також, у деякому сенсі, дія).&lt;br&gt;&#xA;Український еквівалент, вочевидь, — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/strybaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;стрибати&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Друге слово — професійно-якісний віддієслівний іменник, який означає особу, яка &lt;strong&gt;постійно/професійно виконує зазначену дію&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Український еквівалент — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/strybun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;стрибун&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Людина, яка робить стрибок, стрибки, любить стрибати;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також див. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plyghun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;плигун&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Третє слово утворене із попереднього, &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/507/&quot;&gt;морфологічний зміст&lt;/a&gt; префікса &lt;code&gt;по-&lt;/code&gt; — недоконаність та повторюваність дії. Український еквівалент — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postrybun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;пострибун&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Той, хто часто стрибає, не сидить спокійно на місці;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок: &lt;strong&gt;почекун&lt;/strong&gt; (а також, спірно, &lt;strong&gt;чекун&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;попочекун&lt;/strong&gt;) цілком можна вважати питомими словами, які не суперечать типовій українській морфології.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, їх не можна вважати нормативними (усталеними), оскільки вони не згадуються у словниках.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-06T11:28:25.227" LastActivityDate="2018-03-06T11:28:25.227" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="693" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="714" CreationDate="2017-02-26T23:50:13.727" Score="9" ViewCount="244" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Позначки&lt;/em&gt; мені милозвучніше, тому неодноразово прагнув у себе на сайті зробити таку заміну.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є доречною така заміна і чи не викривляє значення (використовувати прагну в такому ж значенні, як тут &lt;em&gt;Теги&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Tags&lt;/em&gt;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="348" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:54:22.107" LastActivityDate="2018-04-13T21:54:22.107" Title="Чи можна перекладати &quot;tag&quot; в контексті класифікації як &quot;позначка&quot;, а не &quot;мітка&quot;?" Tags="|переклад|вживання-слів|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="694" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3585" CreationDate="2017-02-27T01:32:05.913" Score="22" ViewCount="14266" Body="&lt;p&gt;Англійською мовою &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Internet&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;the Internet&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (в тому значенні, в якому ми вживаємо це слово в українській мові) пишеться з великої літери.&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Також є англійське слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/internet&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;internet&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (з малої) — але воно має інше (ширше) значення: це будь-яке об'єднання комп'ютерних мереж, не обов'язково глобальне. Наприклад, об'єднання декількох офісних і домашніх мереж в одну надмережу (інтермережу) — це &lt;em&gt;internet&lt;/em&gt; (але не &lt;em&gt;the Internet&lt;/em&gt;).&lt;/sub&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча назвати &lt;em&gt;the Internet&lt;/em&gt; просто &lt;em&gt;іnternet&lt;/em&gt;'ом не є помилкою (бо &lt;em&gt;іnternet&lt;/em&gt; є гіперонімом до &lt;em&gt;the Internet&lt;/em&gt;), і все частіше в британські видання (наприклад, BBC та Times) так роблять.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові слово &lt;em&gt;Інтернет&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;інтернет&lt;/em&gt; не має значення просто (не обов'язково глобального) об'єднання мереж (наприклад, не можна сказати: «ми у своїй фірмі створили інтернет між відділами»). З іншого боку, воно часто вживається для позначення не самої глобальної мережі, а лише можливості взаємодіяти з нею («він лагодить інтернет», «в тебе інтернет є/працює?» — очевидно, що це про сполучення, а не про саму глобальну мережу, яка й не ламалася).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже в українській мові:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Як треба писати &lt;em&gt;Інтернет&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;інтернет&lt;/em&gt; — з великої, з малої чи співіснують обидва варіанти?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи залежить це від відтінку значення? Чи різниться написання першої половини в складному слові від окремого слова?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В якому випадку написати з малої буде помилкою? В якому — написати з великої буде помилкою?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-27T16:15:53.877" LastActivityDate="2018-03-25T15:59:29.147" Title="Велика чи мала літера: (І/і)нтернет, (І/і)нтернет-магазин, (І/і)нтернет-з'єднання?" Tags="|терміни|велика-мала-літера|" AnswerCount="4" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="695" PostTypeId="2" ParentId="345" CreationDate="2017-02-27T03:09:31.487" Score="2" Body="&lt;p&gt;На відміну &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/345#comment866_351&quot;&gt;від Nash Bridges&lt;/a&gt;, я не вважаю &lt;em&gt;навігацію&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;breadcrumbs&lt;/em&gt; чимось різним. Адже навігація — це не лише, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/navighacija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;власне, пересування з пункту А в пункт Б&lt;/a&gt;, а й відповідні &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B3%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;галузь знань, майстерність, навички&lt;/a&gt;. А breadcrumbs — це не суто інструмент повернення назад (як на мене, це зовсім не інструмент повернення назад — для повернення назад є кнопка « Back»), а радше один із (найбазовіших, я би сказав) засобів навігації. В тій же панелі, де знаходяться breadcrumbs, можуть розташовуватися й інші засоби навігації, наприклад, пошук, іконки переходу на найпопулярніші сторінки тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому я би особисто назвав breadcrumbs &lt;strong&gt;навігаційним рядком&lt;/strong&gt;. (Але я би не використовував назву &lt;em&gt;навігаційний шлях&lt;/em&gt;, бо слово &lt;em&gt;шлях&lt;/em&gt; хоча в своєму IT-шному значенні і може позначати ієрархічну характеристику поточного місцеположення (наприклад, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%BB%D1%8F%D1%85_%D1%84%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шлях файлу&lt;/a&gt;: стільниця &gt; диск D: &gt; папка «Робота» &gt; файл «CV.odt»), все ж в основному значенні — це саме спосіб пересування від пункту А до пункту Б, тобто саме те, від чого Nash Bridges хотів застерегти; і тим більше — не &lt;em&gt;навігаційний маршрут&lt;/em&gt;.) Приблизно згодні зі мною перекладачі KDE, що перекладають &lt;em&gt;breadcrumbs&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;навігаційна панель&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;рядок&lt;/em&gt; непогано описує серію вкладених одне в одного елементів. (Ще краще її описує слово &lt;em&gt;ієрархія&lt;/em&gt;, але слово &lt;em&gt;ієрархія&lt;/em&gt; не в'яжеться зі словом &lt;em&gt;навігаційна&lt;/em&gt;.) Можливо: &lt;em&gt;навігаційний стек&lt;/em&gt; (при умові, що користовачі знають, що таке &lt;em&gt;стек&lt;/em&gt;) або &lt;em&gt;навігаційний &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/stek&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стіс&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (чи &lt;em&gt;навігаційна &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stis&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стопа&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Примітка: я виходжу з припущення, що &lt;strong&gt;правильні&lt;/strong&gt; breadcrumbs, незважаючи на свою дуже невдалу назву в англійській мові, показують поточне положення &lt;strong&gt;через серію вкладених одна в одну категорій&lt;/strong&gt;, а не &lt;strong&gt;переліком проміжних точок, якими користувач сюди потрапив&lt;/strong&gt;. Не треба плутати вихід на рівень вище і повернення на крок назад. Мій досвід, як користувача, каже мені, що breadcrumbs треба будувати через перше (а друге — це просто &lt;em&gt;історія&lt;/em&gt;, яка у випадку якихось випадкових переміщень чи потрапляння прямо з пошуку мало розкаже користовачу про поточне положення). Хоча у випадку неоднозначності ієрархії можна показувати breadcrumbs контекстно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/bredkrambs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;На Словотворі&lt;/a&gt; ще пропонують такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вертланки&lt;/em&gt; (довго не міг зрозуміти, щo це, потім здогадався — вертальні ланки), &lt;em&gt;зарубки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сліди&lt;/em&gt; — знов таки, обіграють у назві повернення назад, а не вихід вгору (може, такий разновид навігаційних інструментів теж іноді корисний, але він вже має свою назву — &lt;em&gt;[навігаційна] історія&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;[навігаційний] журнал&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;хлібокрихти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;окрайки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;крихітки&lt;/em&gt; — на додачу до недоліків попередній трьох, ще й &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B7%D0%B5%D0%BB%D1%8C_%D1%96_%D0%93%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посилаються на казку про Гензель і Ґретель&lt;/a&gt;, тобто наслідують всі можливі помилки англійської назви (я нічого не маю проти Гензель і Гретель, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%80%D1%96%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нитки Аріадни&lt;/a&gt; й інших казок/легенд, але все ж ми маємо визнати, що сучасні користувачі не завжди настільки ерудовані і такі метафори часто лише збивають їх з пантелику);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перебуванок&lt;/em&gt; — вже краще, але саме по собі нічим не допомагає користувачу, бо є фактично вигаданим синонімом до слів &lt;em&gt;розташування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;позиція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;локація&lt;/em&gt;; може, &lt;em&gt;ієрархія перебуванку&lt;/em&gt;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B3%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%B6%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В українській Вікіпедії&lt;/a&gt; наразі пропонують &lt;em&gt;навігаційну стежку&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;навігаційний ланцюг&lt;/em&gt; — але, по-моєму, вони мають ті ж вади, що й &lt;em&gt;шлях&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;маршрут&lt;/em&gt; — асоціюються з « Back», а не з « Up».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок з цієї суто особистої відповіді — вирішіть, що Ви хочете, який різновид багатозначного (і невдалого) терміну &lt;em&gt;breadcrumbs&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо шлях назад — то це називається &lt;em&gt;[навігаційна] історія&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;[навігаційний] журнал&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо шлях вгору (тобто до кореня) — то я пропоную: &lt;em&gt;навігаційний рядок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;навігаційний стіс&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;навігаційна стопа&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;ієрархія перебуванку&lt;/em&gt; (?) або просто &lt;em&gt;навігаційна панель&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-02-27T03:22:09.253" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="696" PostTypeId="2" ParentId="682" CreationDate="2017-02-27T08:13:24.713" Score="8" Body="&lt;p&gt;Я змінив свою думку (стару версію відповіді можна побачити &lt;a href=&quot;/revisions/696/1&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Є словникове і цілком уживане слово «&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/opyska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;опи́ска&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, воно стосується акту письма, а не суто друкування. Але, як влучно зазначив один користувач Фейсбуку: «Письменник лишається письменником, навіть коли друкує». Поняття «писа́ти» в сучасному світі не обмежується лише безпосереднім рисуванням літер за допомогою ручки/крейди/тощо, а позначає будь-який процес візуального зображення літер (і навіть фіксування думки загалом), незалежно від способу. Адже ми кажемо, наприклад, «напиши Петру електронною поштою / Skype'ом / у Фейсбуці» — незважаючи на те, що це робиться зазвичай на клавіатурі. «Писа́ти» вже давно стало гіперонімом (словом із ширшим значенням) до слова «друкува́ти». (Навіть більше того: слово «друкува́ти» почало свій шлях із позначення масово-типографського способу відтворення інформації, потім поширилось на друкарські машинки, а з них — на комп'ютерні клавіатури і принтери, але я не впевнений, що ми зараз на клавіатурах друкуємо, а не пишемо/набираємо — мені особисто «надрукуй Петру &amp;lt;щось&gt;» більше асоціюється із «роздрукуй його &amp;lt;щось&gt; на своєму принтері», а не «набери клавіатурою і відправ Петру &amp;lt;щось&gt;».)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже на мою думку, цілком достатнім є слово «опи́ска». Нам рідко насправді потрібно вкладати в це слово саме спосіб письма: якщо ми робимо помилку при письмі від руки — то це описка, якщо ми помиляємося при наборі на клавіатурі — то це теж описка, якщо ми мовимо голосом і система розпізнавання голосу через нашу обмовку або власну ваду неправильно трансформує його в письмовий текст — то це теж описка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо вже вкрай важливо позначити саме спосіб письма, то тоді я, &lt;a href=&quot;/a/687&quot;&gt;як і Nazar Tokar&lt;/a&gt;, схиляюся до слова «&lt;strong&gt;о́друк&lt;/strong&gt;». Хоч це слово, наскільки я знаю, в словниках і не зафіксоване (окрім так званих народних/відкритих), але воно доволі широко вживається (наприклад, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;) і при цьому, на мій особистий погляд, звучить краще за явні кальки «одруківка» і «обдруківка».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Існує словосполучення «друка́рський чо́ртик». Його хоч раз вжила &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9+%D1%87%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BA%22+OR+%22%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE+%D1%87%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%22+OR+%22%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D1%83+%D1%87%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BA%D1%83%22+OR+%22%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D1%83+%D1%87%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%96%22+OR+%22%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%BC+%D1%87%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BC%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дюжина періодичних чи неперіодичних видань різних років&lt;/a&gt; (здебільшого західноукраїнських і емігрантських); також &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=35&amp;amp;pid=237#entry237&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на форумі СЛОВНИКа.ua&lt;/a&gt; користувач Pere незалежно від мене вжитки показує. Іноді одне зі слів чи обидва беруть у лапки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дехто наполягає на можливості вживання «&lt;strong&gt;чо́ртик&lt;/strong&gt;» і без епітету «друка́рський». Я особисто таких ужитків не зустрічав, але, наприклад, С. Караванський в «Російсько-українському словнику складної лексики» (1998, Київ, «Академія», 712 с, ISBN 966-580-032-9) пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;опеча́тка: &lt;sub&gt;[з ]ж[ивої ]м[ови]&lt;/sub&gt; чо́ртик&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-15T15:24:19.960" LastActivityDate="2018-08-15T15:24:19.960" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="697" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="701" CreationDate="2017-02-27T13:15:38.197" Score="6" ViewCount="444" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyjimka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; зазначає наступні значення слова &lt;strong&gt;&quot;виїмка&quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВИ́ЇМКА&lt;/strong&gt;, и, жін.&#xA;  1. &lt;strong&gt;Невелика заглибина, западина у чому-небудь&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Вони знову оглянули знайому дорогу, на якій було вивчено кожен камінь, виїмку і поворот&#xA;  (Василь Кучер, Чорноморці, 1956, 307)&lt;/em&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;Заглибина, зроблена способом виймання, вирізування і т. ін.&lt;/strong&gt;&#xA;  частини чого-небудь звідкись. &lt;em&gt;За тунелем пішов глибокий арик — виїмка&#xA;  аж до північного тунелю (Іван Ле, Міжгір'я, 1953, 246)&lt;/em&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;заст. &lt;strong&gt;Те саме, що виняток&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;4 збірники моїх новел, видані «Видавничою Спілкою», обнімають усі мої опубліковані досі новели, з&#xA;  виїмкою 3-х оповідань для дітей (Михайло Коцюбинський, III, 1956,&#xA;  287)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;кул. &lt;strong&gt;Інструмент, яким роблять заглибини в продуктах або кулінарних виробах&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Для нарізання картоплі у формі стружки.. застосовують&#xA;  спеціальні ножі, а для вирізування кульок — виїмки різних розмірів&#xA;  (Технологія приготування їжі, 1957, 22).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, 1970. — Стор. 402.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, стаття &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D1%97%D0%BC%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; пропонує додаткові сфери застосування цього слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;Виїмка&lt;/code&gt; — процес виймання корисних копалин у гірничій справі&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;Виїмка&lt;/code&gt; — термін у логістиці&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;Виїмка&lt;/code&gt; — термін у кримінальній справі&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;Виїмка&lt;/code&gt; — невелика заглибина, западина у чому-небудь, геометрична&#xA;  фігура у надрах землі (траншея, котлован тощо)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дивно, що попри відсутність відповідного значення у Словнику української мови (в 11 томах),  а також у &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику Грінченка&lt;/a&gt;, термін &lt;code&gt;&quot;виїмка&quot;&lt;/code&gt; дійсно використовується в законодавсті, зокрема &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/4651-17/page?text=%E2%E8%BF%EC%EA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кримінальному&lt;/a&gt;, а також &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/rada/show/3425-12?nreg=3425-12&amp;amp;find=1&amp;amp;text=%E2%E8%BF%EC%EA&amp;amp;x=11&amp;amp;y=5#w11&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нотаріальному&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хтось знає, коли і на якій підставі в українське законодавство увійшла очевидна калька від російського &lt;strong&gt;&lt;code&gt;&quot;выемка&quot;&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, а також чи є в якихось інших  (може, спеціалізованих юридичних) словниках більш адекватний український відповідник?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-02-27T14:27:47.997" LastActivityDate="2017-03-05T13:51:09.670" Title="Чи українське слово &quot;виїмка&quot; як юридичний термін?" Tags="|терміни|росіянізм|legal-terms|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="698" PostTypeId="2" ParentId="694" CreationDate="2017-02-27T14:08:41.940" Score="6" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;інтернет&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://ukraine.velesava.com/?p=183&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;потрібно писати&lt;/a&gt; з великої літери в тому випадку, коли мова йде про комп'ютерну мережу &quot;Internet&quot;, що була створена в 60-х роках в межах одного з проектів Міністерства оборони США. Це була одна з багатьох створених тоді мереж, кожна з яких мала своє власне ім’я. Мережі &quot;Інтернет&quot; судилося стати загальним стандартом, тому її власна назва стала загальною. А загальна назва технології має писатись з маленької літери.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще приклади подібного перетворення власної назви на загальну: &lt;em&gt;аспірін&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;термос&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;памперс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вазелін&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рентген&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вінчестер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кондом&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прімус&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;скотч&lt;/em&gt;. Всі ці слова пишуться з маленької літери в усіх випадках, окрім тих, коли мається на увазі конкретна торгова марка або прізвище винахідника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Монгольською мовою &lt;em&gt;ксерокс&lt;/em&gt; буде &lt;em&gt;кенон&lt;/em&gt;. Тому що ксерокси марки «Canon» з’явились в Монголії першими.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інше &lt;a href=&quot;http://ukraine.velesava.com/?p=183&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt; стверджує, що можна писати і з великої літери, і з малої.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інтернет може вживатися як іменник (самостійна частина мови) або як перша частина складних слів. Від цього залежить написання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При самостійному вживанні зараз можливе написання з великої та малої літери: &lt;em&gt;доступ до Інтернету&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;доступ до інтернету&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;користуватися Інтернетом&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;користуватися інтернетом&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При вживанні як першої частини складних слів правильно тільки з малої і через дефіс: &lt;em&gt;інтернет-сайт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інтернет-користувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інтернет-олімпіада&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інтернет-залежний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке написання встановлено в 4-му виданні «Русского орфографического словаря» РАН, М., 2012 (посилаємося на це російське видання, тому що в Україні подібна робота не проводиться).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;strong&gt;Як писали раніше?&lt;/strong&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;У попередніх виданнях «Русского орфографического словаря» проводився чіткий поділ: інтернет – як перша частина складних слів – тільки з маленької літери, як і зараз (інтернет-сайт), а от Інтернет при самостійному вживанні – тільки з великої літери (доступ до Інтернету), варіантів написання цього слова з малої літери при самостійному вживанні не було. Але в 4-му виданні «Русского орфографического словаря» РАН «для слова інтернет, згідно з практикою написання і рішенням Орфографічної комісії РАН, запропоновано два варіанти – з великої і з малої літери» (цитата з передмови до 4-го видання).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник-довідник &lt;a href=&quot;http://velyka-chy-mala-litera.wikidot.com/i&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Велика чи мала літера&quot;&lt;/a&gt; Жайворонка, який вийшов під грифом НАН, а отже, є нормативним, підтримує велику літеру в цьому слові. Проте там не вказаний контекст, в якому слово вживається.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. &lt;em&gt;Рунет&lt;/em&gt; потрібно писати з великої: &lt;em&gt;Премія Рунета&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-25T10:56:37.887" LastActivityDate="2018-03-25T10:56:37.887" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="699" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-27T14:34:43.063" Score="13" ViewCount="3589" Body="&lt;p&gt;У суржикомовному середовищі досить поширеним є слово &lt;code&gt;калитка&lt;/code&gt; для позначення невеликих дверцят в огорожі. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В мене є підозри, що слово &lt;code&gt;калитка&lt;/code&gt; - це росіянізм, бо саме в такому значенні воно використовується в російській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чи є таке вживання слова &lt;code&gt;калитка&lt;/code&gt; літературною нормою?&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Коли і як я можу вживати слово &lt;code&gt;калитка&lt;/code&gt;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Яке слово для позначення невеликих дверцят в огорожі я можу використовувати?&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastActivityDate="2017-09-30T15:36:48.373" Title="Чи можна вживати слово &quot;калитка&quot; для позначення невеликих дверей в огорожі?" Tags="|вживання-слів|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="700" PostTypeId="2" ParentId="699" CreationDate="2017-02-27T14:34:43.063" Score="19" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ні, вживання слова &lt;code&gt;калитка&lt;/code&gt; для позначення невеличких дверцят в огорожі  - неправильне, не пасує &lt;em&gt;ні в тин, ні в ворота&lt;/em&gt;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але слово &lt;code&gt;калитка&lt;/code&gt; не є росіянізмом. Словник української мови подає наступні значення українського слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kalytka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;калитка&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Торбина для грошей; гаманець. &lt;em&gt;В кого калитка товста, у того мова проста (Номис, 1864, № 12919);&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Торбинка для тютюну, яку затягують мотузочком; кисет.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;анат.&lt;/em&gt; Те саме, що мошонка.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;ol&gt;&#xA;    &lt;li&gt;&lt;p&gt;анат. М'язо-шкіряний мішечок, де містяться чоловічі статеві залози.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;    &lt;li&gt;&lt;p&gt;діал. Гаманець, капшук із такого мішечка. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;    &lt;/ol&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;тобто використання слова &lt;code&gt;калитка&lt;/code&gt; для позначення дверцят є помилкою, росіянізмом. Для позначення невеличких дверцят у тиночку можна використовувати слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khvirtka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;хвіртка&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;, для якого СУМ подає наступні значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Невеликі вхідні двері в тину або в воротах&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;рідко.&lt;/em&gt; Дверцята в хліві, стайні&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;code&gt;хвіртка&lt;/code&gt; варто використовувати саме у цьому значенні, а не у значенні немов би недбало українізованого російського слова &lt;code&gt;форточка&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для позначення &quot;Шибки у вікні, вставленої в раму, яку можна відчиняти для провітрювання приміщення&quot; існує українське слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kvatyrka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;кватирка&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="390" LastEditDate="2017-03-02T13:17:12.717" LastActivityDate="2017-03-02T13:17:12.717" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="701" PostTypeId="2" ParentId="697" CreationDate="2017-02-27T14:50:14.307" Score="6" Body="&lt;p&gt;СУМ-20 має таке означення (цікаво що порядок значень також змінено у порівнянні з СУМ-11):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://test.ulif.org.ua:8000/expl/Entry/index?wordid=8943&amp;amp;page=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВИ́ЇМКА&lt;/a&gt;, и, ж.&lt;br&gt;&#xA;  1. Невелика заглибина, западина в чому-небудь.&lt;br&gt;&#xA;  2. Інструмент, яким роблять заглибини в продуктах або кулінарних виробах.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;3. юр. Вилучення предметів і документів при обшуку, перевірці, дослідженні.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Обшук і виїмка в приміщеннях, що їх займають підприємства, установи й організації, здійснюються в присутності їх представників (з наук. літ.).&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  4. заст. Те саме, що ви́няток.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю наскільки сьогодні можна користуватися саме цим словником, але Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) спеціально підкреслює це значення як юридичне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вы́емка и вы́ем –&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;вийма́ння;   &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;(в одежде) ви́кот; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;(при обыске) ви́їмка;&lt;/strong&gt; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;архит. – рівчачо́к, жолобо́к; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;(в земле) ви́їмка, вріз. [В залізни́чих врі́зах (Тутк.)].&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D1%8B%D0%B5%D0%BC%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інші словники&lt;/a&gt; того періоду пропонують інші переклади з російської:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник ділової мови 1930р. (М. Дорошенко, М. Станиславський, В. Страшкевич):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Выемка (конфискованное при обыске)&lt;/strong&gt; – вийняток (-тку); (действие) – вийма́ння, вийняття, конфіска́ція; в. писем (из почтового ящика) производится – вийма́ють листи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник військової термінології 1928р. (С. та О. Якубські) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Выем, выемка — вийма́ння, ви́йма, -ми; В. для защелки — ви́йма на за́щіпку; В. железнодорожная — залівни́ча ви́йма; В. кольцевой — кільце́ва ви́йма; &lt;strong&gt;В. суми — вийма́ння гроше́й.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вы́емка = 1. вийма́ння. 2. (в одежї) — ви́кот (С. Аф.), ви́різка, ви́тин (С. Пар.). — Керсетка з великим викотом. &lt;strong&gt;3. трус (С. Л. Ш.), трусани́на, реви́зия.&lt;/strong&gt; (Гал.). Власне такий трус, коли знайдено і забрано утїкача, чи злодїя, що переховував ся, або що небудь заборонене, покрадене або що. 4. (в будові) — жолобо́к, рівчачо́к. 5. (в землї) — ви́їмка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-27T15:46:31.497" LastActivityDate="2017-02-27T15:46:31.497" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="702" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="705" CreationDate="2017-02-27T14:57:39.340" Score="19" ViewCount="404" Body="&lt;p&gt;Останнім часом це слово набуло особливої актуальності коли мова йде про новини чи &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidstavnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підставні&lt;/a&gt; профілі у соцмережах. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я схиляюсь до варіанту “&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/faljshyvka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;фальшивка&lt;/a&gt;”, коли іде мова про вигадані події, та, власне, підставний профіль. Але, можливо, є кращі, більш лаконічні, варіанти&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="557" LastActivityDate="2022-09-14T10:09:00.257" Title="Як найкраще перекласти “fake”?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="703" PostTypeId="2" ParentId="702" CreationDate="2017-02-27T15:14:16.613" Score="4" Body="&lt;p&gt;Перше, що спадає на думку - слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obluda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;облуда&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, яке має наступні значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Удавання, лицемірство з метою обдурювання; фальш, неправда.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Нещира людина; лицемір. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Те, що відчувається, уявляється, привиджується; примара, мана. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt; Зовнішній вигляд; оболонка.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T22:01:42.170" LastActivityDate="2018-04-13T22:01:42.170" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="704" PostTypeId="2" ParentId="702" CreationDate="2017-02-27T15:39:53.333" Score="9" Body="&lt;p&gt;В Вікіпедії є стаття &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B5%D0%B9%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фейкові новини&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Фейкові новини — повністю або частково вигадана інформація про&#xA;  суспільні події, явища, певних осіб, яка подається у ЗМІ під виглядом&#xA;  справжніх журналістських матеріалів. Часто носять &lt;em&gt;гумористичний&lt;/em&gt; або&#xA;  &lt;em&gt;сатиричний&lt;/em&gt; характер і створюються з метою висміювання або привернення&#xA;  уваги до важливих суспільних проблем чи тенденцій.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Як синонім до поняття вживається термін &lt;em&gt;«журналістська качка»&lt;/em&gt; або&#xA;  латинське словосполучення «non testatur» чи його скорочення NT, що в&#xA;  перекладі означає «не перевірено». За однією з версій термін сам&#xA;  «качка» був введений на початку XVI ст. ідеологом протестантизму&#xA;  Мартіном Лютером, який одного разу замість «legende» («легенда»)&#xA;  чомусь написав слово «lugemde», а воно німцями сприймалося як&#xA;  «брехлива качка».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прикладом ресурсу, що публікує фейкові новини є &lt;a href=&quot;http://uareview.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;UaReview&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хочу зазначити, що фейкові акаунти в соціальних мережах називають &lt;em&gt;ботами&lt;/em&gt;, або &lt;i&gt;****ботами&lt;/i&gt;, якщо вони створені для роботи на конкретну організацію чи людину.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T22:01:05.587" LastActivityDate="2018-04-13T22:01:05.587" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="705" PostTypeId="2" ParentId="702" CreationDate="2017-02-27T21:07:02.973" Score="13" Body="&lt;p&gt;Липові новини, липовий профіль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зі статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lypovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;липовий&lt;/a&gt; у СУМ-11:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перен., розм.&lt;/em&gt; Підроблений, несправжній. — Звуть його — Яків, трохи кульгає, прізвища не пам'ятаю, воно в нього липове (Юрій Яновський, I,&#xA;1954, 226); — Виявилось, коли ми перевірили роботу Званова, що ударник&#xA;з нього липовий (Олесь Донченко, II, 1956, 120).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зі статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lypa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;липа&lt;/a&gt;  у СУМ-11:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перен.&lt;/em&gt; Про що-небудь фальшиве, підроблено.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;♦ &lt;strong&gt;Липу справляти&lt;/strong&gt; — обдурювати, підробляти (здебільшого документи). — Я можу від лікарів&#xA;посвідчення подати, що інвалід війни! — зухвало озвався Шпулька. — За&#xA;півсотні мені яку завгодно липу на Галицькому базарі справлять (Юрій&#xA;Смолич, Мир.., 1958, 329).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А от і приклади вжитку з інтернету:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://znaj.ua/news/regions/89248/ak-vidrizniti-lipovi-novini-vid-spravzhnih.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як відрізнити &amp;quot;липові&amp;quot; новини від справжніх&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://wz.lviv.ua/economics/160566-poliuvannia-na-lypovykh-pilhovykiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Полювання на липових пільговиків&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось також цікавий запис із поясненням походження знайшов у &lt;em&gt;Фразеологічний словник східнослобожанських і степових говірок Донбасу / Віктор Ужченко, Дмитро Ужченко&lt;/em&gt; (2013).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Липу справляти (трусити, давати нюхати)&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;жарг&lt;/em&gt;. Обдурю- вати,&#xA;підробляти (перев. про документи). Михай, Молгв. • В арго &lt;strong&gt;липа&lt;/strong&gt; –&#xA;„фальшивий, підроблений документ”. Тісно пов’язане зі сло- вом &lt;em&gt;липок&lt;/em&gt; –&#xA;„у грі шулерів липка мазь, якою склеюються дві карти”;&#xA;&lt;em&gt;липкове очко&lt;/em&gt; – наклеєне цією ж маззю очко, котре легко відстає,&#xA;якщо зачепити його пальцем (В. Даль); &lt;strong&gt;липуха&lt;/strong&gt; – „фальшиве&#xA;посвідчення”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-09-14T10:09:00.257" LastActivityDate="2022-09-14T10:09:00.257" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="706" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-27T21:18:17.097" Score="12" ViewCount="301" Body="&lt;p&gt;Щойно з подивом помітив, що в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; немає слів «досталь» і «недосталь». Немає слова «досталь» і у виданих перших томах &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як можна це пояснити? Хіба ці слова не є нормативними? Чому?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додаткове питання: Як можна аргументувати написання «недосталь» разом (а не «не досталь»)? Так, у Грінченка саме &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/13637-dostal.html#show_point&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;досталь&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/32291-nedostal.html#show_point&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;недосталь&lt;/a&gt; (разом з &lt;em&gt;не&lt;/em&gt;) — але в Грінченка багато слів відрізняються від сучасних в написанні (того ж нормативного «вдосталь» там нема).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додаткове питання 2: Якими частинами мови є «досталь» і «недосталь»? Мені особисто вони здаються прислівниками (або невизначено-кількісними числівниками, як от: декілька, багато, мало). Але в Грінченка (а за ним і сумнозвісному ВТССУМ) «недосталь» вважається іменником (синонімом до «недостача»). Чи це так — чи він має обидва значення (іменник і кількісно-означальний прислівник / невизначено-кількісний числівник) — чи в сучасній мові це лише прислівник/числівник?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-11T13:37:26.453" Title="«Досталь» і «недосталь»" Tags="|нормативність|" AnswerCount="1" CommentCount="14" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="707" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="708" CreationDate="2017-02-27T21:44:01.410" Score="13" ViewCount="1145" Body="&lt;p&gt;Яке слово слід використовувати в контексті &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B0%D0%B4%D1%96%D0%BE%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D1%8C%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;радіоелектронної боротьби&lt;/a&gt; для опису протидії противнику: &lt;em&gt;завади&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;перешкоди&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад: &quot;станція &lt;em&gt;завад&lt;/em&gt;&quot; чи &quot;станція &lt;em&gt;перешкод&lt;/em&gt;&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На практиці застосовуються обидва варіанти у довільній формі (тобто можна зустріти в одному реченні і &lt;em&gt;завади&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;перешкоди&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Деякий час мені здавалось, що &lt;em&gt;перешкоди&lt;/em&gt; слід використовувати, коли йдеться про навмисні дії, а &lt;em&gt;завади&lt;/em&gt; — ненавмисні, але я не знайшов цьому підтвердження.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-27T23:14:45.870" LastActivityDate="2023-08-11T11:38:03.497" Title="&quot;Завади&quot; чи &quot;перешкоди&quot; в контексті радіоелектронної боротьби" Tags="|синоніми|вибір-слова|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="3" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="708" PostTypeId="2" ParentId="707" CreationDate="2017-02-27T22:37:37.053" Score="12" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pereshkoda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;перешкода&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те, що заважає руху.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;sub&gt;перен.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; Те, що заважає будь-чому.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27804&amp;amp;page=929&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;завада&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те саме, що перешкода.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &lt;sub&gt;Тобто:&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;&amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &lt;sub&gt;1.1. Те, що заважає руху.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;&amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &lt;sub&gt;1.2. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;перен.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; Те, що заважає будь-чому.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;sub&gt;спец.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; Стороння перешкода &lt;strong&gt;у вигляді електричного коливання&lt;/strong&gt;, яка заважає правильному прийманню сигналів.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &lt;sub&gt;Виділення «у вигляді електричного коливання» моє.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідси можна зробити висновки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;В побутовому контексті «перешкода» та «завада» — повні синоніми. Слово «завада» наслідує всі значення слова «перешкода», причому переносне значення таким і лишається.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;В контексті радіоелектронних сигналів (який, я припускаю, можна поширити до сигналів узагалі) &lt;strong&gt;спеціальний термін&lt;/strong&gt; «завада» має &lt;strong&gt;вужче&lt;/strong&gt; значення: &lt;em&gt;перешкода&lt;/em&gt; саме сторонніми електричними коливаннями (в загальному випадку — стороннім сигналом).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, залізна стіна, що не пропускає сигнал від передавача до приймача, не буде &lt;em&gt;завадою&lt;/em&gt; (в спеціальному значенні).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Завади&lt;/em&gt; бувають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;пасивні ненавмисні (шум з атмосфери (гроза), відлуння від рельєфу та стін і т.і.);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пасивні навмисні (зумисне використання відбивачів супротивником, наприклад, дипольних чи кутникових);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;активні ненавмисні (випадкове використання сторонньої радіоелектронної апаратури поруч);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;активні навмисні (зумисне використання радіоелектронної апаратури супротивником, як правило спеціальної).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&amp;nbsp;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, перші видані томи СУМ-20 ще не мають статті «перешкода», а СУМ-11 не описує спеціальних значень цих двох слів узагалі, тому не можу з повною впевненістю сказати, чи має «перешкода» якесь спеціальне значення, як термін, в контексті радіоелектронних сигналів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але можу припустити, що &lt;strong&gt;не має&lt;/strong&gt;. Тоді із загальних значень слова «перешкода» випливає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Перешкода в прямому сенсі&lt;/em&gt; — лише то, що фізично не дає сигналу дійти до приймача (зменшуючи його абсолютну — а не відносно сторонніх сигналів — потужність). Але не, наприклад, &lt;em&gt;завада&lt;/em&gt; (як спеціальний термін).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Перешкода в переносному сенсі&lt;/em&gt; — будь-що, що заважає прийняти й обробити корисний сигнал. В тому числі &lt;em&gt;перешкода в прямому сенсі&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;завада (в спеціальному значенні)&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://svgur.com/s/qt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перешкоди та завади в контексті радіоелектронних сигналів http://svgshare.com/i/qt.svg&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, «завада» ще має загальні побутові значення (повний синонім слова «перешкода»). Але навряд чи використання цього слова в контексті радіоелектронних сигналів у загальних значеннях буде прийнятним. (Оскільки там воно вже зарезервоване як спеціальний термін.)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Міжнародне (у вікі):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%B3%D0%BD%D1%96%D1%82%D0%BD%D0%B0_%D0%B7%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Електромагнітна завада&lt;/a&gt; = &lt;em&gt;рос.:&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/wiki/%D0%AD%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%B3%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%85%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;электромагнитная помеха&lt;/a&gt; = &lt;em&gt;англ.:&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Electromagnetic_interference&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;electromagnetic interference (EMI; radio-frequency interference, RFI)&lt;/a&gt; — термін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//pl.wiktionary.org/wiki/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%88%D0%BA%D0%BE%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;у польському Вікісловнику&quot;&gt;Перешкода&lt;/a&gt;, перепона, &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;у польському Вікісловнику&quot;&gt;ускладнення&lt;/a&gt;, утруднення = &lt;em&gt;рос.:&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%BF%D1%8F%D1%82%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B8%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;препятствие&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;препона&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B7%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%83%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;затруднение&lt;/a&gt; = &lt;em&gt;англ.:&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/hindrance&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;hindrance&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/obstacle&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;obstacle&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/impediment&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;impediment&lt;/a&gt; — просто загальні слова.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-02-28T18:33:11.600" LastActivityDate="2017-02-28T18:33:11.600" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="709" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="710" CreationDate="2017-02-28T04:12:43.110" Score="12" ViewCount="139" Body="&lt;p&gt;In English &quot;someone&quot; or &quot;somebody&quot; is referred to with &quot;they&quot; even though it is singular. This is because it is of unspecified gender. What is the convention for referring to хтось (or a person of unspecified gender) in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-10-16T02:21:41.483" LastActivityDate="2017-10-16T02:21:41.483" Title="Pronoun to refer to хтось (no specified gender)" Tags="|займенники|фемінітиви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="710" PostTypeId="2" ParentId="709" CreationDate="2017-02-28T06:48:47.357" Score="10" Body="&lt;p&gt;The convention is to refer to &amp;quot;хтось&amp;quot; as to &amp;quot;він&amp;quot; (he): singular masculine gender.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;As we can see from examples in &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khtosj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Увійди та одпочинь, дитино, — &lt;strong&gt;промовив хтось&lt;/strong&gt; тихо й поважно (Марко Вовчок, I, 1955, 10);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Од них ясніє дивно путь, неначе струни на гітарі &lt;strong&gt;перебирав ніжний хтось&lt;/strong&gt;... (Володимир Сосюра, I, 1957, 410);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;It would sound odd if you use any other grammatical gender or number.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Update&lt;/em&gt;: When you refer to &amp;quot;someone&amp;quot; and you are pretty sure that there is more than one person, or it is unknown whether the word is used for one person or several, it is ok to use &amp;quot;they&amp;quot;. But when you are sure that there is one person and you don't know the gender, you should use &amp;quot;він&amp;quot; (he). When you know the gender, you most probably shouldn't use &amp;quot;хтось&amp;quot; at all. Several examples.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here, we are sure that there are several people and use &amp;quot;they&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Через стіну було чути голоси - &lt;strong&gt;хтось&lt;/strong&gt; святкував день народження і, здається, &lt;strong&gt;їм&lt;/strong&gt; було байдуже, що завтра іспит.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(You could hear it through the wall that &lt;strong&gt;someone&lt;/strong&gt; had a birthday party, and &lt;strong&gt;they&lt;/strong&gt; didn't care that the exam was the day after.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here, we have no idea whether there was one person or several people. In this case it is OK to use both &amp;quot;він&amp;quot; (&amp;quot;he&amp;quot;) and &amp;quot;вони&amp;quot; (&amp;quot;they&amp;quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Хтось&lt;/strong&gt; прибрав у подвір'ї. Які &lt;strong&gt;вони&lt;/strong&gt; молодці!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Someone has cleaned up the yard. That's very nice of them!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-02-28T14:40:38.713" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="711" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="721" CreationDate="2017-02-28T09:20:08.683" Score="16" ViewCount="3377" Body="&lt;p&gt;Словник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;CУМ&lt;/a&gt; надає однакові пояснення для кожного з них:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЩОНАЙ...&lt;/strong&gt;, префікс. Уживається для творення форм найвищого ступеня порівняння прикметників і прислівників із значенням найбільшої або найменшої міри якості, напр.: щонайактивніший, щонайвірніший, щонайдовше, щонайдовший, щонайпізніше, щонайпотрібніший, щонайпочесніший, щонайстранніший, щонайтяжчий і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЯКНАЙ...&lt;/strong&gt;, префікс. Уживається для творення форм найвищого ступеня порівняння прикметників і прислівників із значенням найбільшої або найменшої міри якості, напр.: якнайгучніший, якнайгучніше, якнайдокладніший, якнайдокладніше, якнайдужчий, якнайдужче, якнайщиріший, якнайщиріше і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАЙ...&lt;/strong&gt;, префікс. Уживається для творення форм найвищого ступеня порівняння прикметників і прислівників із значенням найбільшої або найменшої міри якості, напр.: найблагородніший, найвідоміший, найзагальніший, найоригінальніший, найсуттєвіший і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чим відрізняються перші два від останнього і одне від одного?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-22T14:30:27.683" Title="Чим префікси &quot;щонай-&quot; і &quot;якнай-&quot; відрізняються від префікса &quot;най-&quot;?" Tags="|морфологія|префікс|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="712" PostTypeId="2" ParentId="711" CreationDate="2017-02-28T13:39:29.750" Score="5" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/stupenyuvannya-yakisnyh-prykmetnykiv&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Як ми говоримо&quot;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;що-&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;як-&lt;/em&gt; додаються для підсилення на кшталт &lt;em&gt;найнай-&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, зазвичай (суб'єктивно) вони вживаються, коли треба зробити все можливе, як можна бачити в одному з наведених там прикладів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Данилові довелося лише думати про якнайскорішу реалізацію свого плану&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Рідше (суб'єктивно) для підсилення, як в іншому наведеному там прикладі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він — щонайстарший над усіма.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різниця між &lt;em&gt;як-&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;що-&lt;/em&gt; мені наразі невідома.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2017-02-28T13:39:29.750" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="713" PostTypeId="2" ParentId="693" CreationDate="2017-02-28T17:03:39.973" Score="1" Body="&lt;p&gt;Це синонiми, замiна доречна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПОЗНАЧКА (спеціальний знак, зроблений для відрізнення чогось, вказівки&#xA;  на щось),&#xA;  МIТКА;КАРБ (такий знак, зроблений чимсь гострим); &#xA;  ПОМІ́ТКА (перев. письмова)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://uk.worldwidedictionary.org/позначення&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="640" LastEditorUserId="640" LastEditDate="2017-03-01T08:56:13.210" LastActivityDate="2017-03-01T08:56:13.210" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="714" PostTypeId="2" ParentId="693" CreationDate="2017-02-28T17:42:13.087" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/teh#translation-388&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; дає переклад слова &quot;tag&quot; саме як мітки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є доречною заміна “мітки” на “позначки” - це питання досі гостро стоїть у словотворі й чіткої відповіді тут немає. Особисто я вважаю, що позначка може бути у полях типу checkbox. Мітка ж саме слугує для позначення матеріалу, відмічення його для майбутнього упізнавання. На мою думку позначка такої функції не виконує.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="646" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-02-28T19:23:28.023" LastActivityDate="2017-02-28T19:23:28.023" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="717" PostTypeId="2" ParentId="13" CreationDate="2017-02-28T18:49:39.680" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Власні, географічні, адміністративні назви та імена варто транскрибувати. Тобто записувати так, як вони звучать місцевою мовою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бєларусь. Мєнск. Расія. Масква.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Допускаються відмінності від оригінального звучання через пом'якшення голосних та приголосних.&#xA;Наприклад: можна писати Дойчланд або Дойчлянд, Полска або Польска, Зміцєр або Зьміцєр(це бєларуське ім'я, аналог Дмитра).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="655" LastActivityDate="2017-02-28T18:49:39.680" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="718" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-28T19:12:57.370" Score="10" ViewCount="332" Body="&lt;p&gt;Чи існує пряма взаємодія між українською та іншими мовами (передовсім, англійською, меншою мірою польською)? Чи є іншомовні слова, що ввійшли до української, але відсутні (або маловживані) в російській?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, можна згадати багато галицьких слів, що стали більш-менш популярними в загальноукраїнському просторі (як-от &lt;em&gt;пательня&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;мати рацію&lt;/em&gt; тощо), але, здається, вони ввійшли до галицької говірки ще до об’єднання. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="254" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-02-28T19:30:37.760" LastActivityDate="2017-06-20T15:49:38.993" Title="Іншомовні запозичення, отримані не через російську за останні 25 років" Tags="|запозичені-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="719" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="727" CreationDate="2017-02-28T19:37:46.373" Score="20" ViewCount="1058" Body="&lt;p&gt;Чи дійсно слово &quot;товариство&quot; пішло від ленінсько-більшовицького &quot;товаріщі&quot;?&#xA;Поважні люди кажуть, що українські націоналісти не вживали звернення &quot;товариство&quot;. &#xA;Насправді, кажуть, зверталися як &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Друзі, Брати, &lt;strong&gt;Побратими&lt;/strong&gt;, Сестри, Посестри&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подекуди в українських творах трапляється &quot;товариство&quot;,&#xA;але лише після приходу більшовицької окупації.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="664" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T19:56:43.717" LastActivityDate="2018-04-13T19:56:43.717" Title="Чи дійсно слово &quot;товариство&quot; пішло від ленінсько-більшовицького &quot;товаріщі&quot;?" Tags="|вживання-слів|етимологія|from-russian|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="720" PostTypeId="1" CreationDate="2017-02-28T19:44:20.273" Score="10" ViewCount="410" Body="&lt;p&gt;Вже дуже давно цим цікавлюсь, але нічого не можу знайти. Часто дають англійський жартівливий варіант (&amp;quot;хлопці завжди праві&amp;quot; і т.ін.), &amp;quot;правий бій&amp;quot;, якісь версії про французьке походження після війни 1812 року від одного з носіїв прізвища.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прізвище нестандартне для слов'янських мов, на мою думку. Якщо довго шукати Гуглом у Гугл Книгах чи навіть по всьому Інтернету, можна побачити, що прізвище поширене у Чернігівській області. Всі мої родичі з цим прізвищем з Козелецького району (Сорокошичі, Косачівка, Лошакова Гута...). Часто воно чомусь виринає в Ніжині. Мені здається, що воно все ж іншомовного походження, але не зрозуміло, якого ж саме.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, хтось знає? Чи має якісь версії?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Доповнення від 22 листопада 2017 р.: Отримав версію, що це може бути від слов'янського Боєправ. Версія сумнівна, Боєправи є, але вони якраз з'являються пізніше і переважно в містах і здаються мені пізнішими переробками прізвища Бойправ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Доповнення від 13 червня 2019 р.: Поширення прізвища можна досить чітко побачити на &lt;a href=&quot;https://ridni.org/karta/%D0%B1%D0%BE%D0%B9%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ridni.org/karta/бойправ&lt;/a&gt;&#xA;Там є також і розділ &amp;quot;Походження прізвища БОЙПРАВ&amp;quot;, але текст цього розділу насправді з книги Павла Чучка &amp;quot;Слов'янськi особовi iмена украïнцiв: iсторико-етимологiчний словник&amp;quot; і стосується імені Бой, а не прізвища Бойправ. Прізвище Бойправ в тексті навіть не згадується: &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=M-sHKtbjF2EC&amp;amp;pg=PA70&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://books.google.com.ua/books?id=M-sHKtbjF2EC&amp;amp;pg=PA70&lt;/a&gt; Вважаю, що ця інформація не стосується походження прізвища Бойправ.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="665" LastEditorUserId="665" LastEditDate="2021-07-23T17:43:39.047" LastActivityDate="2021-07-23T17:43:39.047" Title="Яким може бути походження прізвища Бойправ?" Tags="|етимологія|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="721" PostTypeId="2" ParentId="711" CreationDate="2017-02-28T19:46:15.567" Score="10" Body="&lt;p&gt;Як на мене, (що/як)най- і просто най- — це кардинально різні речі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з моїм інтуїтивним відчуттям:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Най…» — це просто &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B9%D0%B2%D0%B8%D1%89%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF%D1%96%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;найвищий ступінь&lt;/a&gt; порівняння. Швидко — швидший — &lt;em&gt;найшвидший&lt;/em&gt;, низько — нижче — &lt;em&gt;найнижчий&lt;/em&gt; і т.д. Показує найвищий рівень &lt;em&gt;в межах якоїсь групи&lt;/em&gt; (ну, або у всесвіті). Таке є і в російській/англійській мові.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Якнай…» я сприймаю як скорочення від «якомога …». &lt;em&gt;Якнайдокладніший&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;якомога докладніший&lt;/em&gt;, тобто &lt;em&gt;настільки докладний, наскільки виконавець/виконавці у силах&lt;/em&gt;. Це не про порівняння з іншими, це про &lt;em&gt;докладання зусиль&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Біжи найшвидше&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;біжи швидше за всіх&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;біжи якнайшвидше&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;біжи так швидко, як сам зможеш&lt;/em&gt;. Наскільки я можу судити, російською чи англійською це не можна сказати одним словом (&quot;as … as you can&quot;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Щонай…» я сприймаю як скорочення від «щосили …». Тобто синонім до «якнай…».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шкода, не можу зараз це нічим довести. Коли буде час, спробую відредагувати відповідь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще серед «додаткових» ступенів прикметників, що не вписуються в три «класичні» ступені (що є в більшості мов), окрім якнай- і щонай-, я бачу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«За…», яке я сприймаю як скорочення від «занадто …». &lt;em&gt;Занизький&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;занадто низький&lt;/em&gt;. Теж російською чи англійською це не сказати одним словом. Хоч і в українській мові не кожен кількісний прикметник природно поєднується із за-.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-28T19:46:15.567" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="722" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="731" CreationDate="2017-02-28T20:35:54.707" Score="12" ViewCount="1031" Body="&lt;p&gt;&quot;&lt;em&gt;To take with a grain of salt&lt;/em&gt;&quot; буквально перекладається як &quot;&lt;em&gt;приймати з дрібко́м солі&lt;/em&gt;&quot; й означає &quot;&lt;em&gt;приймати [почуте/побачене], але відноситися з підозрою&lt;/em&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/a/21914/193496&quot;&gt;Пояснюють&lt;/a&gt;, що в англійську мову цей вираз потрапив як дослівний переклад латинського &quot;&lt;em&gt;Cum Grano Salis&lt;/em&gt;&quot;. Той в свою чергу пішов з енциклопедії «&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%B0_%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F_(%D0%9F%D0%BB%D1%96%D0%BD%D1%96%D0%B9)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Naturalis historia&lt;/a&gt;» Плінія Старшого. В ній описується чудодійний рецепт протиотрути, до складу якого входить в тому числі &quot;&lt;em&gt;дрібо́к солі&lt;/em&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є в українській мові питомі відповідники цього виразу? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:38:17.003" LastActivityDate="2017-03-01T17:58:08.203" Title="Український відповідник ідіоми &quot;to take with a grain of salt&quot;" Tags="|переклад|from-english|фразеологізми|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="723" PostTypeId="2" ParentId="682" CreationDate="2017-02-28T20:37:19.723" Score="1" Body="&lt;p&gt;На мою думку, слід просто використовувати слово &lt;strong&gt;помилка&lt;/strong&gt; і не акцентувати без потреби, що вона &quot;&lt;strong&gt;друкарська&lt;/strong&gt;&quot;.&#xA;Ми ж не кажемо, що учень зробив &quot;письмову помилку&quot;, чи футболіст допустив &quot;футбольну помилку&quot;, чи шахіст зробив &quot;шахову помилку&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="116" LastActivityDate="2017-02-28T20:37:19.723" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="724" PostTypeId="2" ParentId="722" CreationDate="2017-02-28T20:50:03.380" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ділити на два&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад: &lt;code&gt;Все що говорить наш сусід, потрібно ділити на два&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вилами по воді писано/писане&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/2190-vylamy-po-vodi.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вилами по воді (писане)&lt;/a&gt; в ролі прис.– про щось малоймовірне, таке, що може й не відбутися.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Бабка надвоє ворожила/гадала&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/4613-2017-02-19-16-53-18.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Баба (бабка, бабуся) [ще] надвоє ворожила (гадала).&lt;/a&gt; Невідомо, чи&#xA;здійсниться щось, чи ні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2017-02-28T21:40:54.983" LastActivityDate="2017-02-28T21:40:54.983" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="725" PostTypeId="2" ParentId="719" CreationDate="2017-02-28T20:55:12.947" Score="21" Body="&lt;p&gt;Ні, це слово з'явилося набагато раніше, ніж комунізм, і, сподіваюся, ще довго існуватиме після остаточного зникнення комунізму.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику Макса Фасмера¹ &lt;a href=&quot;https://vasmer.lexicography.online/%D1%82/%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;міститься&lt;/a&gt; етимологія слова &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;em&gt;товарищ&lt;/em&gt;, як&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;запозиченого із тюркського слова &lt;em&gt;tavar&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у значенні &lt;em&gt;«майно, худоба»&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;плюс суфікс &lt;code&gt;-иш&lt;/code&gt; у значенні &lt;em&gt;«супутник»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Товар&lt;/em&gt; (у значенні &lt;em&gt;«худоба»&lt;/em&gt;) широко використовується в українській мові. Наприклад, оцей звуковий файл (&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=jrnVrb0L8MU&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;YouTube&lt;/a&gt;; &lt;em&gt;обережно, ненормативна лексика&lt;/em&gt;) містить таку фразу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Коли — йде пастух і &lt;strong&gt;товар&lt;/strong&gt; кличе в череду. Повідмикав дядько овечок, коровку, бика, коня, все відпустив.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Суфікс &lt;code&gt;-иш&lt;/code&gt; також зустрічається у словах виду &lt;em&gt;Черниш&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Історична довідка&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Товаришами&lt;/em&gt; називали один одного купці на Русі, які торгували одним і тим само &lt;em&gt;товаром&lt;/em&gt;. Іншими словами, &lt;em&gt;«колега, спільник по торгівлі тим само товаром»&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;З часом, слово &lt;em&gt;товариш&lt;/em&gt; пройшло через процес генералізації² і набуло більш широкого значення &lt;em&gt;«колега, спільник»&lt;/em&gt;, без прив'язки до торгівлі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стосовно використання цього слова комуністами&lt;/strong&gt;. Ми не можемо точно дізнатися, &lt;em&gt;чому&lt;/em&gt; комуністи запозичили саме це слово, але можемо зазначити, що перші комуністи були цілком німецькомовними, а &lt;strong&gt;німецьке слово Genosse має таке само походження&lt;/strong&gt;. Ось, що пише словник³:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Слово &lt;em&gt;/Ґеноссе/&lt;/em&gt; походить від &lt;code&gt;ge-&lt;/code&gt; + &lt;code&gt;*nauta–&lt;/code&gt;, що разом означає &lt;em&gt;«людина, яка має ту само худобу»&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також див. англійське слово &lt;a href=&quot;http://www.etymonline.com/index.php?term=neat&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;neat&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; у значенні «бик, корова».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://german.stackexchange.com/a/31895/1980&quot;&gt;Ця відповідь&lt;/a&gt; стверджує, що префікс &lt;code&gt;Ge-&lt;/code&gt; виражає об'єднаність або спільну ідентичність, напр.  &lt;em&gt;Geschwister&lt;/em&gt; (брати-сестри, дослівно «сестринство»), &lt;em&gt;Genosse&lt;/em&gt; (товариш) тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому цілком ймовірно, що російська комуністична партія, яка мала відповідне німецьке коріння, могла почати використовувати слово &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;strong&gt;товарищ&lt;/strong&gt; в якості кальки з &lt;sub&gt;нім.&lt;/sub&gt;&lt;strong&gt;„Genosse“&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹ Стаття Фасмера оригінальною мовою (рос.):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Обычно объясняется из тюрк., ср. тур., чагат. &lt;em&gt;tаvаr&lt;/em&gt; «имущество, скот, товар» (см. това́р) +еš, iš «товарищ»; см. Корш, AfslPh 9, 674 и сл.; Мi. ТЕl., Nachtr. 1, 57; ЕW 359.&lt;br&gt;&#xA;  Др. тюрк. этимологию предлагает Рясянен (ZfslPh 20, 448: от чув. &lt;em&gt;tavra&lt;/em&gt; «по кругу» + iš «спутник»).&lt;br&gt;&#xA;  О суф. -iš, -уš см. Брандт, РФВ 25, 31.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;² &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Semantic_change#Types&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Generalization&lt;/a&gt; — це процес таксономічного зсуву вгору. Наприклад, слово «ксерокс» — це назва однієї компанії, але згодом воно почало означати копіювальні машини будь-якого виробника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;³ &lt;a href=&quot;http://www.wissen.de/wortherkunft/genosse&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття&lt;/a&gt; з етимологічного словника німецької мови:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Genosse&lt;/strong&gt;: die Bezeichnung stammt aus dem Westgermanischen und gehört zu der Wortgruppe von → &lt;em&gt;genießen&lt;/em&gt;; es geht auf germ. &lt;code&gt;*nauta–&lt;/code&gt; „Vieh, Besitz“ zurück, das sich auch in engl. &lt;code&gt;neat&lt;/code&gt; und schwed. &lt;code&gt;nöt&lt;/code&gt; „Rinder, Vieh“ bezeugen lässt; die Ausgangsbedeutung von &lt;em&gt;Genosse&lt;/em&gt; ist also &lt;strong&gt;„jemand, der das gleiche Vieh hat“&lt;/strong&gt;; daraus entwickelte sich später die allgemeine Bedeutung „Gefährte, Begleiter“ […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:42:15.380" LastActivityDate="2017-03-01T09:26:37.150" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="727" PostTypeId="2" ParentId="719" CreationDate="2017-02-28T22:06:08.147" Score="13" Body="&lt;p&gt;Ні, звісно, ні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tovarysh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Товариш&lt;/a&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;[…], Еней Евандрові сказав: / «Хоть ти і грек, та цар правдивий, / Тобі латинці вороги; / Я твій товариш буду щирий, / Латинці і мені враги. […]» &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//І. Котляревський, «Енеїда», частина V (1821)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ой застогнав сивий пугач / В степу на могилі, / Зажурились чумаченьки, / Тяжко зажурились. / «Благослови, отамане, / Коло села стати, / Та понесем товариша / В село причащати.» &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Т. Шевченко, «У неділю не гуляла…» (1844)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[Жірондист:] Чи він мене прийняв би товаришем з собою у дорогу? [Жінка:] Я думаю. А то й спитати можна. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Леся Українка, «Три хвилини» (1905)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tovarystvo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Товариство&lt;/a&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У неділю вранці-рано / Синє море грало, / Товариство кошового / На раді прохало: […]. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;Т. Шевченко, «Сліпий» (1845)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У товаристві лад — усяк тому радіє; / Дурне безладдя лихо діє, / І діло, як на гріх, / Не діло — тільки сміх. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;Л. Глібов, «Лебідь, Щука й Рак» (1853)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Поважна та розумна, вона не любила забавок, не любила веселого шумливого товариства, хоч була ще й молода. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//І. Нечуй-Левицький, «Князь Єремія Вишневецький» (1897)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[Дженні:] Авжеж, ви все були в блискучім товаристві, часами й при дворі у короля. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Леся Українка, «У пущі», (1909)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;23 грудня 1873 року у Львові було утворене &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B5_%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%96_%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Літературне товариство імені Т. Шевченка&lt;/a&gt; (у 1892 році назву змінено на Наукове товариство ім. Т. Шевченка).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто ми бачимо вживання цього слова з часів «задовго до СРСР» і майже до самого його створення. Я не знаю про популярність слів «товариш» та «товариство» у різні роки, можливо, що колись воно мало тенденцію до виходу з ужитку, а повернулося частково через вплив російського «товарищ» — але то дуже малоімовірно. Радше за все, воно завжди існувало в українській мові (з часів Русі), просто в радянські роки його вживання набуло певного відтінку, що воно його не мало раніше.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-02-28T22:06:08.147" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="728" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="733" CreationDate="2017-02-28T22:11:47.103" Score="19" ViewCount="1334" Body="&lt;p&gt;На одній з ігор виду &quot;Що? Де? Коли?&quot;, яка мала тему &quot;Чорний гумор, непристойності&quot;, було поставлено питання про прихований зміст вислову &quot;копав криниченьку&quot;. Цей вислів, нібито, має відношення до статевого акту. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Самого питання, на жаль, вже не пригадаю, але якщо не помиляюсь, воно стосувалось вживання виразу &quot;копав криниченьку&quot; в українській народній пісні &lt;a href=&quot;http://nashe.com.ua/song/5752&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Розпрягайте, хлопці, коні»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи дійсно вираз &quot;копати криниченьку&quot; має ідіоматичне значення, дотичне статевих відносин?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-01T02:02:37.537" LastActivityDate="2017-03-01T18:42:32.717" Title="Чи має вираз &quot;копати криниченьку&quot; ідіоматичне значення дотичне статевих відносин?" Tags="|етимологія|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="729" PostTypeId="2" ParentId="728" CreationDate="2017-02-28T22:39:53.373" Score="10" Body="&lt;p&gt;Можливо, вас зацікавить інтерв'ю: &lt;a href=&quot;https://youtu.be/pRkzPTqZ-Dk?t=578&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://youtu.be/pRkzPTqZ-Dk?t=578&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пані етнологиня вважає, що багато народних соромницьких пісень мають сексуальний підтекст, тому можна припустити, що &quot;копати криниченьку&quot; теж має ідіоматичне значення дотичне до статевих відносин, але я не впевнений в цьому.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="628" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-03-01T09:59:33.403" LastActivityDate="2017-03-01T09:59:33.403" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="730" PostTypeId="2" ParentId="728" CreationDate="2017-02-28T22:42:51.770" Score="16" Body="&lt;p&gt;У словнику нецензурної лексики &quot;Українська мова без табу&quot; Лесі Ставицької: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КРИНИ́ЦЯ, ж., фольк.-поет. Піхва&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastActivityDate="2017-02-28T22:42:51.770" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="731" PostTypeId="2" ParentId="722" CreationDate="2017-02-28T23:00:11.573" Score="13" Body="&lt;p&gt;&quot;To take with a grain of salt&quot; в значенні &quot;сприймати із здоровою долею скептицизму&quot; можна перекласти за допомогою таких висловів із протилежними значеннями: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vira&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;приймати на віру&lt;/a&gt; — вірити в що-небудь без доказів;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/moneta&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;брати (взяти) що за чисту монету&lt;/a&gt; — сприймати щось як істину,&#xA;вважати за щиру правду.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже &quot;to take with a grain of salt&quot;: &quot;&lt;strong&gt;не приймати на віру&lt;/strong&gt;&quot; або &quot;&lt;strong&gt;не брати за чисту монету&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-01T16:42:08.197" LastActivityDate="2017-03-01T16:42:08.197" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="732" PostTypeId="2" ParentId="722" CreationDate="2017-03-01T00:20:43.570" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D1%8F%D0%B9+%D0%B0%D0%BB%D0%B5+%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%96%D1%80%D1%8F%D0%B9%22+OR+%22%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D1%8F%D0%B9+%D1%82%D0%B0+%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%96%D1%80%D1%8F%D0%B9%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Часто використовують&lt;/a&gt; (можливо, з &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Trust,_but_verify&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;російської&lt;/a&gt;, але &lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=laZNAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D1%8F%D0%B9+%D0%B0%D0%BB%D0%B5+%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%96%D1%80%D1%8F%D0%B9%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не факт&lt;/a&gt;&lt;sub&gt;; та най і калька — чому би хороше не калькувати?&lt;/sub&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Довіряй, але перевіряй. &lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Варіант: Довіряй, та перевіряй.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Доти не звіриш, доки не зміриш.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Більш вір своїм очам, ніж чужим речам.&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Варіанти: Вір своїм очам, а не чужим речам. Не вір чужим речам, а вір своїм очам. Не вір вухам, але очам.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не вір губі, положи на зуби. &lt;sub&gt;Я так розумію: &lt;em&gt;губа&lt;/em&gt; — оповідача, а &lt;em&gt;зуби&lt;/em&gt; — це про перевірку монет.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Варіант: Губі нігди віри не май.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Хто скоро повірить, той скоро і пропадає.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не всьому вір, що чуєш / що люди кажуть.&lt;br&gt;&#xA;Не всякому духу/слуху вір(уй).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В контексті грошей:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Віра віров, а бриндзя за гроші. &lt;sub&gt;Орфографія передана вірно, це бойківський діалект.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Основне джерело: М. Позаяк, «Прислів'я та приказки: взаємини між людьми» (1991, Київ, «Наукова думка») (АН УРСР, Інститут мистецтвознавства, фольклору та етнографії ім. М. Т. Рильського) — там указані джерела кожної приповідки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-03-01T00:20:43.570" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="733" PostTypeId="2" ParentId="728" CreationDate="2017-03-01T07:14:17.417" Score="12" Body="&lt;p&gt;Детальним дослідженням цієї теми є книга &lt;a href=&quot;http://proridne.com/content/%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%20%D1%81%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BC%D1%96%D1%86%D1%8C%D0%BA%D1%96%20%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%96/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українські сороміцькі пісні&lt;/a&gt;, Видавництво «Фоліо», Харків — 2003. Упорядкування, передмова, примітки канд. філол. наук М. М. Красикова. Криниця там згадується в єдиній пісні, &lt;a href=&quot;http://proridne.com/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%20%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%20%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%96/%D0%9F%D0%86%D0%94%20%D0%A1%D0%A2%D0%9E%D0%9B%D0%9E%D0%9C%20%D0%9A%D0%A0%D0%98%D0%9D%D0%98%D0%A6%D0%AF.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Під столом криниця&lt;/a&gt;, пісня ж «Розпрягайте, хлопці, коні» там не згадується взагалі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-03-01T07:14:17.417" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="737" PostTypeId="2" ParentId="171" CreationDate="2017-03-01T09:41:05.290" Score="4" Body="&lt;p&gt;У словнику Фасмера:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;WORD: тваро́г&#xA;      GENERAL: обычно тво́ро́г, укр. тварíг, блр. тво́рог, болг. тваро́г, чеш., слвц. tvaroh, польск. twaróg, в.-луж. twaroh, н.-луж. twarog.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Виключив решту статті з гіпотезами походження)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто: по-перше, слово є, хоча б в діалектах. По-друге: воно спільнословʼянське. По-третє: в першому складі &quot;а&quot;, а не &quot;о&quot;!&#xA;Чому російська і білоруська мають там &quot;о&quot;, питання окреме, але не принципове тут.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, я б не переймався тим, що хтось виключив зі словників. Є причина використання і є слово, значить, треба вживати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="189" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-01T09:42:15.357" LastActivityDate="2017-03-01T09:42:15.357" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="738" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="739" CreationDate="2017-03-01T10:02:04.317" Score="9" ViewCount="487" Body="&lt;p&gt;Кілька разів зустрічав вживання слова &quot;&lt;em&gt;реновація&lt;/em&gt;&quot; у контексті ремонту вулиць, будівель, квартир, &lt;a href=&quot;http://vuzlib.com.ua/articles/book/31521-Anal%D1%96z_stanu_problemi_renova%EF%BF%BD/1.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;автомобілів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; такого слова не знайшов. Вікіпедія, посилаючись на словник &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВТССУМ&lt;/a&gt;, дає наступне визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Реновація — &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Економічний процес оновлення елементів основних виробничих фондів, засобів виробництва (машин, обладнання, інструменту), що вибувають&#xA;  внаслідок фізичного (матеріального) спрацьовування та&#xA;  техніко-економічного старіння за рахунок коштів амортизаційного фонду.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Відновлення структури і вигляду пошкоджених історичних містобудівних споруд, фасадів та інтер'єрів морально і матеріально&#xA;  застарілих будівель.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, яке походження цього слова, чи є інші варіанти тлумачення, окрім наведених, та доцільність його вживання у значенні &quot;ремонт&quot; чи &quot;оновлення&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="557" LastActivityDate="2017-03-01T10:26:41.743" Title="Значення, етимологія та вживання слова &quot;реновація&quot;" Tags="|етимологія|значення-слів|терміни|неологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="739" PostTypeId="2" ParentId="738" CreationDate="2017-03-01T10:26:41.743" Score="10" Body="&lt;p&gt;Це слово у вигляді «Renovation» існує в більшості европейських мов ще з середньовічних часів (в італійській, французькій, англійській, німецькій, тощо), тому встановити, з якої саме мови воно було запозичено в українську, є досить проблематичним. В европейські мови воно &lt;a href=&quot;http://www.etymonline.com/index.php?allowed_in_frame=0&amp;amp;search=renovation&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;потрапило з латини&lt;/a&gt;, від слова &lt;em&gt;renovatio&lt;/em&gt;, «оновлення», яке утворено за допомогою префікса &lt;em&gt;re-&lt;/em&gt;, «знову», від дієслова &lt;em&gt;novare&lt;/em&gt;, «робити новим», а це дієслово – від прикметника &lt;em&gt;novus&lt;/em&gt;, «новий».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це слово виглядає й звучить як варваризм, не бачу сенса вживати його окрім як економічний термін, тобто в значенні 1, яке ви навели в запитанні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-03-01T10:26:41.743" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="740" PostTypeId="2" ParentId="719" CreationDate="2017-03-01T10:55:02.147" Score="3" Body="&lt;p&gt;Мені здалося, що у байці Григорія Сковорди &lt;a href=&quot;http://scovoroda.info/stories.php?page=23&amp;amp;theme=light&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Собака і вовк&quot;&lt;/a&gt;, що увійшла до збірки &lt;a href=&quot;https://books.google.com/books?id=NlwzBgAAQBAJ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Байки Харківські&quot;&lt;/a&gt; та була написані в часі 1766-1774 років ми знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Прошу мене любити та жалувати, панове мої,— казав Вовк з удаваною чемністю.— Ви мене надзвичайно вщасливите, коли дозволите мені бути третім вашим товаришем. Вважатиму це собі за велику честь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;але потім я зрозумів, що дійсно, він писав на доволі специфічному діалекті (що нам видаватиметься сумішшю російської і української мов) і не може бути аргументом. Та відповідь залишена для зручності користувачів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="709" LastEditorUserId="709" LastEditDate="2017-03-10T08:06:55.713" LastActivityDate="2017-03-10T08:06:55.713" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="741" PostTypeId="2" ParentId="718" CreationDate="2017-03-01T10:59:30.387" Score="3" Body="&lt;p&gt;На думку спадає лише сленгове &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53403/374967.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;лахати&quot;&lt;/a&gt; з німецької lachen (сміятись). Чув його лише українською, російською ні.  Взагалі годі очікувати запозичень з мов, які не присутні у вжитку в Україні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="90" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-04-22T20:10:19.603" LastActivityDate="2017-04-22T20:10:19.603" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="743" PostTypeId="2" ParentId="554" CreationDate="2017-03-01T13:32:34.303" Score="-1" Body="&lt;p&gt;It can be hard to get used to this rules of declension (it's hard to understand even for Ukrainians) &gt;&gt; &lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil2.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відміни&lt;/a&gt;&#xA;There are rules of dividing word by it's ending and how it's declension.&#xA;This word belongs to I soft group. Hope I helped you&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So according to that rules, these names belong to the same declension and group and subgroup - they ended with the same letter - &quot;я&quot;. It doesn't matter from what word they were created at this point. Letter at the end matters only. And according to that they share declension rules&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="725" LastEditorUserId="725" LastEditDate="2017-03-01T13:58:00.607" LastActivityDate="2017-03-01T13:58:00.607" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="745" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="747" CreationDate="2017-03-01T14:47:57.770" Score="14" ViewCount="375" Body="&lt;p&gt;Сайт &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/bilet-i-kvitok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова. ДНК нації&lt;/a&gt; дає такі пояснення вживання слів &lt;em&gt;квиток&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;білет&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Білет&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Картка з питаннями для тих, хто складає іспит або залік (екзаменаційний білет).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Грошовий документ (кредитний, банківський).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Квиток&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Документ, який засвідчує належність до організації (партійний, журналістський).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Куплена картка, що дає право проїзду на транспорті, відвідання музею тощо (трамвайний, залізничний).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте людину, що не має квитка на проїзд, називають &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezbiletnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;безбілетною&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;безквитковий&lt;/em&gt; визначають як &lt;code&gt;розм.&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;заст. Який не має паспорта, документа на проживання де-небудь; безпаспортний. Безбілетні бурлаки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;розм. Який не має квитка (на проїзд і т. ін.); безквитковий. Безбілетний пасажир.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За прямим посиланням &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezkvytkovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БЕЗКВИТКО́ВИЙ&lt;/a&gt; маємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;БЕЗКВИТКО́ВИЙ, а, е. Без квитка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ЗМІ теж часто використовують &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/?gfe_rd=cr&amp;amp;ei=1d62WNLYEabs8weDy67QDg&amp;amp;gws_rd=ssl#q=%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%B1%D1%96%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D0%BF%D0%B0%D1%81%D0%B0%D0%B6%D0%B8%D1%80&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;безбілетний пасажир&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому така невідповідність і який варіант є коректним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:50:57.580" LastActivityDate="2018-04-13T21:50:57.580" Title="Якщо &quot;квиток&quot;, то чому &quot;безбілетний&quot;?" Tags="|значення-слів|spelling|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="746" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-01T15:27:25.187" Score="16" ViewCount="654" Body="&lt;p&gt;Останнім часом значного поширення досягли так звані &lt;em&gt;software frameworks&lt;/em&gt;, а з ними набуло нового значення і слово &lt;em&gt;framework&lt;/em&gt;. Ресурс &quot;Technopedia&quot; &lt;a href=&quot;https://www.techopedia.com/definition/14384/software-framework&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;подає&lt;/a&gt; таке тлумачення даного поняття:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;конкретна чи концептуальна платформа, де загальний код із загальною&#xA;  функціональністю може бути вибірково визначений або перевизначений&#xA;  розробниками або користувачами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Після народження &lt;em&gt;software framework&lt;/em&gt; почав мандрувати нашої планетою і, звісно, захотів познайомитися з іншими мовами. Наприклад, в німецькій мові він &lt;a href=&quot;http://www.itwissen.info/Framework-framework.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не змінився&lt;/a&gt; (ein Framework), поляки &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/.NET_Framework&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;використовують&lt;/a&gt; &lt;em&gt;platforma programistyczna&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Spring_Framework&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;або&lt;/a&gt; &lt;em&gt;szablon&lt;/em&gt;, росіяни або &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/Django&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;транслітерують&lt;/a&gt;, або  &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/Node.js&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кажуть&lt;/a&gt; &lt;em&gt;программная платформа&lt;/em&gt;. А як щодо української мови?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна зустріти багато варіантів: і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Django&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;транслітерований&lt;/a&gt; &lt;em&gt;фреймворк&lt;/em&gt;, і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Ruby_on_Rails&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ближчий&lt;/a&gt; &lt;em&gt;програмний каркас&lt;/em&gt;, і та ж &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Node.js&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;знайома&lt;/a&gt; &lt;em&gt;платформа&lt;/em&gt;. Чи існує офіційний переклад даного терміну?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:49:15.963" LastActivityDate="2018-05-17T20:49:15.963" Title="Як перекласти українською &quot;software framework&quot;?" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="747" PostTypeId="2" ParentId="745" CreationDate="2017-03-01T15:36:41.613" Score="11" Body="&lt;h2&gt;«Білет» і «квиток»&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bilet&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Білет&lt;/a&gt; теж мав (раніше?) значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kvytok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;квиток&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4350&amp;amp;page=162&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сучаснішому словнику&lt;/a&gt; воно вже позначене як &lt;em&gt;заст[аріле]&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;sub&gt;заст.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;em&gt;квито́к 1&lt;/em&gt;.&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;[Юркевич:] У мене є ще білет моєї екскурсії – я ще поїду (І. Кочерга);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;За ворітьми у дворі стояв столик, на йому [ньому] свічка, якась шабатурка з білетами (В. Винниченко).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто «Мова. ДНК нації» права у тому, що «картка, що дає право користуватися чим-небудь, входити куди-небудь, брати участь у чомусь» вже &lt;strong&gt;не є одним із основних значень&lt;/strong&gt; слова «білет» — але, на мою думку, &lt;strong&gt;занадто жорстка&lt;/strong&gt;, стверджуючи, наче це слово не можна вживати в цьому сенсі взагалі. Просто, коли Ви використовуватимете це слово в побуті, то про Вас можуть подумати, що Ви погано знаєте українську лексику, а не що Ви хизуєтеся ерудицією / знанням архаїзмів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;«Безбілетний» і «безквитковий»&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ви якось невірно інтерпретуєте &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezbiletnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;статтю «безбілетний» у СУМ-11&lt;/a&gt;. Там &lt;strong&gt;не сказано&lt;/strong&gt;, що «безквитковий» розмовне, навпаки, там сказано, що (у значенні «без проїздного документа») &lt;strong&gt;саме «безбілетний» розмовне&lt;/strong&gt; (а в значенні «без інших документів» — архаїзм; тобто воно не рекомендоване до вжитку в будь-якому значенні навіть у СУМ-11). А «безквитковий» — дозволене &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezkvytkovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;навіть у СУМ-11&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20 лише підтримує погляд СУМ-11 на ці слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=2960&amp;amp;page=123&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Безбілетний&lt;/a&gt;» — застаріле (про ідентифікаційні документи) та розмовне (про проїзні документи).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3238&amp;amp;page=131&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Безквитковий&lt;/a&gt;»:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який не має квитка.&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;У поїзді старший кондуктор перевіряє квитки. Безквитковий пасажир сховався під лавку (із журн.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який здійснюється без квитка.&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Люди ці були покарані за всілякі вчинки – за намагання вкрасти якусь консервну бляшанку з німецьких складів, за безквитковий проїзд залізницею (А. Хижняк).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-03-01T15:36:41.613" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="748" PostTypeId="2" ParentId="746" CreationDate="2017-03-01T15:41:55.593" Score="10" Body="&lt;p&gt;Я б не вживав слово &quot;платформа&quot;, адже platform вже має інше визначення - див. &lt;a href=&quot;https://stackoverflow.com/a/25028331/1168152&quot;&gt;ця відповідь на StackOverflow&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Платформа - програмне забезпечення і &quot;фізичне&quot; залізо, середовище в якому існує ваша програма, аплікація чи фреймворк. Тут слово &quot;платформа&quot; логічно підходить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Каркас - непогане слово, але чи приживеться воно? В будь-якому разі, поки воно не прижилось, ви будете в своєрідному мовному &quot;авангарді&quot; і вам прийдеться постійно пояснювати що це за звір такий, або ставити в дужки (фреймворк).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо подивитись на переклади іншими мовами, майже всі вживають framework - іспанська, французька, німецька і т.д. Інколи усюдисущий інгліш непереможний. Gotta pick your linguistic battles. Думаю краще саме &lt;strong&gt;фреймворк&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="564" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-05-23T12:41:56.537" LastActivityDate="2017-03-01T15:41:55.593" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="749" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-01T16:47:45.387" Score="14" ViewCount="474" Body="&lt;p&gt;Шукаю переклад поняттю &lt;em&gt;витягування&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;видобування&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;отримування&lt;/em&gt; інформації або записів звідкись, що звичайно представлені англійским дієсловом &lt;strong&gt;retrieve&lt;/strong&gt; або російським &lt;strong&gt;извлекать&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклад зі словника:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;to find and get (information) from a computer/disk/system&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;You can quickly retrieve data/information.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The files were retrieved from the computer.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;He was able to retrieve the document.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="701" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-13T21:44:05.053" Title="Як правильно перекласти &quot;retrieve&quot; чи &quot;извлекать&quot; (інформацію/записи/etc)" Tags="|переклад|from-english|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="750" PostTypeId="2" ParentId="749" CreationDate="2017-03-01T17:40:00.847" Score="10" Body="&lt;p&gt;В англійській Вікіпедії є стаття &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Data_retrieval&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;data retrieval&lt;/a&gt;, де вказано &quot;Not to be confused with &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Information_retrieval&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Information retrieval&lt;/a&gt;&quot;, оскільки це різні терміни і тому переклад буде залежати від контексту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Data retrieval&lt;/em&gt; - це отримання даних, що знаходяться в базі даних. Отримання даних відбувається за допомогою &lt;em&gt;запитів&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;queries&lt;/em&gt;), тому в цьому випадку коректно вживати фразу &lt;strong&gt;&lt;em&gt;запит даних&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Information retrieval&lt;/em&gt; означає пошук релевантних нашому запиту інформаційних ресурсів. Тому найкоректнішим перекладом є &lt;strong&gt;&lt;em&gt;інформаційний пошук&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (пошук інформації в пошукових системах на кшталт Google або Bing).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще термін &lt;em&gt;data mining&lt;/em&gt; (часто вживається як синонім &lt;em&gt;data retrieval&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;knowledge discovery&lt;/em&gt;) в значенні &lt;em&gt;&quot;виявлення прихованих закономірностей або взаємозв'язків між змінними у великих масивах необроблених даних&quot;&lt;/em&gt;, то українська Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; використовувати варіанти &lt;strong&gt;&lt;em&gt;отримання даних&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;&lt;em&gt;добування даних&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Проте ці переклади не відображають коректно суть терміну &lt;em&gt;data mining&lt;/em&gt;. Більш точним перекладом є &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пошук знань&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; або &lt;em&gt;знаходження знань [в великих масивах інформації]&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:42:39.697" LastActivityDate="2018-04-13T21:42:39.697" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="751" PostTypeId="2" ParentId="554" CreationDate="2017-03-01T18:08:14.727" Score="3" Body="&lt;p&gt;I suppose it is prescribed to be written in this way (&lt;em&gt;Майя&lt;/em&gt;), because it descends from the Ancient Greek name &lt;em&gt;Μαϊα&lt;/em&gt; (meaning &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Maia_(mythology)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;goddess Maia&lt;/a&gt; and &quot;mother&quot;), which is &lt;strong&gt;pronounced as /maja/ ⟨mah-yah⟩ itself&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;While &lt;em&gt;Зоя&lt;/em&gt; also has Greek origin (from &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%CE%B6%CF%89%CE%AE#Greek&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ζωή&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — &quot;life&quot;), it is pronounced by Greeks themselves as /zoˈi/ (not as /zoja/) and originally spelled in Old Church Slavonic as &lt;em&gt;Зоис&lt;/em&gt; /zoˈis/. Therefore the final spelling &lt;em&gt;Зоя&lt;/em&gt; appears to be a result of &lt;strong&gt;posterior Slavic transformation&lt;/strong&gt; of the word, not of original pronunciation transcription.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The same is true for &lt;em&gt;Рая&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Тая&lt;/em&gt; — these are Slavic short-hands for &lt;em&gt;Раїса&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Таїсія&lt;/em&gt;. Origins of &lt;em&gt;Раїса&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;Таїсія&lt;/em&gt; don't even matter. The obvious fact — that ending &lt;em&gt;-я&lt;/em&gt; was &lt;strong&gt;created by Slavs&lt;/strong&gt; — matters.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Update: English Wikipedia proposes other etymologies for &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Maya_(given_name)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;given name &lt;em&gt;Maya&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;: from Hindu word &lt;em&gt;māyā&lt;/em&gt; (&quot;illusion&quot;), name &lt;em&gt;Māyā&lt;/em&gt;, Hebrew name &lt;em&gt;מאיה&lt;/em&gt; (Maya, short of &lt;em&gt;ma'ayan&lt;/em&gt; &quot;spring&quot;/&quot;brook&quot;), Maya people (in Mesoamerica), Japanese name &lt;em&gt;Mayako/Mayaka&lt;/em&gt;, mountain &lt;em&gt;Maya&lt;/em&gt;, Māori name &lt;em&gt;Maia&lt;/em&gt; (&quot;palm tree&quot;), etc. What is common in all these etymologies, is that an original pronunciation in all these cases is /maja/ ⟨mah-yah⟩ (or starts with /maja…/).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;On the other hand, corresponding Russian name can be spelled as both &lt;em&gt;Майя&lt;/em&gt; (more often) and &lt;em&gt;Мая&lt;/em&gt; (rare). &lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%B9%D1%8F_(%D0%B8%D0%BC%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Russian etymologies&lt;/a&gt; include the Greek version (as primary) and descending from the Russian month name &lt;em&gt;май&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;May&lt;/em&gt;; Ukrainian &lt;em&gt;травень&lt;/em&gt;). The latter etymology seems to be really valid reasoning for spelling it as &lt;em&gt;Мая&lt;/em&gt; (though &lt;em&gt;май&lt;/em&gt; descends from &lt;em&gt;Μαϊα&lt;/em&gt; itself (through &lt;em&gt;Maius&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;May&lt;/em&gt;), a name owner can always say &quot;my name is from &lt;em&gt;май&lt;/em&gt;, not directly from &lt;em&gt;Μαϊα&lt;/em&gt;&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;TL;DR: Not the origin itself mostly matters, but the fact whether the ending &lt;em&gt;-я&lt;/em&gt; was added by Slavs &lt;strong&gt;during the transcription/transliteration&lt;/strong&gt; (to resemble the original pronunciation/writing) or &lt;strong&gt;during the later transformations&lt;/strong&gt;. (Although the origin may matter too, because transcription/transliteration rules may depend on origin.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-01T18:36:31.463" LastActivityDate="2017-03-01T18:36:31.463" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="752" PostTypeId="2" ParentId="728" CreationDate="2017-03-01T18:42:32.717" Score="12" Body="&lt;p&gt;Ще й як має! Це все дуже смішно, особливо про &quot;чари&quot;, але з фольклором жарти короткі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Загалом вода символізує дівчину, жінку, їхню красу й &quot;жіночі чари&quot;, що&#xA;  наповнюють осіб прекрасної статі. Свою воду — дівочу вроду — дівчата&#xA;  пильно охороняли. Бо коли хлопець передчасно нап'ється води чи розі­&#xA;  б'ється посудина, в якій зберігається ота чарівна рідина, буде дівчині&#xA;  лихо. Дівчину, її вроду символізує в народних піснях і посуд (який наповнює&#xA;  вода): відро, барило, а також криниця. Чим глибша кри­ ниця, чим легше&#xA;  в ній потонути, тим краща врода дівчини. Коли посудина з водою&#xA;  протікає, це означає невірність дівчини, жінки. Напоїти коня в&#xA;  народних піснях — все одно, що дати напитися хлопцеві: тобто&#xA;  подарувати своє кохання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аж настільки короткі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У пісні про кохання дівчина відмовляється посто­яти з хлопцем біля&#xA;  криниці й напоїти коня, бо &quot;зимна роса, а дівчина боса —&#xA;  ніженьки щемлять&quot;. Козак їй на те від­повідає: &quot;Ой скину я опанчу, та&#xA;  ніженьки обверчу. Ой дай, Боже, неділі діждати — черевички куплю&quot;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Джерело&lt;/strong&gt;: &quot;100 найвідоміших образів української міфології&quot; (2002)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто вона ніби й не проти, а ніби й страшно, бо в українській культурі &quot;збезчещених&quot; дівчат йой як не любили. Зрештою, козак виявляється достатньо винахідливим, щоби спокусити невиннеє дівча черевичками (символ шлюбу). Це, до речі, пояснює, чому в народних піснях він ніколи не може сам набрати з криниці води й напоїти коня, давши дівчині чистий спокій. Якщо дівчина сильна й незалежна, буде багато люті й праведного гніву, якщо ж вона таки вийде до криниці - всім спокійно, всі задоволені (окрім дівчини, звісно, бо це їй потім ворота дьогтем вимажуть, хату розтрощать і батьків поб'ють) - от, власне, й казочці кінець. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-03-01T18:42:32.717" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="753" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-01T19:05:58.337" Score="18" ViewCount="325" Body="&lt;p&gt;Language/dialect used by &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Gregory_Skovoroda&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;H. Skovoroda&lt;/a&gt; in his works significantly differs from the modern Ukrainian languages (either literary or speaking). From the point of view of the modern Ukrainian reader it looks more like a mix of the Ukrainian and Russian languages or even as Russian language.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I have heard different claims about what that language was:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Russian (see &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%91%D0%B0%D0%B9%D0%BA%D0%B8_%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96&amp;amp;oldid=19761508&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;old Ukrainian (see &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%A1%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%A1%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%87&amp;amp;oldid=19578363&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt; within the infobox);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Church Slavonic;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;mixture;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;etc.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Assuming that we have &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/skovoroda/skov.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;original texts of some of his works&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (and even &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/skovoroda/skov118.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;some&lt;/a&gt; autographs) — how can somebody prove that his language was not Russian?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;BTW, did he always use the same language (and its the description of it that varies) or different dialects/kinds of language in his works?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-03-01T19:14:58.943" LastActivityDate="2020-04-19T11:43:48.030" Title="Language of H. Skovoroda" Tags="|cross-language-comparison|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="754" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="874" CreationDate="2017-03-01T19:15:59.607" Score="16" ViewCount="350" Body="&lt;p&gt;Для моєї англійської виявився корисним словник «Vocabulary 4000: The 4000 Words Essential for an Educated Vocabulary» Джефа Колбі (Jeff Kolby, &#xA;ISBN: 1889057568, ISBN13: 9781889057569, published by Nova Press: 1997, 2000, 2009, 2012, 2014, 2016). Там присутня значна частина з розповсюджених (але не сленгових) слів, що мені не відомі, але часто зустрічаються в художній літературі, якісній публіцистиці та блогах тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує такий український словник? Кілька тисяч слів, що не є неологізмами або спеціальними термінами, та при цьому з (ґрунтовним) зазіханням на сучасність, освіченість та автохтонність. Умовна &quot;непозбувна бентега&quot; :) Словник для людини, що раніше читала якісну російську літературу та переходить на українську. Зрозуміло, що процес поступовий, але словник може його сильно прискорити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо такого словника немає, то що можна було б взяти за основу? Бо досвід з Vocabulary-4000 демонструє, що власноруч слова додаються (набагато) повільніше, аніж того б хотілось. Знову ж якість.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="544" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-01T20:32:08.553" LastActivityDate="2017-03-18T14:07:37.433" Title="Український аналог Vocabulary-4000" Tags="|resource-request|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="755" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-01T19:23:49.483" Score="14" ViewCount="5744" Body="&lt;p&gt;&quot;&lt;em&gt;З родзинкою&lt;/em&gt;&quot; (ймовірно, від &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &quot;&lt;em&gt;с изюминкой&lt;/em&gt;&quot;) — так кажуть про те/того, хто чимось відрізняється від інших, є особливим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 не знає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rodzynka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;родзинку&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; в однині, але знає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rodzynky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;родзинки&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/izjumynka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ізюминку&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — що те, що інше позначає суше́ний виноград.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник Кримського-Єфремова, містить &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B8%D0%B7%D1%8E%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;переносне значення&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;С изюминкой (перен.) – з жи́вчиком, з пе́рчиком.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Без -ки – без жи́вчика, без пе́рчика.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я собі слабо уявляю, що так можна сказати &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; про людину (&quot;&lt;em&gt;крамниця з перчиком&lt;/em&gt;&quot; &lt;sub&gt;?&lt;/sub&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник сталих виразів Виргана-Пилинської &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B8%D0%B7%D1%8E%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=7&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;це підтверджує&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Женщина с изюминкой – принадна (зваблива) жінка. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Человек с изюминкой (разг.) – людина з живчиком (з перчиком).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Маємо явний сексуальний підтекст (&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/racy&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;racy&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; &lt;sub&gt;?&lt;/sub&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І лише в СУМ-20 проникає &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=38852&amp;amp;page=1215&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ізюминка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; &lt;sub&gt;(&lt;em&gt;родзинка&lt;/em&gt; ще в процесі написання)&lt;/sub&gt; про все взагалі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Головна ізюминка зоологічного парку – 11 тисяч гектарів цілинного степу, який ніколи не знав плуга (із журн.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи не відбулася тут нехороша мутація? Чи коректно так писати про явища чи предмети? Може, краще заміняти на &lt;em&gt;особливість&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;унікальність&lt;/em&gt; чи інший?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:02:53.463" LastActivityDate="2017-03-13T03:02:53.463" Title="Чи правильно вживати &quot;з родзинкою&quot; щодо предметів/явищ?" Tags="|переклад|вживання-слів|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="756" PostTypeId="2" ParentId="694" CreationDate="2017-03-01T19:38:29.737" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;інтернет-магазин, інтернет-з'єднання, інтернет-провайдер&lt;/em&gt; — складні іменники, тут однозначно з малої літери.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Інтернет&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; дають з великої, але узус різниться, вживається і з великої, і з малої.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="627" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-25T13:21:33.920" LastActivityDate="2018-03-25T13:21:33.920" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="757" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-01T22:31:13.037" Score="19" ViewCount="7176" Body="&lt;p&gt;Які є в українській мові вислови, що можна вжити при вирішенні непорозумінь чи конфліктів? А саме, запропонувати чи погодитись на примирення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад з російської  - &quot;мир, дружба, жвачка&quot;. Чи є щось таке українською? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPD: відредагував питання&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastEditorUserId="584" LastEditDate="2017-03-02T06:41:01.970" LastActivityDate="2019-01-08T11:16:42.493" Title="Вислови, що вживають при вирішенні непорозумінь чи конфліктів" Tags="|фразеологізми|вживання-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="758" PostTypeId="2" ParentId="749" CreationDate="2017-03-01T22:42:00.733" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;retrieve&lt;/em&gt; використовується в англійській в дуже широкому сенсі для отримання даних, тому в залежності від нюансів контексту перекладами можуть бути такі слова як отримувати/одержувати, зчитувати, витягати, видобувати, діставати, виймати, запитувати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одночасно російське &lt;em&gt;извлекать&lt;/em&gt;, яке автор вважає аналогом &lt;em&gt;retrieve&lt;/em&gt;, теж не є його універсальним відповідником і не є точним словом для перекладу всіх трьох речень англійською, що наведені як приклади.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що ж стосується російського &lt;em&gt;извлекать&lt;/em&gt; в контексті баз даних, то в навчальних матеріалах і документації я найчастіше зустрічав &lt;em&gt;видобування&lt;/em&gt; і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;витягання&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Пошук в Гугл &lt;a href=&quot;https://google.com/search?q=%22%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D1%85%22&amp;amp;ie=utf-8&amp;amp;oe=utf-8&amp;amp;gfe_rd=cr&amp;amp;ei=VEC3WODACYGm8we24YXwAw#safe=off&amp;amp;channel=fs&amp;amp;q=%22%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;першого&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?ie=utf-8&amp;amp;oe=utf-8&amp;amp;gfe_rd=cr&amp;amp;ei=VEC3WODACYGm8we24YXwAw&amp;amp;gws_rd=cr#safe=off&amp;amp;q=%22%D0%B2%D0%B8%D1%82%D1%8F%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;другого&lt;/a&gt; показує, що обидва словосполучення є вживаними саме в такому сенсі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В ІТ-слензі (як рос. так і укр.) для операції пошуку і отримання даних часто використовується слово &lt;em&gt;витягати&lt;/em&gt;, але на відміну від російської, саме в українській &lt;em&gt;витягати&lt;/em&gt; має набагато менш колоквіальну конотацію, насамперед через те, що це і інші однокореневі слова вже широко вживаються зі схожими за змістом значеннями, наприклад &lt;em&gt;витяг з правил&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще одним аргументом на користь &lt;em&gt;вигягати&lt;/em&gt; є значення №6 у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vytjaghaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;, яке за змістом є близьким до операції пошуку і отримання даних з БД: &lt;em&gt;Знаходячи, вибираючи, використовувати, виписувати з тексту.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:44:05.053" LastActivityDate="2018-04-13T21:44:05.053" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="759" PostTypeId="2" ParentId="749" CreationDate="2017-03-01T23:27:30.310" Score="8" Body="&lt;p&gt;Є. Мейнарович, М. Кратко «Англійсько-український словник з математики та інформатики» (2010):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=retrieve&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;retrieve&lt;/a&gt; [rɪ'tri:v] =&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;1.&lt;/em&gt; віднахо́дити/віднайти́  &lt;em&gt;2.&lt;/em&gt; шука́ти &lt;em&gt;3.&lt;/em&gt; віднови́ти; ви́правити&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;4.&lt;/em&gt; видобува́ти/ви́добути &lt;em&gt;(інформацію)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=retrieval&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;retrieval&lt;/a&gt; [rɪ'tri:vl] = по́шук; вибира́ння; відна́йдення, видобува́ння&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; • data ~ = по́шук да́них; добира́ння (відна́йдення) да́них&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; • information ~ = по́шук інформа́ції, інформаці́йний по́шук&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Translations in Localized Microsoft Products:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=retrieve+data&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;retrieve data&lt;/a&gt; = &lt;strong&gt;отримати&lt;/strong&gt; дані&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=retrieve+information&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;retrieve information&lt;/a&gt; = &lt;strong&gt;отримати&lt;/strong&gt; інформацію, відомості&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=data+retrieval&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;data retrieval&lt;/a&gt; = &lt;strong&gt;отримання&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;видобування&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;витягнення&lt;/strong&gt; даних&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=information+retrieval&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;information retrieval&lt;/a&gt; = інформаційний &lt;strong&gt;пошук&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;отримання&lt;/strong&gt; відомостей&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;KDE Localizations&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;to retrieve [information/data/etc] = &lt;strong&gt;отримати/отримувати&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  [information/data/etc] retrieval = &lt;strong&gt;отримання&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian Translations for Chromium Browser:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//translations.launchpad.net/chromium-browser/translations/+pots/chromium-browser/uk/+translate?batch=50&amp;amp;search=retrieve&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;retrieve&lt;/a&gt; = &lt;strong&gt;отримати/отримувати&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Drupal Translations:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?search=retrieve&amp;amp;status=2&amp;amp;limit=50&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;retrieve&lt;/a&gt; + &lt;a href=&quot;//localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?search=retrieval&amp;amp;status=2&amp;amp;limit=50&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;retrieval&lt;/a&gt;:&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; • &lt;strong&gt;отриманий/отримати/отримувати/отримання&lt;/strong&gt; — ×20&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; • &lt;strong&gt;одержати/одержання&lt;/strong&gt; — ×4&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; • &lt;strong&gt;вибір&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;видобутий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;витягати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;відокремлювати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;пошук&lt;/strong&gt; — по 1 разу&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;отрим(ув)ати, отрим&lt;s&gt;ув&lt;/s&gt;ання — безперечний практичний лідер;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;видобу(ва)ти, видобування (видобуток?) — є в словниках, трішки вживає Microsoft;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;одерж(ув)ати, одерж&lt;s&gt;ув&lt;/s&gt;ання — трішки вживає Drupal;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;витяг(&lt;s&gt;ув&lt;/s&gt;а)ти, витяг&lt;s&gt;ув&lt;/s&gt;ання/витягнення — трішки вживає Microsoft;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;діста(ва)ти, діставання — ніхто не вживає (а мені подобається);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;відбирати/відібрати, відбір — ніхто не вживає (а мені подобається);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;добирати/дібрати, добирання — іменник у словнику;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;віднаходити/віднайти, віднаходження/віднайдення — є в словниках.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-03-01T23:27:30.310" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2017-03-01T23:27:30.310" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="760" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-01T23:51:29.083" Score="18" ViewCount="1525" Body="&lt;p&gt;Зокрема, цікавить переклад в галузі інформатики. Обидва найчастіше перекладають як &lt;em&gt;оновити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;оновлення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який тоді переклад краще використовувати для &lt;em&gt;upgrade&lt;/em&gt;, щоб відрізнити його від &lt;em&gt;update&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="432" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:45:50.807" LastActivityDate="2018-05-17T20:46:38.717" Title="Як перекласти українською &quot;update&quot; і &quot;upgrade&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="761" PostTypeId="2" ParentId="760" CreationDate="2017-03-02T00:20:46.957" Score="16" Body="&lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;update&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;upgrade&lt;/em&gt; мають різні значення. За &quot;Cambridge Dictionary&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;upgrade&lt;/strong&gt; - покращити якість або ефективність чого-небудь, наприклад, машини або комп'ютерної програми; дати людині важливішу роботу або посаду &lt;a href=&quot;http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/upgrade&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;update&lt;/strong&gt; - осучаснити щось, зробити його більш відповідним для використання в даний час шляхом додавання нової інформації або зміни його конструкції &lt;a href=&quot;http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/update&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[2]&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та й з будови даних слів можна зробити висновки щодо їхнього значення: &lt;em&gt;up-grade&lt;/em&gt; (на рівень вище), &lt;em&gt;up to date&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;up-to-date&lt;/em&gt; (сучасний, свіжий).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;em&gt;upgrade&lt;/em&gt; можемо перекласти як &quot;покращення&quot;, &quot;вдосконалення&quot;, а &lt;em&gt;update&lt;/em&gt; - це &quot;оновлення&quot;, &quot;осучаснення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:46:25.137" LastActivityDate="2018-05-17T20:46:25.137" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="762" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="764" CreationDate="2017-03-02T01:46:39.383" Score="15" ViewCount="7362" Body="&lt;p&gt;Сьогодні, коли мені треба було поставити слово «протиріччя» у фразу «жодних …», мене раптом переклинило:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«протиріч» — &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B8%D1%80%D1%96%D1%87%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;71 результат у гугл-книжках&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B8%D1%80%D1%96%D1%87%22&amp;amp;num=100&amp;amp;start=300&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;319 результатів у гуглі&lt;/a&gt;, чи&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«протирічь» — &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B8%D1%80%D1%96%D1%87%D1%8C%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;53 результати в гугл-книжках&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B8%D1%80%D1%96%D1%87%D1%8C%22&amp;amp;num=100&amp;amp;start=300&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;355 результатів у гуглі&lt;/a&gt;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;em&gt;-ддя&lt;/em&gt; все зрозуміло: «підборіддя» → «підборідь» — бо закінчення м'яке. Аналогічно &lt;em&gt;-ття&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ззя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-сся&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-цця&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-лля&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ння&lt;/em&gt;. Інакше просто й бути не може.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А що ж із &lt;em&gt;-шшя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-жжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ччя&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;затишшя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бездоріжжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обличчя&lt;/em&gt;? З одного боку, наче не очікуєш у кінці &lt;em&gt;-шь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-жь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-чь&lt;/em&gt; в українській мові (невже тут буде?). А з іншого — вони в усіх інших відмінках і формах пом'якшені на кінці (невже в родовому відмінку пом'якшення зникне?).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:37:06.733" LastActivityDate="2018-04-15T16:54:06.643" Title="Родовий відмінок множини слів на -шшя, -жжя, -ччя" Tags="|відмінювання|родовий-відмінок|declension|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="763" PostTypeId="2" ParentId="762" CreationDate="2017-03-02T03:23:09.257" Score="7" Body="&lt;p&gt;Це орфограма «Вживання м’якого знаку». Офіційний сайт української мови &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/fonetika_i_pismo/vzhivannja_m_39_jakogo_znaka/4-1-0-27&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пише&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;М'який знак ставиться лише після букв, що позначають зубні (д, т, з, с, ц, л, н), якщо ці приголосні вимовляються м'яко: кінець, поршень, коли-небудь, ткацький, близько, просьба, бадьорий, тіньовий, спрацьований. Зокрема м'який знак пишеться:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;у суфіксах -ськ-, -цьк-, -зьк-: поліський, волинський, військо, людськість, по-товариському, по-українському, зайчисько, Луцьк, Донецьк, донецький, криворізький; у суфіксах -еньк-, -оньк-, -іньк-: рученьки, гарненький, голівонька, свіжісінький.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Після р м'який знак пишеться тільки перед о: трьох, чотирьом, забрьоханий; а також у слові Горький (хоч вимовляється [горкий]).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Після інших букв та після р в інших випадках м'який знак не ставиться: голуб, кров, верф, ніч, подорож, тепер, обличчя — облич, десятиріччя — десятиріч, буря — бур, зоря — зір, тюрма, Харків.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ваші слова підпадають саме під останній пункт цього правила, тому &lt;em&gt;затишшя, бездоріжжя, обличчя&lt;/em&gt; в родовому відмінку множини пишуться без м’якого знаку: &lt;em&gt;затиш, бездоріж, облич&lt;/em&gt;. І взагалі, українські слова на &lt;em&gt;-шь, -жь, -чь&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://ereadr.org/book/nauka_i_ucheba/10210-inversijnij-slovnik-ukrayinskoyi-movi/812&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;закінчуватися не можуть&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-02T03:23:09.257" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="764" PostTypeId="2" ParentId="762" CreationDate="2017-03-02T03:32:23.457" Score="9" Body="&lt;h2&gt;Коротка відповідь&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;За правилами відмінювання — &lt;em&gt;протиріч&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;підборідь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;знань&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Також пропонують варіант — &lt;em&gt;протиріччів&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Довга відповідь&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Що таке &lt;em&gt;«протиріччя»&lt;/em&gt;? Це &lt;strong&gt;іменник середнього роду&lt;/strong&gt; з збірним значенням узагальнення, морфологія якого містить закінчення &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Такі іменники відмінюються по другому типу відмінювання:&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par45IIp2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Правопис закінчень відмінюваних слів&lt;/strong&gt; → &lt;strong&gt;§ 45. Поділ на групи&lt;/strong&gt; → &lt;strong&gt;II відміна&lt;/strong&gt; → &lt;strong&gt;2. М’яка група&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, прокрутіть до &lt;strong&gt;Середній рід&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;До м’якої групи належать іменники середн. роду із закінченням &lt;code&gt;-е&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt; (без суфіксів &lt;code&gt;-ен-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ят-&lt;/code&gt; при відмінюванні й переважно з подовженням кінцевого приголосного основи): &lt;em&gt;горе, місце, море, поле; життя, завдання, збіжжя, здоров’я, змагання, знаряддя, листя, обличчя, пір’я, полум’я, сім’я, тім’я&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Такі іменники утворюються з попереднім &lt;strong&gt;подвоєнням приголосної&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Окрім випадку, коли подвоєна приголосна вже є;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Окрім випадку, коли корінь закінчується на губну приголосну &lt;code&gt;-б, -п, -м, -ф&lt;/code&gt;, а також &lt;code&gt;-р&lt;/code&gt;; у цьому випадку замість подвоєння вживається апостроф: &lt;em&gt;подвір'я&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Окрім того, при подвоєнні відбувається зсув приголосних:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-г&lt;/code&gt; → &lt;code&gt;-ж&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;бі&lt;strong&gt;г&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; → &lt;em&gt;збі&lt;strong&gt;жж&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дру&lt;strong&gt;г&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; → &lt;em&gt;подру&lt;strong&gt;жж&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;доро&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;бездорі&lt;strong&gt;жж&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-к&lt;/code&gt; → &lt;code&gt;-ч&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;ре&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;ти&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;протирі&lt;strong&gt;чч&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ли&lt;strong&gt;к&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; → &lt;em&gt;обли&lt;strong&gt;чч&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(старовинні форми кореня ще й досі впливають на морфологію слова, хоча в чистому вигляді вже не використовуються)&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тепер, ваше запитання важливо розділити на два:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи подвоювати приголосну?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи вживати м'який знак?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З формальної точки зору, відмінювання утворених таким чином іменників відповідає правилам відмінювання &lt;strong&gt;другої відміни, м'якої групи, середнього роду&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par55&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 55. Родовий відмінок&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У родовому відмінку множини іменники другої відміни мають закінчення &lt;code&gt;-ів (-їв)&lt;/code&gt;, &lt;em&gt;нульове закінчення&lt;/em&gt; та &lt;code&gt;-ей&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Закінчення &lt;code&gt;-ів&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (після голосного та апострофа &lt;code&gt;-їв&lt;/code&gt;) мають іменники чол. роду та іменники середн. роду на &lt;code&gt;-е, -я&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;батьків, берегів, вольтів, героїв, друзів, дощів, країв, метрів, омів, підписів, робітників, солдатів, солов’їв, степів, товаришів, школярів; верхів’їв, відкриттів, життів, міжгір’їв, морів, нагір’їв, подвір’їв, полів, покриттів, почуттів, прислів’їв.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нульове закінчення&lt;/strong&gt; мають усі іменники середн. роду на &lt;code&gt;-о, -е&lt;/code&gt; та більшість на &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt; (переважно з попереднім м’яким подовженим приголосним &lt;code&gt;н&lt;/code&gt;): &lt;em&gt;бажань, боліт, вагань, верховіть, весіль, відер, вікон, доліт, завдань, засідань, знань, кіл, кілець, коліс, місць, озер, &lt;strong&gt;облич&lt;/strong&gt;, пальт, питань, піддаш, полотен, посилань, прізвищ, &lt;strong&gt;роздоріж&lt;/strong&gt;, серць (і сердець), сіл, слів, сприйнять, хутер, яєць; але: морів, полів (рідше піль)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, &lt;strong&gt;нульове закінчення&lt;/strong&gt; може містити або не містити м'який знак залежно від того, після якої приголосної воно ставиться.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Фактичне вживання&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут складніше, пошук по інтернету дає велику кількість посилань, де дописувачі активно сперечаються. Наприклад, &lt;a href=&quot;http://maidan.org.ua/arch/mova/1189037030.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А у Бібліотеці Вернадського навіть знайшовся матеріал під красномовною назвою зі знаком оклику: &lt;a href=&quot;http://oai.org.ua/index.php/record/view/423874&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Колібаба, Л. «Подружжів і подруж, але не подружь!»&lt;/a&gt; (переглянути/скачати &lt;a href=&quot;http://www.irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe?C21COM=2&amp;amp;I21DBN=UJRN&amp;amp;Image_file_name=PDF/Ukrm_2011_4_22.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;). Авторка — &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/Structure/Departments/Department3/employees/Pages/kolibaba.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лариса Колібаба&lt;/a&gt;, кандидат філологічних наук, старший науковий співробітник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;-ІВ, -ЇВ&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, спроби встановити правопис з використанням &lt;code&gt;-ів&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;-їв&lt;/code&gt; спричинене перекваліфікацією цих іменників на &lt;strong&gt;мішану групу вімінювання&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Той самий сайт Правопис &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; містить іншу групу іменників на &lt;code&gt;-й&lt;/code&gt;, наприклад, &lt;em&gt;вчитель&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;край&lt;/em&gt;. Вони, насправді, у родовому відмінку множини отримують закінчення &lt;code&gt;-ів&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;-їв&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-15T16:54:06.643" LastActivityDate="2018-04-15T16:54:06.643" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="765" PostTypeId="2" ParentId="760" CreationDate="2017-03-02T06:54:14.480" Score="10" Body="&lt;p&gt;Здається, в англійській мові слово &lt;em&gt;update&lt;/em&gt; частіше застосовується до програмного забезпечення (ПЗ), а &lt;em&gt;upgrade&lt;/em&gt; - до апаратного. Тому, якщо мова йде про IT-галузь, то пропоную перекласти ось так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;update&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;оновити&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;upgrade&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;модернізувати&lt;/em&gt; (приклад використання у контексті програмного забезпечення &lt;a href=&quot;http://www.kmu.gov.ua/document/247997520/Food_safety_Market_Serveillance.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://it-tehnolog.com/statti/prosluhovuvannya-mobilnogo-telefonu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, у контексті апаратного - &lt;a href=&quot;http://uchni.com.ua/informatika/1375/index.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:46:38.717" LastActivityDate="2018-05-17T20:46:38.717" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="766" PostTypeId="2" ParentId="662" CreationDate="2017-03-02T07:32:19.550" Score="1" Body="&lt;p&gt;Такого слова в українській мові немає, але, якщо хочете, можна увімкнути фантазію й самому придумати щось дивакувате. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;stream&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;стрімóк&lt;/em&gt; (від слова стрімкий, стрімка передача інформації)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;streaming&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;стрíміння&lt;/em&gt; (наголос на першу &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;streamer&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;стрімник&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча не певен, що люди це сприймуть.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодня до вжитку української мови входять нові слова та вирази, зокрема, і з інших мов. Тому не бачу нічого поганого у термінах &lt;em&gt;стрім&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;стрімер&lt;/em&gt;. Хіба що ви хочете разюче вирізнитись і показати креативність.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:36:52.313" LastActivityDate="2018-04-13T21:36:52.313" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="767" PostTypeId="2" ParentId="757" CreationDate="2017-03-02T07:55:47.920" Score="7" Body="&lt;p&gt;Теоретично, при заохоченні до примирення або висловлюванні позитивного ставлення до нього, можна вжити одну з наступних приказок/прислів'їв/приповідок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Де незгода, там часто шкода.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;З добрими людьми завжди згоди можна дійти.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Згода (дім/хату) будує, а незгода/сварка руйнує.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Згода мир звіщає, хто згоди хоче, той згоду має.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Коли усюди сама згода, здається кращою й погода.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Краще/ліпша солом'яна згода, як золота звада / золотий суд.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ліпше в згоді і любові бідному, як у сварці і ненависті багатому.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я до згоди, як риба до води.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело: М. Позаяк, «Прислів'я та приказки: взаємини між людьми» (1991, Київ, «Наукова думка») (АН УРСР, Інститут мистецтвознавства, фольклору та етнографії ім. М. Т. Рильського) — там указані джерела кожної приповідки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;На жаль, жодна з них (принаймні на мою думку) не відповідає за духом Вашому прикладу «мир, дружба, жвачка». Сподіваймось, хтось додасть ще.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-05T11:56:25.100" LastActivityDate="2017-03-05T11:56:25.100" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="768" PostTypeId="2" ParentId="746" CreationDate="2017-03-02T09:14:29.957" Score="5" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Інфраструктура:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;І. обробки подій &lt;em&gt;[event f.]&lt;/em&gt;. І. для показу персоніфікованої інформації &lt;em&gt;[Content Selection F.]&lt;/em&gt;. І. обробника бізнес-логіки &lt;em&gt;[business logic handler f.]&lt;/em&gt;. І. UPnP. І. постачальника облікових даних &lt;em&gt;[Credential Provider F.]&lt;/em&gt;. І. рішень Microsoft SharePoint &lt;em&gt;[Microsoft SharePoint Solutions F.]&lt;/em&gt;. І. тестування магазину Windows &lt;em&gt;[Windows Store Testing F.]&lt;/em&gt;. Портативна і. .Net &lt;em&gt;[portable .Net f.]&lt;/em&gt;. Компоненти і. &lt;em&gt;[f. components]&lt;/em&gt;. І. зв'язку пристроїв &lt;em&gt;[Device Association F.]&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=framework&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Microsoft Terminology Collection + Translations in Localized Microsoft Products&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Каркас:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Розробник к. &lt;em&gt;[f. developer]&lt;/em&gt;. К. панелі навігації. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;KDE Localization&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;К. драйверів режиму користувача.  &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=framework&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Microsoft Terminology Collection + Translations in Localized Microsoft Products&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Комплекс:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Шаблони для різних систем збирання та к. &lt;em&gt;[templates for different build-systems and f.]&lt;/em&gt;. К. PHPUnit. К. PyUnit. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;KDE Localization&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Концепція:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;К. безпечного передавання даних &lt;em&gt;[Safe Harbor F.]&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=framework&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Microsoft Terminology Collection + Translations in Localized Microsoft Products&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Набір бібліотек:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Н. мультимедійних б. &lt;em&gt;[multimedia f.]&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;KDE Localization&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Оболонка:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;О. для роботи з пристроями Solid. О. отримання нових даних. О. QGraphicsView. О. керування особистою інформацією Akonadi. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;KDE Localization&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Платформа:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Портування до п. &amp;lt;назва&gt;. Портування на п. &amp;lt;назва&gt;. Додаток &lt;em&gt;[plugin]&lt;/em&gt; до п. &amp;lt;назва&gt;. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;KDE Localization&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;П. Microsoft SharePoint Foundation. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=framework&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Microsoft Terminology Collection + Translations in Localized Microsoft Products&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Середовище:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;С. налаштування серверів &lt;em&gt;[backend configuration f.]&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;KDE Localization&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;С. підключення &lt;em&gt;[connector f.]&lt;/em&gt;. С. діагностики мережі &lt;em&gt;[Network Diagnostics F.]&lt;/em&gt;. С. текстових служб &lt;em&gt;[Text Services F.]&lt;/em&gt;. С. майстра інсталяції &lt;em&gt;[Setup Wizard F.]&lt;/em&gt;. С. шлюзу &lt;em&gt;[gate f.]&lt;/em&gt;. С. сценарію &lt;em&gt;[scenario f.]&lt;/em&gt;. С. оцінювання &lt;em&gt;[evaluation f.]&lt;/em&gt;. С. для виконання автоматизованих перетворень документів &lt;em&gt;[f. for performing automated document conversions]&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=framework&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Microsoft Terminology Collection + Translations in Localized Microsoft Products&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Система:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;C. визначення розташування GeoClue &lt;em&gt;[GeoClue Location F.]&lt;/em&gt;. С. WebAccounts. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;KDE Localization&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;С. обслуговування клієнтів &lt;em&gt;[Customer Care F.]&lt;/em&gt;. С. групової політики.  &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=framework&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Microsoft Terminology Collection + Translations in Localized Microsoft Products&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Структура:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;С. малювання кривих &lt;em&gt;[The Curve F.]&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;KDE Localization&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;С. політики фільтрації відправників &lt;em&gt;[sender policy f.]&lt;/em&gt;. С. майстра служби Microsoft PerformancePoint &lt;em&gt;[Microsoft PerformancePoint Wizard F.]&lt;/em&gt;. С. веб-служб Windows &lt;em&gt;[Windows Web Services f.]&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=framework&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Microsoft Terminology Collection + Translations in Localized Microsoft Products&quot;&gt;MS&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-02T10:47:11.657" LastActivityDate="2017-03-02T10:47:11.657" CommentCount="2" CommunityOwnedDate="2017-03-02T09:14:29.957" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="769" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-02T09:30:22.970" Score="24" ViewCount="8863" Body="&lt;p&gt;Згідно означень:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.wordnik.com/words/download&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Download&lt;/a&gt; - передавати дані, програми, текст тощо з віддаленого комп’ютера (сервера) до локального комп’ютера (зазвичай, через мережу), або з комп’ютера до периферійного пристрою.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.wordnik.com/words/upload&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Upload&lt;/a&gt; - передавати дані чи програми від периферійного комп’ютера чи пристрою до центрального, зазвичай віддаленого, комп’ютера.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Колись я зустрічав переклад &lt;code&gt;download&lt;/code&gt; - &lt;code&gt;звантажити&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;upload&lt;/code&gt; - &lt;code&gt;завантажити&lt;/code&gt;, але це може заплутати людей, адже зараз переважна більшість (зокрема й локалізованих &lt;a href=&quot;http://www.opera.com/uk/computer/windows&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;програм&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://www.microsoft.com/uk-ua/download/details.aspx?id=3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайтів&lt;/a&gt;) вживає &lt;code&gt;завантажити&lt;/code&gt; у значенні &lt;code&gt;download&lt;/code&gt;. Іноді можна почути сленг &lt;code&gt;залити&lt;/code&gt; у значенні &lt;code&gt;upload&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розумію, що однозначної відповіді на це питання не існує, та все ж хочеться почути думки користувачів стосовно того, як би вони переклали &lt;code&gt;download&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;upload&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastActivityDate="2021-10-15T18:25:45.493" Title="Як краще перекласти українською &quot;download&quot; та &quot;upload&quot;?" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="7" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="770" PostTypeId="2" ParentId="746" CreationDate="2017-03-02T09:33:13.667" Score="4" Body="&lt;p&gt;В контексті розробки програмного забезпечення «framework», як правило, є гіпонімом до «library» (або «set of libraries»). Тобто поняття «фреймворк» &lt;a href=&quot;http://www.programcreek.com/2011/09/what-is-the-difference-between-a-java-library-and-a-framework/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не завжди&lt;/a&gt; є повним синонімом до поняття «бібліотека» («набір бібліотек»), тим не менш найчастіше це або певний підтип бібліотеки (набору бібліотек), або все таки &lt;a href=&quot;//stackoverflow.com/a/148852/1421194&quot;&gt;повний синонім&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки переклад поняття «library» як «бібліотека» вже встоявся (хоч він і не є найточнішим), я пропоную в контексті розробки програмного забезпечення перекладати «framework»: або як «&lt;strong&gt;бібліотека&lt;/strong&gt;» (чи «&lt;strong&gt;набір бібліотек&lt;/strong&gt;»), або, коли фреймворк справді відрізняється, якось уточнювати: «&lt;strong&gt;каркасна бібліотека&lt;/strong&gt;», «&lt;strong&gt;набір каркасних&lt;/strong&gt; / &lt;strong&gt;каркасний набір бібліотек&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аби не множити &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Buzzword&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;buzzword&lt;/a&gt;'и і в українській мові. Це моя особиста думка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-03-02T09:33:13.667" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="771" PostTypeId="2" ParentId="769" CreationDate="2017-03-02T10:11:11.727" Score="28" Body="&lt;p&gt;Microsoft:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=download&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Download&lt;/a&gt; = завантажити.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=upload&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Upload&lt;/a&gt; = передати &lt;sub&gt;(іноді: надіслати, завантажити)&lt;/sub&gt;.&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Download = отримати.&lt;br&gt;&#xA;  Upload = вивантажити.&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словотвір (лідери станом на 2017-03-02):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/download&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Download&lt;/a&gt; = завантажити.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/upload&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Upload&lt;/a&gt; = відвантажити.&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Народний» словник linux.org.ua:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=download&amp;amp;dicts=3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Download&lt;/a&gt; = звантажити, стягнути.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=upload&amp;amp;dicts=3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Upload&lt;/a&gt; = викласти, відвантажити.&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Джерела без розрізнення:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;Є. Мейнарович, М. Кратко «Англійсько-український словник з математики та інформатики» (2010): &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=download&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;download&lt;/a&gt; = &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=upload&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;upload&lt;/a&gt; = завантажити (ще: download = переслати, d. facilities = засоби вивантажити; upload = перевантажити, u. facilities = засоби завантажити).&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;О. Кочерга, Є. Мейнарович «Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки): частина І англійсько-українська» (2010): &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=download&amp;amp;dicts=4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;download&lt;/a&gt; = &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=upload&amp;amp;dicts=4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;upload&lt;/a&gt; = завантажити.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;Переклади веб-оглядача Chromium на Launchpad: &lt;a href=&quot;//translations.launchpad.net/chromium-browser/translations/+pots/chromium-browser/uk/+translate?search=download&amp;amp;show=translated&amp;amp;batch=50&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;download&lt;/a&gt; ≈ &lt;a href=&quot;//translations.launchpad.net/chromium-browser/translations/+pots/chromium-browser/uk/+translate?search=upload&amp;amp;show=translated&amp;amp;batch=50&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;upload&lt;/a&gt; ≈ (здебільшого) завантажити.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інші де-факто використовувані:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Download: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skachuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(с)кач(ув)ати&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;скачати&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%87%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;скачування&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BA%D0%B0%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;качати&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%87%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;скачувати&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//verinet.files.wordpress.com/2013/03/nichna-kachka.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;качка&lt;/a&gt;).&lt;br&gt;&#xA;  Upload: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakachuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;закач(ув)ати&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;закачати&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D1%87%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;закачувати&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;закачка&lt;/a&gt;), &lt;a href=&quot;http://webdovidka.com/index.php?newsid=52837&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;залити&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=ACcXAQAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D0%BD%D1%83%D1%82%D0%B8+%D1%84%D0%B0%D0%B9%D0%BB%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;закинути&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інші лише пропоновані:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Upload: &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=30578&amp;amp;page=1000&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;замереж(ув)ати&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/upload&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-02T11:45:34.943" LastActivityDate="2017-03-02T11:45:34.943" CommentCount="10" CommunityOwnedDate="2017-03-02T10:11:11.727" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="772" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="783" CreationDate="2017-03-02T11:28:58.830" Score="14" ViewCount="7744" Body="&lt;p&gt;Зазвичай фразу &quot;цирк на дроті&quot; можна зустріти, коли йдеться про щось абсурдне (&lt;a href=&quot;http://prodereban.com.ua/news/cirk-na-droti-2-yak-uxvalyuvali-pidvishhennya-tarifu-na-pro%D1%97zd-u-kropivnickomu-234711/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;приклад&lt;/a&gt; у заголовку новин).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але як з'явився цей вислів? Чи має він стосунок до якихось акробатичних номерів із використанням дротів, чи це може бути уривок з якогось анекдоту у формі телефонної розмови (&quot;Алло, цирк на дроті.&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обговорення &lt;a href=&quot;http://forum.lingvo.ru/actualthread.aspx?tid=113953&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; згадує, що і в білоруській мові він вживається.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="390" LastEditDate="2017-03-02T13:12:12.947" LastActivityDate="2020-04-28T16:39:01.973" Title="Звідки походить вираз &quot;цирк на дроті&quot;?" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="773" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="774" CreationDate="2017-03-02T11:41:10.813" Score="6" ViewCount="308" Body="&lt;p&gt;Як назвати модний жіночий капелюшок з великими (чи не дуже) полями?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи може &quot;крислатий капелюх/капелюшик&quot; бути жіночим, стильним, модним, молодіжним?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 дає такі означення, та не зрозуміло чи мають вони потрібні конотації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КРИСЛА́ТИЙ, а, е.&lt;br&gt;&#xA;  2. Те саме, що крисатий. Укривши голову крислатим брилем з доброї житньої соломи, Кардаш.. блукав серед пісків (Семен Журахович, Звич. турботи, 1960, 16).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ПОЛЕ, я, сер.&lt;br&gt;&#xA;  8. перев. мн. Відігнуті краї капелюха, бриля тощо; криси.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD:&lt;/strong&gt; Як сказати &quot;ширина крисів - 10 сантиметрів&quot;, чи краще &quot;країв&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-02T19:10:38.350" LastActivityDate="2017-03-02T19:10:38.350" Title="Як назвати жіночий капелюшок із великими полями?" Tags="|фразеологізми|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="774" PostTypeId="2" ParentId="773" CreationDate="2017-03-02T12:45:23.257" Score="9" Body="&lt;p&gt;Капелюх або бриль має &lt;em&gt;криси&lt;/em&gt;, вживання слова &lt;em&gt;поля&lt;/em&gt; в цьому значенні – це совіцький росіянизм 2-ї половини ХХ ст. Жодний із довоєнних словників &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B5&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не дає&lt;/a&gt; наявности значення &lt;em&gt;криси&lt;/em&gt; в слові &lt;em&gt;поля&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звичайно ж, крислатий жіночий капелюшок &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?client=opera&amp;amp;q=%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B9%20%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8E%D1%88%D0%B8%D0%BA&amp;amp;sourceid=opera&amp;amp;ie=UTF-8&amp;amp;oe=UTF-8#q=%22%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B9%20%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8E%D1%88%D0%BE%D0%BA%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;може бути&lt;/a&gt; й модним, і стильним, і молодіжним. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наївні очі, юну свіжість рис&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Затінює крислатий капелюшок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Одна з хрестоматійних Попелюшок,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ти сниш про те, що є на світі Принц.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pisni.org.ua/songs/2270767.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;/Люцина Хворост. Інженю/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;До речи, хоча обидва варіянти слова допустимі, та все ж Ґуґл дає таке порівняння їх вживаности: &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?client=opera&amp;amp;q=%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B9%20%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8E%D1%88%D0%B8%D0%BA&amp;amp;sourceid=opera&amp;amp;ie=UTF-8&amp;amp;oe=UTF-8#q=%22%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8E%D1%88%D0%B8%D0%BA%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;капелюш&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;к&lt;/a&gt; – 282 результати, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?client=opera&amp;amp;q=%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B9%20%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8E%D1%88%D0%B8%D0%BA&amp;amp;sourceid=opera&amp;amp;ie=UTF-8&amp;amp;oe=UTF-8#q=%22%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8E%D1%88%D0%BE%D0%BA%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;капелюш&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;к&lt;/a&gt; – 79 100 результатів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-02T12:45:23.257" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="775" PostTypeId="2" ParentId="755" CreationDate="2017-03-02T13:05:12.230" Score="4" Body="&lt;p&gt;Щодо фразеологізму &quot;з родзинкою&quot;, вважаю, що в такому значенні ним почали послуговуватися завдяки впливу російської мови, це підтверждує навіть СУМ, не фіксуючи слово в однині. У СУМі безліч таких прикладів, була свого часу політика зближення мов, але чомусь виявилося, що українська та білоруська зближалися до російської... &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але з часом мова змінюється і якщо в 20 сторіччі вислів &quot;з родзинкою&quot; був не дуже поширений і його переважно брали в лапки, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Такий же, &quot;з родзинкою&quot;, сюжет, раптова, неочікувана розв'язка притаманна багатьом творам письменника і становить одну з особливостей його сюжетно-композиційних принципів. (1997, Василь Поп, &quot;Творчість Михайла Томчанія&quot;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;то сьогодні деякі письменники та перекладачі взяли його до свого арсеналу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Двокімнатна хрущовка перепланована з родзинкою — стіна між передпокоєм і вітальнею знесена, тож, варто ввійти, бачиш дальню стіну вітальні з тим правдивим дзеркалом, що воно дивиться на тебе просто з порога. (Люко Дашвар, &quot;На запах м'яса&quot;)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Потрібна родзинка. Ось цією &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe?C21COM=2&amp;amp;I21DBN=UJRN&amp;amp;P21DBN=UJRN&amp;amp;IMAGE_FILE_DOWNLOAD=1&amp;amp;Image_file_name=PDF/Mysu_2013_13_41.pdfBT3nENae4FUvhJy-A&amp;amp;cad=rjt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;родзинкою&lt;/a&gt; і стає некомерційна, творча, &#xA;  часто  незрозуміла  робота. (Олексій Роготченко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Моя думка, якщо без &quot;родзинки&quot;  ніяк — можете вжити, але тричі подуймате, адже до 21 сторіччя наші митці слова обходились без неї...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="484" LastEditDate="2017-03-03T06:45:43.153" LastActivityDate="2017-03-03T06:45:43.153" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="776" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="779" CreationDate="2017-03-02T15:14:56.447" Score="17" ViewCount="2630" Body="&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%81%D0%B5_%D0%B2%D0%BA%D0%BB%D1%8E%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Все включено (англ. All-inclusive resort) — система готельного&#xA;  обслуговування, за якої харчування та алкогольні напої включені у&#xA;  вартість проживання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, у самій статті немає жодних посилань на джерела. Я підозрюю, що цей вираз є калькою з російської. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи це так? І чи є альтернативні варіанти, що мають те ж значення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="557" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-03T00:11:15.850" LastActivityDate="2017-03-03T00:11:15.850" Title="Чи є вираз &quot;все включено&quot; нормативним в українській мові?" Tags="|фразеологізми|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="777" PostTypeId="2" ParentId="772" CreationDate="2017-03-02T17:04:50.047" Score="7" Body="&lt;p&gt;Безумовно &quot;цирк на дроті&quot; пов'язаний саме з еквілібристикою. Серед галичан це дуже поширений вислів.  Так само і в Польщі &quot;cyrk na drucie&quot; - це обурений вигук здивування, як напр. &quot;що це за комедія!&quot;, де йдеться не про цирк і не про комедію а про якісь непорядні дії, зухвалі махінації, намагання когось явно &quot;розвести&quot;. Згоден з попереднім коментарем про додаткову експресивність виразу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось тут приклад з польської преси &lt;a href=&quot;http://www.iswinoujscie.pl/artykuly/33980/artykuly/33980/?page=3&amp;amp;sort=DESC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;...niektóre listy to po prostu tzw CYRK NA DRUCIE!!&lt;/a&gt;=&quot;Деякі партійні списки - це просто-таки т.зв. ЦИРК НА ДРОТІ...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А тут приклад зі &quot;&lt;a href=&quot;http://www.dimaname.ru/%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA-%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BD-10/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника сучасного українського сленгу&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗАМОРОЧУВАТИ, -ую, -уєш, недок. Незрозуміло поводитись. От заморочує — прямо цирк на дроті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="765" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-03-04T12:21:22.497" LastActivityDate="2017-03-04T12:21:22.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="778" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-02T17:20:33.920" Score="10" ViewCount="1422" Body="&lt;p&gt;Цей термін є транскрипцією &lt;sub&gt;фр.&lt;/sub&gt; &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Haute_couture&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;haute couture&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. В нас його перекладають як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;висока мода&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Але якщо транскрибують, то зустрічаються обидва варіянти написання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;от кутюр&lt;/em&gt; (наприклад, &lt;a href=&quot;http://nashformat.ua/catalog/knygy/knyga_revolyutsiya_ot_kutyur_dmytro_korchynskyj/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в назві книги&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;от-кутюр&lt;/em&gt; (наприклад, &lt;a href=&quot;http://xn--80aafnzkijm.xn--j1amh/11/12/262-urok-108-suknia-vd-kutiur-chi-ot-kutiur.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в Авраменка&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словниках (окрім народних) слово не ґуґлиться.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що в &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BE%D1%82_%D0%BA%D1%83%D1%82%D1%8E%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російському wiktionary&lt;/a&gt; бачимо примітку &lt;sub&gt;(це важливо, бо українська вікі про високу моду є перекладом з російської)&lt;/sub&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Данное написание не соответствует ныне действующей норме.&lt;br&gt;&#xA;  Нормативное написание: от-кутюр&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є в нас норми щодо транскрибування іншомовних слів? Бо як на мене, якщо в оригіналі пишеться в два слова, то й в нас має бути так само (на відміну від &lt;em&gt;prêt-à-porter&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:02:36.570" LastActivityDate="2018-03-17T06:02:36.570" Title="&quot;От-кутюр&quot; чи &quot;от кутюр&quot;?" Tags="|запозичені-слова|орфографія|orthography|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="5" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="779" PostTypeId="2" ParentId="776" CreationDate="2017-03-02T17:29:54.260" Score="12" Body="&lt;p&gt;Я не бачу причин, за якими «все включено» може бути не нормативним. Може він неоптимальний, але у СУМ-20:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15052&amp;amp;page=493&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВКЛЮ́ЧЕНИЙ&lt;/a&gt;. Дієпр. пас. до включи́ти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15050&amp;amp;page=492&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВКЛЮЧА́ТИ, ВКЛЮЧИ́ТИ&lt;/a&gt;. 2. Уводити до складу, приєднувати до кого-, чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Отже &lt;strong&gt;все включено&lt;/strong&gt; [до комплекту/переліку передоплачених послуг] — все введено/приєднано до комплекту/переліку передоплачених послуг.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що десь згадуються:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Все враховано&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?num=100&amp;amp;q=%22%D0%B2%D1%81%D0%B5+%D0%B2%D1%80%D0%B0%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%22+site:ua.hotels.com&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вживається на hotels.com&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Повний пансіон&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pansion&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Повний пансіон» у СУМ-11&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В сучасних готелях повний пансіон і «все включено» різняться (&lt;a href=&quot;http://tourlib.net/books_ukr/pucentejlo118.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://tursvit.info/shho-take-povnyj-pansion-u-goteli/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://olympica.com.ua/495420-povnijj-pansion-shho-ce.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;повний пансіон — це коли включені сніданок, обід і вечеря;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«все включено» може додатково включати в себе закуски і напої між основними прийомани їжі, можливо, навіть уночі, можливо, додаткові розваги й інше.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте я б не розглядав повний пансіон і «все включено» як поняття, що не перетинаються. Радше «повний пансіон» є гіперонімом до «все включено» (адже «все включено» має на увазі, як мінімум, повний пансіон). Тим більше, що за тими ж посиланнями вище сказано, що люди часто плутають ці поняття і що значення «все включено» різниться від готелю до готелю. Тобто «повний пансіон» — більш надійний (із фіксованим значенням) термін, але в загальному випадку менш вимогливий, ніж «все включено».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Повне утримання&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це радше не термін, а просто характеристика.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pansion&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Використання словосполучення «повне утримання» у СУМ-11&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Пропозиції без аргументації: все &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048804298488671&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;введено&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048871115148656&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вклю&lt;strong&gt;чн&lt;/strong&gt;о&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048804298488671&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вміщено/внесено/впроваджено&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048680058501095&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;входить&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048804298488671&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;додано/долучено&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048681465167621&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;завбачено&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048804298488671&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;заведено&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/1542966405970726/permalink/1689299728004059/?comment_id=1689723654628333&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;залучено&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048804298488671&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;занесено/записано&lt;/a&gt;/оплачено/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048804298488671&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;охоплено&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048837321818702&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;передбачено&lt;/a&gt;/передоплачено/&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048681041834330&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;продумано&lt;/a&gt;,&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048795381822896&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;всі виго́ди&lt;/a&gt;,&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1048677688501332/?comment_id=1048837321818702&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;повний сервіс&lt;/a&gt;.&#xA;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-02T22:43:23.383" LastActivityDate="2017-03-02T22:43:23.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="780" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-02T19:21:23.310" Score="12" ViewCount="7262" Body="&lt;p&gt;Слова «відчуття» та «почуття» широко вживані в українській мові, проте, напевно, не всі (подібно до мене) до кінця розуміють відмінність між ними. Наприклад, як сказати правильно: &lt;code&gt;відчуття несправедливості&lt;/code&gt; чи &lt;code&gt;почуття несправедливості&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Старий-добрий СУМ дещо плутається в поясненнях. До прикладу, в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidchuttja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;першому&lt;/a&gt; випадку він каже про &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;здатність відчувати, сприймати явища навколишнього світу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pochuttja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;другому&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;здатність відчувати, сприймати навколишнє середовище.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Уривок з газети &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/71.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Хрещатик&lt;/a&gt; (71, &lt;a href=&quot;//mova.kreschatic.kiev.ua/2017/10/31/%D0%90%D1%80%D1%85%D1%96%D0%B2-2000-2001/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2000–2001&lt;/a&gt; роках), поданий на &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53394/26317.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt;, пояснює різницю так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Що таке відчуття? То відображення мозком людини властивостей предметів&#xA;  об’єктивної дійсності, які безпосередньо впливають на органи чуття;&#xA;  стан подразнюваного організму. (…) А почуття визначається як чітке і&#xA;  ясне усвідомлення чогось у сфері психіки, моралі; емоції, вияви&#xA;  душевного стану.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;АЄОА.&lt;/strong&gt; Вже знайомий нам СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pochuttja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нагадує&lt;/a&gt; про наступну штуку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Шосте &lt;strong&gt;почуття&lt;/strong&gt; — здатність людини добре орієнтуватися в обставинах,&#xA;  інтуїтивно приймати правильні рішення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як виборсатися з цієї суміші &lt;code&gt;відчуттів&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;почуттів&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще, як зауважив &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/66/yellow-sky&quot;&gt;Yellow Sky&lt;/a&gt;, існує &lt;code&gt;чуття&lt;/code&gt;. Наскільки велика різниця між всіма поданими поняттями?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-01-27T06:20:25.000" LastActivityDate="2018-01-27T07:01:24.470" Title="Семантична відмінність між поняттями &quot;відчуття&quot;, &quot;почуття&quot; та &quot;чуття&quot;" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="781" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="782" CreationDate="2017-03-02T19:35:07.877" Score="15" ViewCount="1574" Body="&lt;p&gt;На Вікіпедії час від часу зустрічаю статті про бійців, де можна побачити переклад з російської терміну &lt;code&gt;осколочное ранение&lt;/code&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%BD%D0%B4%D0%B0%D1%80_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%9B%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D1%82%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наприклад&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;отримав осколкове поранення біля Слов'янська&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Google &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#ru/uk/%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%BE%D0%B5%20%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; переклад саме такий переклад. Натомість &lt;code&gt;осколок&lt;/code&gt; &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#ru/uk/%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;перекладається&lt;/a&gt; як &lt;code&gt;уламок&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно перекласти російськомовний термін?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T22:04:08.117" LastActivityDate="2018-03-26T22:04:08.117" Title="Переклад з російської «осколочное ранение»" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="782" PostTypeId="2" ParentId="781" CreationDate="2017-03-02T20:17:16.603" Score="8" Body="&lt;p&gt;Можливо &lt;code&gt;скалкове поранення&lt;/code&gt;, бо найдавніший приклад вживання знайдений мною подає саме такий варіант. СУМ на &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skalka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скалка&lt;/a&gt; містить уривок з Лесі Українки написаний 1896 року:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Часами тільки бомба огнева&lt;br&gt;&#xA;  Могильну тишу розбивала гучно&lt;br&gt;&#xA;  І всіх навколо ранила скалками. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гугл на &lt;code&gt;&quot;скалкове поранення&quot;&lt;/code&gt; (саме в лапках) видає трохи більше 30 &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=%22%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B5%20%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;результатів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також значення описане у вікіпедійній статті &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Скалка&lt;/a&gt; говорить, що можна таки використати скалку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Скалка&lt;/strong&gt; — відколотий, відбитий шматок чогось твердого; осколок, тонка&#xA;  тріска, переважно сухого дерева, гострий відламок металу, скла тощо,&#xA;  які застряли у шкірі, тілі. Тонкий загострений довгастий кристал&#xA;  льоду, інею тощо. Краплі жиру на поверхні рідини&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча з народного сучасного словника на &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt; маємо підтримку саме осколкового:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Осколочный&lt;/strong&gt; – скалковий, скалчастий, осколковий, уламковий, друзковий:&lt;br&gt;&#xA;  • &lt;em&gt;осколочное ранение – осколкове поранення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skabka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Скабка&lt;/a&gt; на СУМ, але як вказано в коментарях скабка більше підходить для &quot;занози&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СКА́БКА&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;жін&lt;/em&gt;. Тонка, гостра трісочка, гострий осколок металу, скла&#xA;  та ін., які застряли у шкірі, в тілі; скалка. — &lt;em&gt;А що, чи скабку виняла&lt;/em&gt;&#xA;  [вийняла] &lt;em&gt;з ноги?&lt;/em&gt; (Ганна Барвінок, Опов.., 1902, 77); &lt;em&gt;Не помічають&lt;/em&gt;&#xA;  [теслярі] &lt;em&gt;ні скабок, ні вдертої шкіри на мозолястих руках&lt;/em&gt; (Олександр&#xA;  Довженко, Зачарована Десна, 1957, 554).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-03-03T19:54:07.190" LastActivityDate="2017-03-03T19:54:07.190" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="783" PostTypeId="2" ParentId="772" CreationDate="2017-03-02T21:23:17.970" Score="13" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Воно, ймовірно, не з російської. Бо:&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Цирк на дроте» знаходить значно менше результатів, ніж «цирк на дроті»: і в гуглі, і в гугл-книжках — я це при тому, що росіян і російськомовних значно більше, ніж укранців і україномовних.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Росіяни, шукаючи етимологію цього виразу, самі часто звертаються до українсько-білоруської версії.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;s&gt;В російській мові немає слова «дріт»&lt;/s&gt; — не аргумент, у російській мові є &lt;em&gt;застаріле&lt;/em&gt; слово «дрот».&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Воно, ймовірно, не з польської. Бо «cyrk na drucie» знаходить і в гуглі, і в гугл-книжках &lt;em&gt;ще менше результатів&lt;/em&gt;, ніж навіть російський варіант.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне розподіл в гуглі та гугл-книжках такий: &lt;em&gt;&lt;sub&gt;укр.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; «цирк на дроті» (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D1%86%D0%B8%D1%80%D0%BA+%D0%BD%D0%B0+%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%82%D1%96%22&amp;amp;num=100&amp;amp;start=200&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;215&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%86%D0%B8%D1%80%D0%BA+%D0%BD%D0%B0+%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%82%D1%96%22&amp;amp;num=100&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;24&lt;/a&gt;) &gt; &lt;em&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; «цирк на дроте» (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D1%86%D0%B8%D1%80%D0%BA+%D0%BD%D0%B0+%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B5%22&amp;amp;num=100&amp;amp;start=100&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;170&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%86%D0%B8%D1%80%D0%BA+%D0%BD%D0%B0+%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B5%22&amp;amp;num=100&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;14&lt;/a&gt;) &gt; &lt;em&gt;&lt;sub&gt;біл.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; «цырк (з помилкою: цирк) на дроце» (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D1%86%D1%8B%D1%80%D0%BA+%D0%BD%D0%B0+%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%86%D0%B5%22+OR+%22%D1%86%D0%B8%D1%80%D0%BA+%D0%BD%D0%B0+%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%86%D0%B5%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;82&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%86%D1%8B%D1%80%D0%BA+%D0%BD%D0%B0+%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%86%D0%B5%22+OR+%22%D1%86%D0%B8%D1%80%D0%BA+%D0%BD%D0%B0+%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%86%D0%B5%22&amp;amp;num=100&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;5&lt;/a&gt;) &gt; &lt;em&gt;&lt;sub&gt;пол.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; «cyrk na drucie» (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22cyrk+na+drucie%22&amp;amp;num=100&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;26&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22cyrk+na+drucie%22&amp;amp;num=100&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі я схиляюся до білоруської версії. Чому, адже влучань ще менше ніж у росіян?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;По-перше, у білорусів найдавніші трапляння. Причому не в гуглі, а в гугл-книжках. У 1992 вийшло дві книжки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=bIOHtgAACAAJ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Яўсееў Р. М. Цырк на дроце: Сатыра, гумар / Рыгор Яўсееў. — Мінск: Мастацкая літаратура, 1992. — 190 с.: іл. — ISВN 5340009238: 14 р., 700&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — судячи з назви, збірка анекдотів (чи іншого гумору).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Карней I. Цырк на дроце.., або Балансаванне над безданню: [Па матэрыялах гутаркі з дырэктарам Мінскага цырка І. С. Пашкевічам] //Звязда. — 1992. — 23 крас&lt;/em&gt; — за матеріалами інтерв'ю з директором Мінського цирку.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В обох «Цырк на дроце» міститься &lt;strong&gt;в назві&lt;/strong&gt;. Причому, якщо назву другої ще можна сприйняти буквально (наприклад, «Цирк на зв'язку [бо це інтерв'ю],.. або балансування над безоднею»), то назва першої точно відбиває якусь фразу, що вже існувала на момент видання (як мінімум, це фраза з якогось твору з книги, як максимум — відомий вислів). Це підтверджує також висловлення з форуму «слышано в Минске в 1980[-x] гг».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;s&gt;А російське «цирк на дроте» трапляється 14.11.1989 й українське «цирк на дроті» трапляється у 15.12.1990 та 20.06.1992&lt;/s&gt; — неправда, це просто баґ гугла у визначенні дати документа (документи начебто з 1989–1990 описують події 2002, а 1992 — взагалі 2016). Гугл не знаходить українських, російських і польських сторінок до 2000 року. &lt;em&gt;Update&lt;/em&gt;: Міжнародний Google знаходить український журнал &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=KtEtAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%86%D0%B8%D1%80%D0%BA+%D0%BD%D0%B0+%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%82%D1%96%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Зустрічі» 1994 року (№ 8)&lt;/a&gt; — але справи це не міняє, в білорусів все одно давніші результати (причому в самих назвах книжок).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Навіть якщо вираз походить не з Білорусі, білоруси з ним значно більше поріднилися, ніж українці/росіяни/поляки. Вони використовують його для назв статей про щось недоладне, для заголовків гумористичних тем — вони вважають його питомо білоруським виразом і &lt;a href=&quot;https://tech.onliner.by/2016/04/26/viber-7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;радіють, що його додано як стікер у Viber&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Цирк на дроті» знайдено в російській повісті &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=E3c0AQAAIAAJ&amp;amp;q=&amp;quot;%D1%86%D0%B8%D1%80%D0%BA+%D0%BD%D0%B0+%D0%B4%D1%80%D0%BE%D1%86%D0%B5&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Снега полярные зовут» О. Антонова (1973, журнал «Современник»)&lt;/a&gt; — але в білоруській вимові: «на дро&lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;е». За сюжетом, один з персонажів (білорус?) постійно кидає цю фразу, а головний герой його не розуміє. Це лише доводить білоруську версію.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//www.youtube.com/watch?v=vmZ8NPrR9Fw&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Білоруське відео про цей вираз&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коротко:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;мовець каже, що походження точне фрази йому невідомо;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;мовець намагається довести, що вираз більше білоруський, аніж український, російський чи польський (мовляв, в білоруській мові він загальновідомий і літературний, в той час як у інших народів менш відомий, часто лише сленговий і поширений здебільшого в регіонах біля Білорусі);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;мовець не пояснив, чи це про акробата на дроті, чи про телефонний дріт (по-моєму, натякаючи на можливість обох варіантів).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання, чи це про дріт, по якому ходить акробат, чи про телефонний дріт («на дроце» у значенні «на зв'язку») залишається відкритим. У Білорусі він уживається в обох контекстах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Акробат на дроті: &lt;a href=&quot;https://content.onliner.by/news/2016/04/default/2496f7f8bf32418c809d41b24569a5d1.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стікер у Viber&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В контексті телефону:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Хочаш званіць адвакату, ды крык абрываецца ў роце – /&#xA;у слухаўцы дрэсіраваная малпа: “Алё! Цырк на дроце!” &lt;em&gt;[Хочеш дзвонити адвокату, та крик обривається в роті — / в трубці дресировані мавпи: &quot;Алло! Цирк на дроті!&quot;]&lt;/em&gt; &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Андрэй Хадановіч, «Восень на вогнішчы» (2004)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;— Алё, цырк на дроце. Я вас уважліва слухаю. — Салют! Ля апарата — увесь танцпол! &lt;em&gt;[— Алло, цирк на дроті. Я вас уважно слухаю. — Салют! Біля апарата — весь танцпол!]&lt;/em&gt; &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;http://kabierac.livejournal.com/262726.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;З Живого Журналу&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У назві вищенаведеної книги «Цырк на дроце.., або Балансаванне над безданню: [Па матэрыялах гутаркі з дырэктарам…]» я припускаю, що могла мати місце гра слів з обома варіантами.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Білорусі цей вираз існує ще в іншому варіанті: «цуд на дроце» («чудо [диво] на дроті»). Білоруси &lt;a href=&quot;//belarus.dirty.ru/tsyrk-na-drotse-560756/#11229772&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сперечаються&lt;/a&gt; щодо того, яка форма давніше, хоча більшість знають варіант саме з цирком. Можливо, що «цуд на дроце» — це лише результат змішання «цырк на дроце» і «цуд(ы) ў рэшаце» («&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/resheto&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;диво/чудеса в решеті&lt;/a&gt;»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Знайшов українську повість 1982 року видання з цим словосполученням — Галина Пагутяк, &lt;a href=&quot;http://testlib.meta.ua/book/170341/read/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;«— Не бійся, нікому не скажу! Щось таке Славко молов, ніби лис у вас відро з фарбою вкрав. Цирк на дроті! Може, лис тобі сказав, нащо йому відро?»; в різних виданнях це речення сформульоване по-різному&quot;&gt;«Лялечка і Мацько»&lt;/a&gt; — але це істотно нічого не змінює, адже російська повість «Снега полярные поют», де вираз наведено в білоруській фонетиці, однаково був раніше.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-04-28T16:39:01.973" LastActivityDate="2020-04-28T16:39:01.973" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="784" PostTypeId="2" ParentId="778" CreationDate="2017-03-02T23:48:39.183" Score="10" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;От кутюр&quot;&lt;/em&gt; треба писати окремо, бо це не складне слово, а варваризм -  вислів французької мови, переданий українськими буквами. Аналогія зі &lt;em&gt;&quot;шезлонгом&quot;&lt;/em&gt; недоречна, адже &lt;em&gt;&quot;шезлонг&quot;&lt;/em&gt; - засвоєне українською мовою слово, що чудово відмінюється.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось що пише про написання варваризму &lt;em&gt;&quot;а ля&quot;&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/42834/21-Gorodenska4.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Катерина Городенська&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Як все-таки правильно писати а ля?&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Подібність до кого-, чого-небудь, стилізацію під когось чи щось в українській мові виражають прикметники &lt;em&gt;схожий, подібний&lt;/em&gt;, порівняльні сполучники &lt;em&gt;наче, неначе, ніби, мов, мовби&lt;/em&gt; й ін. та порівняльні прийменники &lt;em&gt;подібно до, на зразок, на взірець, на кшталт&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Крім цих відомих засобів дехто використовує незвичне утворення &lt;strong&gt;а ля&lt;/strong&gt;, що за своєю будовою копіює поєднання прийменника а та артикля &lt;em&gt;ля&lt;/em&gt; у французькій мові. Воно має розмовне, переважно іронічне забарвлення.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але пишуть його досі неоднаково:&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;або через дефіс&lt;/strong&gt;, услід за деякими орфографічними та іншими словниками (Український орфографічний словник. – К., 2008 – С. 21; Словник українських прийменників. – Донецьк, 2007. – С. 23), &lt;strong&gt;або окремо&lt;/strong&gt;, порівняйте:  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Це потрібно групі, яка має на меті розбавити середовище, зробити схему а-ля Кучма 2003–2004 роки&lt;/em&gt; (Газета по-українськи, 21.12.2010);&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;А в колекції з однойменної тканини були виготовлені і куртки, і светри, і комбінезони, і лосини. Червоні спідниці із чорною бахромою поверх а ля Мулен Руж...&lt;/em&gt; (Україна молода, 13.10.2001).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Писати &lt;em&gt;а ля&lt;/em&gt; через дефіс в&#xA;  українській літературній мові немає підстав, бо це не складне слово.&#xA;  Воно є варваризмом, тобто сполукою французької мови, переданою&#xA;  літерами української мови. Саме тому його потрібно писати окремо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="745" LastEditorUserId="745" LastEditDate="2017-03-03T19:13:31.770" LastActivityDate="2017-03-03T19:13:31.770" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="786" PostTypeId="2" ParentId="778" CreationDate="2017-03-03T01:05:00.213" Score="5" Body="&lt;p&gt;В статті &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%92%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B4%D0%B0&amp;amp;oldid=18715962&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Це посилання саме на ту версію, яка була актуальна під час написання питання.&quot;&gt;«Висока мода» у Вікіпедії&lt;/a&gt; є посилання на джерело написання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Словник іншомовних слів / Уклад.: С. М. Морозов, Л. М. Шкарапута.— К.: Наукова думка, 2000. — 680с. — (Словники України). ISBN 966-00-0439-7&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В тому джерелі написано:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОТ КУТЮ́Р&lt;/strong&gt; (від франц. haut coutur, від haut, букв. — висота i coutur — шиття) — висока мода.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Заходимо знов у Вікіпедію, дивимось історію, бачимо, що 3 березня 2016‎, незважаючи на наявність джерела, користувач &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%92%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B4%D0%B0&amp;amp;diff=17707149&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зробив помилкове редагування&lt;/a&gt;, замінивши всі «от кутюр» на «от-кутюр». На його захист можна сказати, що в тій версії, на якій базувалось його редагування, посилання стояло в доволі неочікуваному місці (здавалось, що воно обґрунтовує походження слова, а не написання).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%92%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B4%D0%B0&amp;amp;type=revision&amp;amp;diff=19861811&amp;amp;oldid=18715962&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Виправляємо Вікіпедію&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо загальних правил — не знаю. Можливо, &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/784/4&quot;&gt;Анатолій Хлівний правий&lt;/a&gt;, що &lt;strong&gt;варваризми&lt;/strong&gt; наслідують оце «разом чи дефісно чи окремо» з оригінального написання. Повністю адаптовані запозичення, звісно, &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; наслідують це зі слова-оригінала (&lt;em&gt;&lt;sub&gt;фр.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; Eau de Cologne: &lt;s&gt;О де Колон, О де Колону, О де Колоном, в О де Колоні&lt;/s&gt; одеколон, одеколону, одеколоном, в одеколоні).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-03T02:26:39.537" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="787" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="792" CreationDate="2017-03-03T02:14:27.950" Score="14" ViewCount="4412" Body="&lt;p&gt;При користуванні веб-ресурсами і соцмережами, розділяють два види повідомлень: &lt;strong&gt;загальнодоступні&lt;/strong&gt;, які видні іншим особам, і &lt;strong&gt;приватні&lt;/strong&gt;, які доступні лише відправникові і отримувачу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В англійській для цього використовується відприкметниковий іменник &lt;sub&gt;англ.&lt;/sub&gt;&lt;em&gt;private&lt;/em&gt;, у&amp;nbsp;значенні &lt;em&gt;„private message“&lt;/em&gt;. Але треба зауважити, що словосполучення &lt;em&gt;„to write in private“&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://www.dictionary.com/browse/in--private&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;також має значення&lt;/a&gt; &lt;em&gt;«повідомити по секрету»&lt;/em&gt;, тому вживання його одного, без уточнення „message“, виглядає обґрунтованим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У російській є доволі поширений жаргонізм &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;em&gt;«личка»&lt;/em&gt;, утворене скороченням від &lt;em&gt;«личное сообщение»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи є подібне слово в українській?&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;Особисто я у такому випадку використовую кальку з англійської &lt;em&gt;«приват»&lt;/em&gt; &lt;em&gt;(«написати у приват»)&lt;/em&gt;, але сподіваюся, що існують кращі варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/fsPa9.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/fsPa9.jpg&quot; alt=&quot;На картинці покупець запитує «Кілько тіво кури?», на що продавчиня відповідає «В лічьку написала».&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Картинка демонструє незручність використання прямої кальки з російської.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-03T11:08:45.250" LastActivityDate="2022-08-03T02:11:14.580" Title="Чи є український відповідник до словосполучення &quot;приватне повідомлення&quot;?" Tags="|терміни|from-english|одним-словом|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="788" PostTypeId="2" ParentId="781" CreationDate="2017-03-03T07:53:44.053" Score="10" Body="&lt;p&gt;Одне із значень слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oskolok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;осколок&lt;/a&gt;&quot; в СУМ:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОСКО́ЛОК, лка, чол.   Дрібна частинка бомби, снаряда, міни і т. ін.,&#xA;  що відколюються під час вибуху. Гриміла артилерійська канонада,&#xA;  сипались зенітні осколки з цеба.., а Самійло Вихор того не чув (Василь&#xA;  Кучер, Чорноморці, 1956, 360); Тимко побачив нашого бійця, що біг без&#xA;  шапки і шинелі, він правою рукою підтримував відбиту осколком щелепу&#xA;  (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 501).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oskolkovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;осколковий&lt;/a&gt;&quot; наводить конкретне словосполучення &quot;осколкова рана&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОСКО́ЛКОВИЙ, а, е, Утворений осколком, завданий осколком. Осколкова&#xA;  рана.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastActivityDate="2017-03-03T07:53:44.053" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="789" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="791" CreationDate="2017-03-03T10:01:30.843" Score="19" ViewCount="732" Body="&lt;p&gt;I'm not sure about the usage of this phrase. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I've heard/seen the phrase &quot;у тебе немає клепки в голові&quot; when people (as I thought) are talking about someone's incompetence. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is that the only meaning?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;And is the phrase &quot;не маєш клепки&quot; considered offensive?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="557" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-03-03T11:36:32.873" LastActivityDate="2017-03-03T11:36:32.873" Title="Is the phrase &quot;не маєш клепки&quot; considered offensive?" Tags="|переклад|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="790" PostTypeId="2" ParentId="271" CreationDate="2017-03-03T10:26:53.727" Score="14" Body="&lt;p&gt;М. Вакуленко у своїй монографії «Українська термінологія: комплексний лінгвістичний аналіз» (що її сам автор &lt;a href=&quot;//commons.wikimedia.org/wiki/File:%D0%92%D0%B0%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%9C.%D0%9E._%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F-_%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BB%D1%96%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;опублікував під вільною ліцензією&lt;/a&gt;) присвячує цій темі розділ 3.2.4 «Особливості вживання українських прийменників „в“ („у“) і „до“ для позначення мети та напрямку руху» (він також &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?f=6&amp;amp;t=6864&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;викладений на форумі&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Загальна позиція М. Вакуленка&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наводячи численні вжитки прийменників (а також префіксів) «в» та «у» у фразеологізмах, сучасних виразах, поезії та прозі, В. Вакуленко робить висновок, що &lt;strong&gt;сучасне вживання прийменника «до» в багатьох випадках є надмірним і штучним&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Така велика кількість уживань прийменника «в (у)» на позначення мети руху порівняно з відносно малою кількістю «до» свідчить про закономірність, яка усталилися в українській мові. У цьому довкіллі &lt;strong&gt;нововиправлені вирази з прийменником «до» на місці «в (у)» сприймаються як чужі&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;взяти &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; рук&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;покласти &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; рота (кишені)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;повернутися &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; Києва&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прибути &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; аеропорту&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;приїxати &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; столиці&lt;/em&gt; тощо. Ось кілька прикладів із сучасних засобів масової інформації: &lt;em&gt;делегація прибула &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; Страсбурга&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;президент повернувся &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; Києва&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;взяв книжку &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; рук&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Єршов… поїхав навчатися &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; Петербурга в університет&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;поклав гроші &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; кишені&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Він вважає &lt;strong&gt;«до» антонімом до «від», а «в» («у») — до «з»&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Прийменник «до» означає «наближення» (або «додавання») до чого-небудь або до кого-небудь: &lt;em&gt;підійти &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; стола&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;приїхати в гості &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; друга&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;наближатися &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; міста&lt;/em&gt;. Антонім цього прийменника — &lt;em&gt;від&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;відійти &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; стола&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;їхати &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; друга&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;віддалятися &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; міста&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;від&lt;/strong&gt; Києва до Лубен&lt;/em&gt;. Якщо ж ідеться про переміщення всередину (в межі) об’єкта, і увага акцентується саме на цій кінцевій меті руху, то вживається прийменник &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; (антонім — &lt;em&gt;з&lt;/em&gt;): &lt;em&gt;увійти &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; кімнату&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;вийти &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; кімнати&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;покласти &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; шухляду&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;вийняти &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; шухляди&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;приїхати &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; Україну&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;поїxати &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; України&lt;/em&gt;).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Він:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;погоджується з позицією Ю. Шевельова&lt;/strong&gt; про дієслівні префікси (семантика яких тісно пов’язана зі значенням відповідних прийменників), що «&lt;em&gt;в&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;у&lt;/em&gt;) має основним значенням показувати рух усередину предмета», а «&lt;em&gt;до&lt;/em&gt; показує наближення до предмета».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;але &lt;strong&gt;критикує частину формулювань Б. Антоненка-Давидовича&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Різниця між цими прийменниками особлива відчутна у виразах, де семантика вимагає вживання як «в (у)», так і «до»: &lt;em&gt;приїхати &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; Львів &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; брата&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поїхати &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; Петербург &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; університету&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зайти &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; клітку &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; левів&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;У своїй книжці «Як ми говоримо» Борис Антоненко-Давидович також зупинявся на цьому питанні. І прийшов до подібних нашим висновків: «Узагалі, коли мовиться про рух у напрямі міста, села, селища, тоді треба ставити прийменник &lt;em&gt;до&lt;/em&gt;…». Зауважмо: &lt;em&gt;рух у напрямі&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;прибуття&lt;/em&gt;. І далі: «Якщо мета руху в певному напрямі супроводжується ще й додатковими поясненнями, то після них може стояти замість прийменника &lt;em&gt;до&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;в&lt;/em&gt;)…» А це вже &lt;strong&gt;не зовсім вдале формулювання&lt;/strong&gt;. «Мета руху» — на відміну від вирушання в невизначеному напрямі — однозначно вимагає вживання «у (в)», і не замість «до». А «додаткові пояснення» — то насправді обставини, що підкреслюють необхідність уживання «у (в)» (дуже часто ці обставини потребують для себе прийменника «до», як у виразі «поїхати у Львів до брата»). Саме такі висновки напрошуються після уважного вивчення наведених вище прикладів. І далі: «У реченнях, де рух або дію скеровано до предметів, середовищ або мовиться про абстрактні поняття, ставиться прийменник &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;в&lt;/em&gt;)…».&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, на відміну від Б. Антоненка-Давидовича, за М. Вакуленко вважає, що вживання прийменника «в» («у») у фразі, наприклад, «приїхати &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; Львів до брата» обумовлене &lt;strong&gt;не тим, що присутні додаткові пояснення з прийменником «до»&lt;/strong&gt; (тобто не тим, що «приїхати до Львова до брата» — просто немилозвучно/тавтологія), а тим, що сама перша частина &lt;strong&gt;«приїхати &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; Львів» уже в будь-якому разі вимагає прийменника «в» («у»)&lt;/strong&gt;, а друга частина «до брата» лише робить наочною семантичну різницю, дадатково стимулюючи поставити правильний (на думку М. Вакуленка) прийменник «в» («у») у фразі «приїхати &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; Львів».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Конкретні настанови М. Вакуленка&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;М. Вакуленко дає такі настанови щодо «в» («у») і «до»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&amp;lt;…&gt; в більшості випадків слід уживати прийменник «&lt;em&gt;в&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;у&lt;/em&gt;)» — особливо якщо відповідне дієслово явно означає прибуття чи переміщення в пункт прямування: &lt;em&gt;приїхати &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; Америку&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вставити &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; вухо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;увійти &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; будинок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пробратися &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; кабінет&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;взяти &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; долоні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;покласти &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; рот&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;кишеню&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;помістити &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; валізу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прибути &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; аеропорт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;повернутися &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; Київ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;внести &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; касу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;покласти &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; банк&lt;/em&gt; тощо.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Якщо ж дієслово означає просто рух у якомусь напрямку, то можливе вживання як «до», так і «в (у)»: &lt;em&gt;поїхати &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; Києва, податися &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; село &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; бабусі&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Якщо ж мовиться тільки про наближення до певних осіб, предметів чи понять, то вживається «до»: &lt;em&gt;прошу &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; столу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;завітайте &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; нас&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;заходьте &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; господи&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;хати&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;взяти &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; уваги&lt;/em&gt; тощо.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Окремо відзначимо вирази на зразок &lt;em&gt;ходити &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; школи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вступити &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; інституту&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поїхати в Петербург (Київ, Москву) &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; університету&lt;/em&gt; тощо. Найчастіше в таких виразах увага акцентується не на перебуванні в межах відповідного приміщення, а на залученні до процесу навчання: це опанування навчальної програми, спілкування з викладачами та друзями і т. п. — тому тут потрібен прийменник «до». Якщо ж ідеться саме про переміщення всередину будівлі навчального закладу, то потрібен «в (у)»: &lt;em&gt;зайти &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; школу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;заскочити &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; інститут&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Він так пояснює використання «до» в деяких виразах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вислови на зразок &lt;em&gt;падати &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt;долу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поїзд &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; Києва&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;подорож &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; Ялти&lt;/em&gt; тощо позначають рух у певному напрямі, де акцент робиться саме на пересуванні, тобто зміні початкового місцеположення, а не на прибутті в кінцевий пункт призначення.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Прошу &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; господи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;заходьте &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; хати&lt;/em&gt; — означають, крім вищесказаного, ще й «прошу (завітати) до нас», тобто &lt;em&gt;до людей&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Повертатися &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt;дому&lt;/em&gt; (тут прийменник став префіксом) означає «повертатися до батьків, рідних». &lt;em&gt;Прошу &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; столу&lt;/em&gt; — означає, крім того, «прошу (ставати) до трапези» (якби мався на увазі предмет — було б &lt;em&gt;до стола&lt;/em&gt;). &lt;em&gt;Брати &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; уваги&lt;/em&gt; — означає &lt;em&gt;скеровувати інформацію в певне русло&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Брати до рук&lt;/em&gt; — означає &lt;em&gt;брати собі якесь доручення&lt;/em&gt;. Тому &lt;em&gt;взяти до рук&lt;/em&gt; можна завдання, але не книжку. &lt;em&gt;Складати &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt;купи&lt;/em&gt; — означає &lt;em&gt;складати речі ближче одна до іншої&lt;/em&gt;. «Скидати &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; купу» — означає &lt;em&gt;скидати речі в одне місце&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Висновки&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За теорією М. Вакуленка, яку, однак, не можна вважати повністю авторитетною і беззаперечною:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;В разі перебування в дорозі можна вживати і «в» («у»), і «до»: «я йду &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; банк», «я йду &lt;em&gt;до&lt;/em&gt; банку». Перше, мабуть, акцентує увагу на меті/пункті призначення, а друге — на фактичному напрямку. «Я йду в центральний супермаркет, зараз рухаюся вулицею, що виходить до старого замку.» &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо Ви вже всередині, то загалом слід вживати «в» («у»): «я прийшов &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; банк». Проте, мабуть, можна вжити «до», якщо Ви ще не всередині або якщо те, всередині Ви чи ні, немає для Вас значення:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Я йшов на роботу, але випадково прийшов до банку.»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Я багато років працював у банку „Ххх“ і мав дружні стосунки з багатьма колегами. Після виходу на пенсію я все ще часто приходжу до банку [до колег] випити кави зі старими друзями.»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Примітка: це не стосується слів на позначення установ, що сприймаються в першу чергу не як приміщення, а як частина системи, наприклад, «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poshta&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пошта&lt;/a&gt;» — в такому випадку буде відбуватися аналогічний вибір між «на» і «до» (а не між «в» («у») і «до»). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="745" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-11T12:49:01.993" LastActivityDate="2017-08-11T12:49:01.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="791" PostTypeId="2" ParentId="789" CreationDate="2017-03-03T10:41:33.280" Score="15" Body="&lt;p&gt;The noun &lt;em&gt;клепка&lt;/em&gt; means &amp;quot;one of the convex &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Stave_(wood)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;staves&lt;/a&gt;, planks of which a barrel, a cask is made&amp;quot; and the Ukrainian Language Dictionary in 11 volumes &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/klepka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;lists&lt;/a&gt; several idioms of the same meaning, &amp;quot;to be foolish, out of one's mind&amp;quot;, they all have the remark &lt;em&gt;зневажл[иве]&lt;/em&gt;, &amp;quot;derogatory&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Клепки розсохлись - &amp;quot;[somebody's] staves have cracked from dryness&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Клепку загубити - &amp;quot;to loose a stave&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Немає (не вистачає, бракує) однієї (третьої, десятої і т. ін.) клепки [в голові] - &amp;quot;[somebody] lacks one (the third, the tenth, etc.) stave [in the head]&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;And one more:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Клепку вставляти (вставити) - &amp;quot;to insert a stave [into somebody's head]&amp;quot; - &amp;quot;to edify somebody, to give a lesson to somebody&amp;quot;. This last idiom has the &lt;em&gt;&amp;quot;ironic&amp;quot;&lt;/em&gt; remark.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;So, if you say that to a person you barely know, it can be taken as an offense, but while talking with friends and said jokingly, it will be taken with a smile. Still, those idioms are about somebody's mental abilities, so use them reasonably. ))&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-03T10:41:33.280" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="792" PostTypeId="2" ParentId="787" CreationDate="2017-03-03T10:42:28.047" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Власне&lt;/em&gt;, я іноді, коли не хочеться вживати латинізми чи запозичення з інших мов, використовую &lt;code&gt;повідомити особисто&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;написати особисте повідомлення&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;написати в особисті&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі синонімічний ряд &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryvatnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;приватний&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;-&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osobystyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;особистий&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;-&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vlasnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;власний&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; має &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53394/26148.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;достатньо відтінків&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;ПРИВАТНИЙ&lt;/em&gt; Який належить окремій особі (особам); не державний, не суспільний.  [...] Який стосується окремої особи (осіб); особистий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОСОБИСТИЙ&lt;/strong&gt; [...] Який безпосередньо стосується якої-небудь особи, пов'язаний з нею. [...] Який здійснюється безпосередньо, не через інших осіб.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;ВЛАСНИЙ&lt;/em&gt; Належний кому-, чому-небудь за правом власності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-03T10:42:28.047" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="793" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="797" CreationDate="2017-03-03T19:03:09.310" Score="9" ViewCount="233" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/32726-neprychkom.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник Грінченка&lt;/a&gt; каже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Непричком&lt;/strong&gt; и &lt;strong&gt;непричкома&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;нар&lt;/em&gt;. Точно, будто, сказать-бы. Желех. &lt;em&gt;Купив,&#xA;  пане, коняку, а у неї під хвостом, непричкома як панська шапка.&lt;/em&gt; Канев.&#xA;  у.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в текстах знайдених Гуглом я знаходжу це слово майже винятково в значені &lt;em&gt;зненацька, раптово, ненароком.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так яке ж значення цього слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="403" LastEditDate="2017-03-03T22:43:01.047" LastActivityDate="2017-03-04T11:43:50.437" Title="Значення слова &quot;непричком&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="795" PostTypeId="2" ParentId="778" CreationDate="2017-03-03T21:50:47.103" Score="5" Body="&lt;p&gt;Продивився я &lt;em&gt;повністю&lt;/em&gt; Словник іншомовних слів (Уклад.: С. М. Морозов, Л. М. Шкарапута), звертаючи увагу на всі словосполучення, що пишуться окремо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;От кутюр&lt;/strong&gt; - це єдиний випадок, де обидва &amp;quot;слова&amp;quot; не можуть використовуються окремо в українській мові у відповідному значення (є тільки кутюр'є, &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ot&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;от&lt;/a&gt;&amp;quot; не має відповідного смислу).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найбільш цікаві словосполучення, що не мають українських суффіксів, чи інших особливостей українського словотворення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;А-ля фуршет&lt;/strong&gt; - по-перше слово &amp;quot;фуршет&amp;quot; може використовуватися окремо, по-друге - маємо приклад використання &amp;quot;&lt;strong&gt;а-ля&lt;/strong&gt;&amp;quot; через дефіс;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Казус беллі&lt;/strong&gt; - &amp;quot;казус&amp;quot; може використовуватися окремо;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Казус федеріс&lt;/strong&gt; - так само;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Афіна Паллада&lt;/strong&gt; - варіант імені богині Афіни (тобто Афіна використовується окремо);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Сцилла і Харібда&lt;/strong&gt; - імена двох чудовиськ (&amp;quot;між Сциллою і Харібдою&amp;quot;), якщо об'єднати їх в одне слово буде не зрозуміло як можна опинитися між ними;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інші словосполучення, де одне з слів має відповідний суфікс, а інше може використовуватися окремо (виділено жирним):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Едипів &lt;strong&gt;комплекс&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Кластерний &lt;strong&gt;аналіз&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Мартенівський &lt;strong&gt;процес&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Юрський &lt;strong&gt;період&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Катарсичний &lt;strong&gt;метод&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Доричний &lt;strong&gt;ордер&lt;/strong&gt; (ордер - архітектурний стиль);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже &amp;quot;от кутюр&amp;quot; має унікальний вигляд як для словосполучення, що потрапило у словник. Напевно ця форма поки що є найбільш вживаною (можливо під впливом російського вжитку), але загальна тенденція - написання таких слів або через дефіс або разом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки в словнику вказаний варіант &amp;quot;от кутюр&amp;quot;, то саме такий варіант є правильним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Du17o.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Du17o.png&quot; alt=&quot;Означення слів &amp;quot;казус&amp;quot;&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;(Нижче - стара відповідь на тему &amp;quot;якщо сперечатися із словником то...&amp;quot;, цінність якої, як на мене, у прикладах різних написань іноземних слів, які не співпадають із іноземними відповідниками).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку &amp;quot;а ля&amp;quot; (що виступає у ролі чи то прикметника, чи то порівняльного сполучника, чи то порівняльного прийменника) не може бути відповідником до &amp;quot;от кутюр&amp;quot;, яке виступає у ролі іменника.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо шукати відповідники до &amp;quot;от кутю́р&amp;quot; (фр. haute couture — «високе пошиття»), то можемо подивитися на написання через дефіс слів прет-а-порте, па-де-де, па-де-труа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Всі ці слова - іменники французького походження, що не відмінюються (а отже підпадають під означення &amp;quot;варваризм&amp;quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D1%82-%D0%B0-%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прет-а-порте&lt;/a&gt; (фр. prêt-à-porter) — «готове вбрання» (у СУМ-11 немає)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0-%D0%B4%D0%B5-%D0%B4%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;па-де-де&lt;/a&gt; (фр. pas de deux) — букв. «танок удвох» (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pa-de-de&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0-%D0%B4%D0%B5-%D1%82%D1%80%D1%83%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;па-де-труа&lt;/a&gt; (фр. pas de trois) — балетний танець для трьох виконавців, а також музика до нього (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pa-de-trua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/pravopys2015.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правописі&lt;/a&gt; є розділ щодо &lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil3.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопису слів іншомовного походження&lt;/a&gt;, але у цьому розділі перелічені лише способи передачі звуків іншої мови, та способи відмінювання таких слів (і жодного слова про дефіс).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Єдиний розділ, що описує використання дефісу у іншомовних словах - правопис географічних назв:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par114p3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Написання через дефіс&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Через дефіс пишуться:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;в) географічні назви, що складаються з іншомовних елементів — &lt;strong&gt;повнозначних слів&lt;/strong&gt;, а також похідні від них прикметники: Буенос-Айрес, Думбартон-Окс, Іссик-Куль, Кзил-Орда, Нар’ян-Мар, Ріо-Негро, Улан-Уде; буенос-айреський та ін., але: Алатау, Амудар’я, Махачкала, Сирдар’я; ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ґ) географічні назви, що складаються з іменників, які поєднуються українськими або іншомовними прийменниками, сполучниками чи мають при собі частку, /150/ артикль, а також утворені від них прикметники: Новосілки-на-Дніпрі, Ростов-на-Дону, Франкфурт-на-Майні, Яр-під-Зайчиком; Булонь-сюр-Мер, Бург-ель-Араб, Ла-Манш, Ла-Плата, Лас-Вегас, Лос-Анджелес, &lt;strong&gt;Па-де-Кале&lt;/strong&gt;, Ріо-де-Жанейро, Сен-е-Уаз (департамент); новосілківський-на-Дніпрі, ростовський-на-Дону, франкфуртський-на-Майні, ярський-під-зайчиком; булонь-сюр-мерський, бург-ель-арабський, ла-маншський, ла-платський і т. ін.;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зверніть увагу на Па-де-Кале (фр. Pas de Calais, Дуврська протока), що співпадає по &amp;quot;конструкції&amp;quot; із па-де-де (pas de deux) та па-де-труа (pas de trois) - як в українському так і у французькому варіанті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна в таких випадках користуватися правилами написання дефісу для географічних назв? Це дивне питання, але чому географічні назви пишеться в такому разі через дефіс?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Моя думка така що географічна назва пишеться через дефіс щоб показати що це - одна сутність. Так само па-де-де, па-де-труа - іменники, що є назвами танців.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прет-а-порте - також одна сутність. Haute couture теж виступає у ролі іменника, є однією сутністю, а отже використання дефісу підкреслить те, що це - сполучені частини одного поняття. Тим більше що обидва поняття походять з французької мови і мають відношення до моди.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До того ж таке написання знімає питання &amp;quot;гіперкоррекції&amp;quot; і позначає &amp;quot;от&amp;quot; як частину слова, а не російський прийменник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще декілька назв танців:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=18&amp;amp;t=25174&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;падекатр&lt;/a&gt; (фр. pas de quatre) — букв. «танок учотирьох». Бальний танок; у балеті - танок для чотирьох виконавців (несподіванка: удвох та утрьох через дефіс, а учотирьох - вже разом).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;падеспань&lt;/a&gt; (фр. pas d'Espagne) — «іспанський крок»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=18&amp;amp;t=25171&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;падеграс&lt;/a&gt; (фр. pas de grace) — бальний повільний танок, а також музика для нього.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ці приклади показують ще один варіант, запропонований Yellow Sky - написання &amp;quot;откутюр&amp;quot; (також уникає гіперкоррекції).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-04T07:32:12.103" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="796" PostTypeId="2" ParentId="689" CreationDate="2017-03-03T22:08:09.413" Score="4" Body="&lt;p&gt;Аналіз тематичних інтернет-ресурсів дає вкрай мало інформації про такі розкладки. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фонетичні розкладки&lt;/a&gt;, є такі, що &lt;a href=&quot;https://www.terena.org/activities/multiling/koi8-u/DSTU_3470.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сформовані на основі розкладок друкарських машинок&lt;/a&gt;. Але інформація про розкладки, що базуються на принципі частоти і ергономіки, у відкритих джерелах практично відсутня. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://web.archive.org/web/20160401093256/http://layout.asharapov.com/about/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Єдина згадка&lt;/a&gt;, яку мені вдалось відкопати про таку розкладку, наводиться у коментарі до питання. Вона виглядає наступним чином:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/cC6H9.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/cC6H9.jpg&quot; alt=&quot;Ukrainian dessktop &amp;quot;Sharapivka&amp;quot; layout&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, єдиний сайт, присвячений цій розкладці канув у лету.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Беручи до уваги те, що якщо б існувала така розкладка, то інформація з &lt;em&gt;великою ймвірністю&lt;/em&gt; була б у інтернеті (а вона відсутня), то, вважаю, можна стверджувати, що &lt;strong&gt;актуальних розкладок&lt;/strong&gt;, про які мова іде у питанні, немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastEditorUserId="584" LastEditDate="2017-03-03T22:48:39.213" LastActivityDate="2017-03-03T22:48:39.213" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="797" PostTypeId="2" ParentId="793" CreationDate="2017-03-03T22:52:00.123" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник&lt;/a&gt; знає трохи більше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Непри́чком (непри́чкома)&lt;/strong&gt; - немов, наче, ніби, сказати б; приміром,&#xA;  наприклад, часом, бува; випадково, ненароком.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-04T11:43:50.437" LastActivityDate="2017-03-04T11:43:50.437" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="798" PostTypeId="2" ParentId="780" CreationDate="2017-03-04T00:27:09.027" Score="6" Body="&lt;p&gt;Виборсатися можна, хапаючись за &quot;Психологічний словник&quot; (Київ, 1982). Ось що він каже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відчуття&lt;/strong&gt; - психічний, процес, що полягає у відображенні мозком властивостей предметів і явищ об'єктивного світу, а також станів&#xA;  організму при безпосередньому впливі подразників на відповідні органи&#xA;  чуття. Їх класифікують за властивостями подразників і рецепторів:  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;відчуття зовнішніх подразників (екстероцептивні): зорові,&#xA;  слухові, дотикові тощо;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;відчуття внутрішніх подразників (інтероцептивні),або ж органічні (наприклад, відчуття спраги);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кінестатичні та статичні (відчуття рухів і положення тіла).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще одні небезпечні штуки - &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Почуття&lt;/strong&gt; - психічні стани і процеси, в яких відображено емоційний бік духовного світу людини, її суб'єктивне переживання подій і&#xA;  емоційне ставлення до навколишньої дійсності. Вони є суб'єктивним&#xA;  способом інтерпретації об'єктивного світу. За способами перебігу&#xA;  почуття поділяються на афекти, настрої та пристрасті. За змістом вони&#xA;  бувають моральними, естетичними, соціальними тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аби зробити цей світ кращим, психологи вигадали ще й &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чуття&lt;/strong&gt; - &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;особливий психічний стан підсвідомого відображення явищ і подій, інтуїтивне передчуття їх;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;особливе переживання, що супроводжується вдоволенням чи невдоволенням кимось або чимось. Чуття відбиває сам процес перебігу&#xA;  емоцій і почуттів, відчування навколишнього, або ж причетність до&#xA;  певної спільності (наприклад, &lt;em&gt;чуття родини&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;code&gt;почуття несправедливості&lt;/code&gt;, але &lt;code&gt;шосте відчуття&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastActivityDate="2017-03-04T00:27:09.027" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="800" PostTypeId="2" ParentId="778" CreationDate="2017-03-04T08:26:07.867" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Варваризми&lt;/a&gt; — це запозичене чи створене за зразком якоїсь іншої мови слово або вираз, що &lt;strong&gt;порушує норми цієї мови&lt;/strong&gt;. &quot;От кутюр&quot;, як і &quot;а ля&quot;, &quot;альтер его&quot;, &quot;ад хок&quot;, &quot;альтер мода&quot; (італійський відповідник до &quot;от кутюр&quot;) саме такими словами і є. Адже, якщо &quot;от кутюр&quot; сприймати як звичайне запозичення (і писати його разом), то треба визнати, що це слово повністю засвоєне українською мовою. Отже, воно змінюється за відмінками, може мати множину, похідні слова тощо. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нічого цього про &quot;haute couture&quot; ми сказати не можемо, важко навіть сказати, якого граматичного роду це слово: жіночого (як у мові-оригіналі), чоловічого (бо схоже на слова третьої дієвідміни) чи середнього (як слово з українського перекладу &quot;високе шиття&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ніхто не каже: тижні &lt;strong&gt;откутюра&lt;/strong&gt; в Парижі; вона захоплена &lt;strong&gt;откутюром&lt;/strong&gt;. Немає похідних слів: откутюрний, откутюрно, откутюрність тощо. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="745" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-04T08:33:21.620" LastActivityDate="2017-03-04T08:33:21.620" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="801" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-04T11:41:35.907" Score="10" ViewCount="1627" Body="&lt;p&gt;Нещодавно, збираючи книгу з latex-сирців із використанням пакета &lt;code&gt;babel&lt;/code&gt; із параметром &lt;code&gt;ukrainian&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;\usepackage[english, ukrainian]{babel}&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;я отримав отакий вихід в pdf (тобто, слово &lt;em&gt;покажчик&lt;/em&gt; зашито в пакеті і використалось автоматично):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/psh1l.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/psh1l.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та один знавець справи сказав мені, що &lt;em&gt;покажчик&lt;/em&gt; - це неправильно, бо суфікс &lt;em&gt;-чик&lt;/em&gt; в українській мові зменшувальний, як-от у &lt;em&gt;хлопець/хлопчик&lt;/em&gt;, і має бути &lt;em&gt;показник&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ж є багато слів, що завершуються на &lt;em&gt;-чик&lt;/em&gt; і не носять зменшувального забарвлення, де правда?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-10T22:41:51.150" LastActivityDate="2017-03-11T00:37:46.587" Title="У книгах має бути &quot;покажчик&quot; чи &quot;показник&quot;?" Tags="|суфікси|іменники|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="802" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-04T12:26:50.350" Score="12" ViewCount="1064" Body="&lt;p&gt;Як правильно називається порівняно новий вид дитячого транспорту - велосипед без педалей:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/VX5UU.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/VX5UU.jpg&quot; alt=&quot;Велобіг чи біговел&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук у гуглі дає майже однакову кількість результатів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Велобіг - 196 сторінок&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Біговел - 197 сторінок&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке враження що це сторінки магазинів, які вказують обидва варіанти про всяк випадок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи рівноцінні обидва слова? Чи є інший варіант назви цього транспортного засобу?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Через згадку Yellow Sky про Laufmaschine знайшов статтю в англійській вікі &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Balance_bicycle&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Balance Bicycle&lt;/a&gt;, а з неї - посилання на українську статтю &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BB&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Біговел&lt;/a&gt; з шести рядків. У ній вказані ще такі варіанти назви цього транспортного засобу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;відомий як &lt;strong&gt;бігове́л&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;велобі́г&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;велосамока́т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;велока́т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;велохі́д&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;велоке́тт&lt;/strong&gt;, використовуються також англійські назви &lt;strong&gt;балансба́йк&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;ранба́йк&lt;/strong&gt;, або німецька &lt;strong&gt;лауфра́д&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але російська версія статті &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D1%81%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Беспедальный велосипед&lt;/a&gt;, в декілька разів більша за обсягом має такий список:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;известен как &lt;strong&gt;бегове́л&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;велобе́г&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;велосамока́т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;велока́т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;велохо́д&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;велоке́тт&lt;/strong&gt;, используются также английские названия &lt;strong&gt;балансба́йк&lt;/strong&gt; или &lt;strong&gt;ранба́йк&lt;/strong&gt;, либо немецкое &lt;strong&gt;лауфра́д&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що наводить на певні роздуми: чи є український список справжнім, чи просто скалькованим з російської статті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Основне питання, тим не менш лишається тим самим - який варіант є найбільш уживаним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-04T17:33:43.167" LastActivityDate="2020-05-03T00:29:10.537" Title="Як правильно - велобіг чи біговел? Інші варіанти?" Tags="|одним-словом|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="803" PostTypeId="2" ParentId="801" CreationDate="2017-03-04T13:45:14.487" Score="6" Body="&lt;p&gt;Для з’ясування таких питань чудово підходить &lt;a href=&quot;http://ereadr.org/book/nauka_i_ucheba/10210-inversijnij-slovnik-ukrayinskoyi-movi/2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інверсійний словник української мови&lt;/a&gt;, в якому слова розташовано в алфавітному порядку не за першими, а за останніми літерами слова. Слова, що закінчуються на &lt;em&gt;-чик&lt;/em&gt; там знаходяться &lt;a href=&quot;http://ereadr.org/book/nauka_i_ucheba/10210-inversijnij-slovnik-ukrayinskoyi-movi/461&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на ст. 460&lt;/a&gt;–462. Хоча більшість із цих слів дійсно є зменшувальними формами, та є й инші випадки. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, є слова, в яких &lt;em&gt;-чик&lt;/em&gt; колись скоріш за все був зменшувальним, та тепер таким вже не є, як от &lt;em&gt;рябчик&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В багатьох словах &lt;em&gt;-чик&lt;/em&gt; є суфіксом професії, роду занять: &lt;em&gt;наладчик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цукрозаводчик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;наводчик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;[на]льотчик&lt;/em&gt;, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є слова, що закінчуються на &lt;em&gt;-чик&lt;/em&gt;, та суфіксом є тільки &lt;em&gt;-ик&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt; – це частина кореня: &lt;em&gt;пілсудчик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;глечик&lt;/em&gt;, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та все одно, більше, ніж 90% цих слів є зменшувальними формами. Незважаючи на це, слово &lt;em&gt;покажчик&lt;/em&gt; у значенні «довідковий список, доданий до книжки» &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Pokazhchyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зареєстровано&lt;/a&gt; в СУМ-11, тому не турбуйтеся, ви все правильно написали.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-03-04T14:49:01.120" LastActivityDate="2017-03-04T14:49:01.120" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="804" PostTypeId="2" ParentId="801" CreationDate="2017-03-04T14:38:26.493" Score="7" Body="&lt;p&gt;Мабуть, я погарячкував з &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/revisions/804/2&quot;&gt;попередньою відповіддю&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З одного боку, слово «покажчик» (враховуючи майже безперервне вживання з 1895 року) &lt;strong&gt;ніяк не можна назвати нерідним&lt;/strong&gt; для української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, &lt;strong&gt;мова змінюється&lt;/strong&gt;, із часом виявляються нові закономірності і вона теоретично може з часом позбуватися слів, що робили її менш послідовною. Тож можливість, що суфікс «-чик» колись стане неприйнятним для цієї ролі, я в цілому припускаю. Але от чи став він вже таким (дійсно, а не в уяві пуристів) — питання дуже дискусійне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Маємо такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Вказівни́к/указівни́к&lt;/strong&gt; — нормативний у &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=206368&amp;amp;page=490&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20 (III, 2012)&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;dicts=5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кочерги та Мейнаровича (2010)&lt;/a&gt;; і, можливо, &lt;em&gt;вказі́вник&lt;/em&gt; (інший наголос) — згадується в &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ніковського&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Пока́жчик&lt;/strong&gt; — принаймні згадується в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=206368&amp;amp;page=490&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20 (III, 2012)&lt;/a&gt;, не основний у &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BA&amp;amp;dicts=5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кочерги та Мейнаровича (2010)&lt;/a&gt;, нормативний у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokazhchyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11 (I, 1970)&lt;/a&gt;, нормативний чи згадується в деяких інших.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Пока́зник&lt;/strong&gt; — нормативний у &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;dicts=5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кочерги та Мейнаровича (2010)&lt;/a&gt;, забороняється у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokaznyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11 (I, 1970)&lt;/a&gt;, нормативний чи згадується в деяких інших.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;У специфічних сферах:&lt;/sub&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Газетир&lt;/em&gt; — алфавітний перелік географічний.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Радянські часи&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з СУМ-11 (том I, 1970), слово &lt;strong&gt;«показник» не можна застосовувати у цьому значенні&lt;/strong&gt;, тому що воно його не має:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokaznyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пока́зник&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Свідчення, доказ, ознака чого-небудь. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;перев. мн.&lt;/em&gt; Наочні дані про результати якоїсь роботи / Дані, які свідчать про кількість чого-небудь. &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;рідко.&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;em&gt;покажчик 1&lt;/em&gt;. ▲ Показник степеня, &lt;em&gt;мат.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;sub&gt;[Примітка від мене: «покажчик 1» — це лише «напис або який-небудь знак (стрілка, тичка і т. ін.)», а не будь-які значення слова «покажчик».]&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от слово &lt;strong&gt;«покажчик» має потрібне значення&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokazhchyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пока́жчик&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;: &amp;lt;…&gt; &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; Довідкова книжка або довідковий список, доданий до книжки. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цю думку поділяють деякі автори радянських і пізніших часів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Борис Рогоза в &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/178.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Уроках державної мови»&lt;/a&gt; (в газеті «Хрещатик», рік невідомий).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Євгенія Чак у книзі &lt;a href=&quot;http://lib.misto.kiev.ua/UKR/VPRAVA/MOVA/SKLADNE_SLOVOVJIVANNA/pokaznik_pokajchik.dhtml&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Складні випадки українського слововживання»&lt;/a&gt; (1969) та посібнику &lt;a href=&quot;http://chak-chy-pravylno-my-hovorymo.wikidot.com/p#pokaznyk-pokazhchyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Чи правильно ми говоримо?»&lt;/a&gt; (1997).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Сучасні часи&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки)» (О. Кочерга та Є. Мейнарович, 2010) як переклад англійського «index» (саме в потрібному значенні — у книжці) пропонує використовувати &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=index&amp;amp;dicts=4&amp;amp;main_only=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«&lt;strong&gt;вказівни́к&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;пока́зник&lt;/strong&gt;» (а окремі словосполучення перекладає лише зі словом «&lt;strong&gt;пока́зник&lt;/strong&gt;», без «вказівника»)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово «покажчик» &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BA&amp;amp;dicts=4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;узагалі не згадується&lt;/a&gt; в англійсько-українському словнику, а в українсько-англійському &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BA&amp;amp;dicts=5&amp;amp;main_only=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є лише посиланням на «пока́зник»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слід зазначити, що цей словник розрізняє за наголосом варіанти «показни́к» (наприклад, величина) і «пока́зник» (наприклад, книжковий) (хоча в англійсько-українському томі в наголосах часто безлад) — чого не робить, наприклад, СУМ-11.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;СУМ-20 (том III, 2012), не допомагаючи з «покажчиком»/«показником» (оскільки ще не має літери «п»), пропонує слово «&lt;strong&gt;вказівни́к&lt;/strong&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=206368&amp;amp;page=490&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вказівни́к (указівни́к)&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Довідник у формі книги або списку додатків до неї; покажчик, індекс, каталог і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Update: Тільки зараз помітив, що у вищенаведеній цитаті СУМ-20 побічно згадує і «покажчик». Тож, імовірніше за все, СУМ-20 поділяє погляди СУМ-11 на нормативність слова «покажчик» (але от його погляди на нормативність слова «показник» у цьому значенні — невідомі).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Старіші часи&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово «покажчик» (іноді у написанні «пока&lt;strong&gt;зч&lt;/strong&gt;ик», що я особисто вважаю лище орфографічним варіантом) вживається:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Журнал «Життє і слово» за 1895 рік декілька разів містить «покажчик», саме в потрібному значенні (а слова «показник» у тих томах немає):&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Zhytie_i_slovo/1895_Tom_3/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Том III&lt;/a&gt;, І. Франко «ХІХ. Уклінна просьба» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=jnAyAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стор. 479, рядки 8–9 з кінця&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Zhytie_i_slovo/1895_Tom_4/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Том IV&lt;/a&gt;, А. Кримський «Про рукописи Руданського» (стор. 263, абзац 2, рядок 7: &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=vXAyAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BA+%D0%B7%D0%BC%D1%96%D1%81%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=mx1JAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BA+%D0%B7%D0%BC%D1%96%D1%81%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Zhytie_i_slovo/1895_Tom_4/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Том IV&lt;/a&gt;, І. Заневич «Літературні стремліня галицьких Русинів» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=SX1EAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стор. 433, абзац 2, рядок 11&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Журнали самого кінця XIX ст. – самого початку XX взагалі часто використовують слово «показчик» (але в гугл-книгах треба шукати «показник», бо механізми розпізнавання тексту використовують сучасні словники і воно розпізнається як «показник» — але при перегляді видно «показчик»): &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=d8VBAAAAYAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=Z7EWAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=PndUAAAAYAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=WlgxAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;4&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=hA7UAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;5&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=e1o9AQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;6&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=n0soAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;7&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=W0bnAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;8&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=e23UAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;9&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=iNpDAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;10&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=HPXgAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;11&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=h3hQAAAAYAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;12&lt;/a&gt;, &#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=VFU8AQAAIAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;13&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/html/other_dicts.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словарь росийсько-український» (М. Уманець, А. Спілка; том III–IV; 1896–1898)&lt;/a&gt; містить «покажчик», точні значення невідомі:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; показатель&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;пока́з(ж)чик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пока́зник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ука́зник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ука́зчик&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-ця&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%83%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; указатель&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;ука́зник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ука́ж(з)чик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пока́ж(з)чик&lt;/em&gt; (але не &lt;em&gt;показник&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словарь української мови» (Б. Грінченко; 1909) (&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/42427-pokazchyk.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=38404&amp;amp;page=848&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D1%87%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;dicts=12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;) містить «пока́&lt;strong&gt;зч&lt;/strong&gt;ик» (інших варіантів, наприклад «показника», нема), здається, в потрібному значенні («показчик до приказок»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%83%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&amp;amp;scope=rus&amp;amp;dicts=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник українсько-російський» (А. Ніковський; 1927)&lt;/a&gt; містить: «вказі́вка», «вказі́вник», «пока́жчик», «пока́зник», «ука́жчик» — точні значення невідомі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%83%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український фразеологічний словник» (В. Підмогильний, Є. Плужник; 1927–1928)&lt;/a&gt; містить «покажчик» (інших немає) — саме в потрібному значенні.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Російсько-український словник» (О. Ізюмов; 1930) містить «&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;dicts=2&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пока́жчик&lt;/a&gt;» — точні значення невідомі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; выразитель (показатель): &lt;em&gt;пока́жчик&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; индекс: &lt;em&gt;і́ндекс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пока́жчик&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; указатель: &lt;em&gt;пока́жчик&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; явитель (-ница): &lt;em&gt;пред’я́вник&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-ця&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;пока́жчик&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-ця&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Також він містить і «&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;dicts=2&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пока́зник&lt;/a&gt;» — точні значення невідомі:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; показатель (-ница): &lt;em&gt;пока́зник&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-ця&lt;/em&gt;);&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; показчик: &lt;em&gt;пока́зник&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Російсько-український академічний словник» (А. Кримський, С. Єфремов; 1933) мість лише «&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пока́жчик&lt;/a&gt;» — в т. ч. саме в потрібному значенні і «&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D1%87%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пока́зчик&lt;/a&gt;» — точні значення незрозумілі (але «показника» немає).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-11T00:37:46.587" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="805" PostTypeId="2" ParentId="801" CreationDate="2017-03-04T15:29:50.177" Score="1" Body="&lt;p&gt;Той-таки дядько написав мені відповідь на те, що тут написано, ось вона:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коротко. В словниках є і показник, і покажчик [у сенсі&#xA;  показатель]. Другий – помилка. Але користувачі на тому сайті можуть&#xA;  спробувати вивести появу такої конструкції покаж+чик. Як з’являється&#xA;  показник: показувати, показ, показник. Хай виведуть такий ряд для&#xA;  покажчика&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Стосовно &quot;В багатьох словах &lt;em&gt;-чик&lt;/em&gt; є суфіксом професії, роду&#xA;  занять: наладчик, цукрозаводчик, наводчик, [на]льотчик, тощо&quot;, то можу&#xA;  сказати, що діти користуються суто совковими джерелами, починаючи з&#xA;  правопису чи того ж СУМу.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наладчик українською наладник. А наладчик&#xA;  він якраз у СУМі. &lt;strong&gt;НАЛА́ДЧИК&lt;/strong&gt;, а, чол. &lt;em&gt;Робітник, що налагоджує машини,&#xA;  станки, механізми і т. ін. На автоматизованому виробництві основною&#xA;  фігурою є наладчик&lt;/em&gt; (&lt;strong&gt;Комуніст України&lt;/strong&gt;, 9, 1963, 31); &lt;em&gt;Молодь освоїть тут&#xA;  [в училищах] нові професії — наладчиків автоматів і автоматичних ліній&lt;/em&gt;&#xA;  (&lt;strong&gt;Радянська Україна&lt;/strong&gt;, 2.VIII 1959, 4).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Налё́тчик, -чица&lt;/strong&gt; – наско́чник, -ниця, (грабитель, -ница) грабі́жник,&#xA;  -ниця.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наво́дчик, -чица&lt;/strong&gt; –  1) (мастер) навідни́к (-ка́), -ни́ця, (золотом)&#xA;  позлі́тник (-ка), -ниця, золотни́к (-ка́), -ни́ця, золота́р (-ря́),&#xA;  -та́рка;  2) (зачинщик) призві́дник, -ниця до чо́го, на що;  3) (в преступн. мире) навідни́к, -ни́ця;  4) -чик (в артиллерии) –&#xA;  наці́лювач чого́.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;небіжчик теж не українське слово.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І останнє. Я не просто дядько, я дуже моцний дядько&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось і словник в якому зустрічаються частина з наданих перекладів: &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/data/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D0%B4%D1%96%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%97%20%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%20(1930).pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник ділової мови&lt;/a&gt; М.Дорошенко, М.Станиславський, В.Страшкевич&#xA;&lt;strong&gt;1930&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-03-04T19:33:31.043" LastActivityDate="2017-03-04T19:33:31.043" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="806" PostTypeId="2" ParentId="802" CreationDate="2017-03-04T16:26:06.020" Score="6" Body="&lt;p&gt;Англійською такі велосипеди &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Balance_bicycle&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;звуться&lt;/a&gt; &lt;em&gt;balance bicycle&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;run bike&lt;/em&gt;. Калькою з останнього є вже згадане &lt;em&gt;велобіг / біговел&lt;/em&gt;, а також &lt;em&gt;біговий велосипед&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?client=opera&amp;amp;q=%D0%B1%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D1%81*%20%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4&amp;amp;sourceid=opera&amp;amp;ie=UTF-8&amp;amp;oe=UTF-8#lr=lang_uk&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;q=%22%D0%B1%D1%96%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9%20%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1 910 знаходжень у Ґуглі&lt;/a&gt;). Та є й калька з першого, це &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?client=opera&amp;amp;q=%D0%B1%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D1%81*%20%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4&amp;amp;sourceid=opera&amp;amp;ie=UTF-8&amp;amp;oe=UTF-8#lr=lang_uk&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;q=%22%D0%B1%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D1%81%20%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D0%B4%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;баланс-велосипед&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, ця назва часто пишеться як два окремі слова, без дефісу (кількість знаходжень у Ґуґлі порахувати проблематично).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, існує як мінімум чотири назви для цього виду дитячого транспорту, або й п’ять, якщо рахувати варіянти з дефісом та без нього, обирати є з чого.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-03-04T16:26:06.020" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="807" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-04T18:51:47.957" Score="13" ViewCount="2006" Body="&lt;p&gt;Раніше мені здавалося, що це слово (якщо так казати про жінку у третій особі) має принаймні нейтральний характер.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20 не переглянув своє визначення з часів СУМ-11 і подає &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27169&amp;amp;page=912&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;жіночка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; лише як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зменш.-пестл. до жі́нка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згодом я наштовхнувся на &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/iryna.slavinska/posts/10208735320432698&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;допис Ірини Славінської&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Ця жіночка&quot;, - назвав мене в Палаці мистецтв якийсь мущінка з черги по браслети для акредитованих журналістів &amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;з якого стало зрозуміло, що феміністки розцінюють це слово як зневажливе.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підтвердження цьому знаходимо і на сайті «Повага» у розділі «&lt;a href=&quot;http://povaha.org.ua/pobachyly-seksyzm-kudy-zvertatys/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Як уникати сексизму?&lt;/a&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;По-друге, доцільно уникати використання нетолерантних і недоречних слів. Жінки й чоловіки – найбільш прийнятні назви; &amp;lt;...&gt; слово «жіночки» або «жіноцтво» теж видається не зовсім доцільним (якщо співставити із «чоловічками» і «чоловіцтвом»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І я вже був погодився з тим, що в сучасній мові це слово набуло негативного відтінку, але буквально на цьому тижні вже двічі чую &lt;em&gt;жіночка&lt;/em&gt; від молодих дівчат.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Збиває з пантелику і те, що на самому сайті «Повага» це слово також вживається:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я стояла в черзі до гейту, а позаду мене – літня жінка і чоловік. І, коли дійшла моя черга, то бабця сказала: «Жіночко, а пропустіть цього мужчину». &lt;a href=&quot;http://povaha.org.ua/seksyzm-ne-zhart-ale-nad-nym-tezh-mozhna-smiyatysya-ukrajinski-pysmennytsi-pro-simyu-robotu-ta-stereotypy/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Я фактично з тим самим зустрілася в Києві, коли 1 січня спускалася вигулювати собаку – наш ліфт зупиняється, коли йде вниз, і одна жіночка сильно засмутилася, бо  першим розраховувала побачити чоловіка, а побачила – мене &lt;a href=&quot;http://longread.povaha.org.ua/natalka-snyadanko-seksyzm-i-robota-tse-vzagali-zvuchyt-yak-synonimy/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;[2]&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є образливим вживання чоловіком &lt;em&gt;жіночка&lt;/em&gt; щодо третьої особи? Вживання жінкою? Якщо так, які відповідники нейтрального відтінку слід обрати? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:49:26.060" LastActivityDate="2018-05-17T21:49:26.060" Title="Чи допустиме в сучасній мові вживання слова &quot;жіночка&quot;?" Tags="|етикет|connotation|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="808" PostTypeId="2" ParentId="772" CreationDate="2017-03-04T18:58:44.380" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо &quot;одеська мова&quot; таки існує:) то цирк на дроті один з найпопулярніших &quot;одесизмів&quot;. Загалом, в одеській говірці кілька десятків таких сталих виразів українського походження. Наприклад: дурдом веселка - майже відповідник до &quot;цирку на дроті&quot;) &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="785" LastActivityDate="2017-03-04T18:58:44.380" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="810" PostTypeId="2" ParentId="682" CreationDate="2017-03-04T20:27:30.727" Score="3" Body="&lt;p&gt;Серед умов було зазначено:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ці слова, на мою думку, мають наступні недоліки (у різній комбінації):&lt;br&gt;&#xA;  &amp;lt;...&gt;&lt;br&gt;&#xA;  * загальна неточність, слово має велику кількість інших значень: &lt;em&gt;помилка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хиба&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;em&gt;помилки&lt;/em&gt; ми з паном Олександром у &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/723/36&quot;&gt;сусідній відповіді&lt;/a&gt; подискутували. А я потім подумав, чи буде &lt;em&gt;хиба&lt;/em&gt; так само двозначно трактуватися в контексті?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Принагідно згадаємо, що &lt;em&gt;друкарська помилка&lt;/em&gt; історично була помилкою &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skladach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;складача&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Наразі вона асоціюється лише з помилкою при наборі тексту на клавіатурі. Хоча ми і друкуємо тексти, але не є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/drukar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;друкарями&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (у своїй більшості).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж розглядати лише сучасний процес, то така помилка виникає тоді, коли палець не потрапляє на потрібну клавішу, тобто &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skhybyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;хибить&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; мимо цілі. Власне &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khyba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;хиба&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; в тому числі означає &lt;em&gt;помилку&lt;/em&gt;. Інші значення, на мою думку, не можуть бути двоїсто трактовані:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я у вас хибу знайшов.&lt;br&gt;&#xA;  Ви тут схибили.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того, &lt;em&gt;схибили&lt;/em&gt; на 5 позицій коротше за &lt;em&gt;одрукувалися&lt;/em&gt; і на 6 позицій за &lt;em&gt;зробили одрук&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Хиба&lt;/em&gt; на 1 позицію коротше за &lt;em&gt;одрук&lt;/em&gt;. Коротші варіянти мають тенденцію краще приживатися.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо дозволено словотвір, можна утворити &lt;em&gt;схибу&lt;/em&gt;, що буде окремо від &lt;em&gt;хиби&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна відштовхнутися від неповороткості пальців (&lt;em&gt;fat finger&lt;/em&gt;) і повернути на цей світ одне із позабутих слів, наприклад, &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B1%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;товба&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-04T20:27:30.727" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="811" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-04T23:15:57.133" Score="12" ViewCount="1970" Body="&lt;p&gt;У харківському політесі на курсі, якщо я не забув точну назву, &quot;Охорона праці та безпека життєдіяльності&quot; нам були подані відомості щодо етимології слова &lt;a href=&quot;http://um.in.ua/s/bezpeka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;безпека&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Нібито слово походить від назви слов'янського слов'янського хтонічного бога &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D0%BA_(%D0%B1%D0%BE%D0%B3)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Пека&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, через заперечення приставкою &lt;code&gt;без-&lt;/code&gt; притаманних божеству якостей, ворожих та шкідливих людині.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нажаль у зовнішньому Інтернеті мені не вдається знайти ані підтвердження, ані спростування цієї гіпотези. Можливо шановній спільноті відомі поважні джерела, які прояснюють етимологію наведеного слова&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;*Чи походить слово &lt;em&gt;безпека&lt;/em&gt; від назви слов'янського божества &lt;em&gt;Пека&lt;/em&gt;?*&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:26:08.143" LastActivityDate="2018-04-13T21:26:08.143" Title="Чи походить слово &quot;безпека&quot; від назви слов'янського божества Пека?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="812" PostTypeId="2" ParentId="811" CreationDate="2017-03-04T23:53:49.030" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Безпека&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=163&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;утворене&lt;/a&gt; від того ж кореня, що й &lt;em&gt;піктися (про когось)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;опікуватися&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;опіка&lt;/em&gt;, тобто від кореня &lt;em&gt;пек-&lt;/em&gt;, як у &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=329&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;пекти (печу)&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Цей корінь праіндоевропейський, &lt;strong&gt;*peku̯-&lt;/strong&gt; «варити, готувати», та утворені від нього слова є практично в усіх давніх та сучасних індоевропейських мовах, від індійських до германських, від перської до албанської, від санскрита до давньогрецької та латини, тому &lt;em&gt;слов'янське&lt;/em&gt; божество Пек тут зовсім ні до чого. Та між &lt;em&gt;безпека&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;Пек&lt;/em&gt; є зв’язок, оскільки Пек — бог пекла, то скоріше за все його ім’я теж походить від цього самого кореня &lt;em&gt;пек-&lt;/em&gt;, тобто ці слова походять від одного кореня, а не одне слово від иншого.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-03-05T00:48:37.443" LastActivityDate="2017-03-05T00:48:37.443" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="813" PostTypeId="2" ParentId="811" CreationDate="2017-03-04T23:54:14.453" Score="12" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;безпека&lt;/em&gt; походить від старослов'янського кореня &lt;code&gt;*peča&lt;/code&gt;, що означає &lt;strong&gt;«турбота»&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Є спорідненим зі словами &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/opika&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;опіка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pikluvatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;піклуватися&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pechalj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;печаль&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;пекло&lt;/em&gt; і навіть &lt;em&gt;пекти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови&lt;/a&gt; (том 1, літери «А—Г») надає таку етимологію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/sZPBv.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/sZPBvm.png&quot; alt=&quot;слово безпека у словнику&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;(перепрошую за використання скріншоту; не зміг знайти цього словника у текстовому вигляді)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Той самий «Етимологічний словник української мови» (том 4, літери «Н—П») надає ще більш детальне пояснення до слова &lt;strong&gt;«піклуватися»&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/VSAdU.pn&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/VSAdU.png&quot; alt=&quot;слово піклуватися у словнику&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.endic.ru/semenov/Bespechn-466.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику ЮНВЕС&lt;/a&gt; те саме слово виводиться із &lt;code&gt;pѣkjъ&lt;/code&gt;, а &lt;a href=&quot;http://www.endic.ru/rusethy/Bespechn-1451.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник Дрофа&lt;/a&gt; вказує, що &lt;code&gt;пека&lt;/code&gt; + суфікс &lt;code&gt;-j-&lt;/code&gt;  + &lt;code&gt;kj &amp;gt; ч&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно назви божества Пек, той самий словник дає таку етимологію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZMUjZ.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZMUjZ.png&quot; alt=&quot;слово пек у словнику&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-05T00:23:34.750" LastActivityDate="2017-03-05T00:23:34.750" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="814" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-05T08:05:05.137" Score="18" ViewCount="1421" Body="&lt;p&gt;У російській мові є слово &quot;девичник&quot;, яке означає зустріч подружок нареченої перед весіллям. Але саме слово не має прив'язок до часу дня чи весільних традицій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук перекладу &quot;девичник&quot; на r2u.org.ua дає такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;діви́ч-ве́чір, вінкопле́тини, дру́жбини. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дівич-вечір - добре, що є про дівчат, тільки погано, що обов'язково виходить &quot;вечір&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дружбини - не сказано, що можна лише дівчатам.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вінкоплетини - є прив'язка до традиції вінкоплетіння (може це і добре?), і знову не зрозуміло, чи можна приходити хлопцям, якщо вони теж хочуть плести вінки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Мальчишник&quot; на тому самому сайті дає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;парубочий вечір, (перед свадьбой) вечори́ни, підвесі́лок, дружби́ни&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знов &quot;вечір&quot;, &quot;весілля&quot; і дружбини.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якесь інше слово, щоб описати неформальну зустріч подружок (upd: що не пов'язана з весіллям), на яку не пускають хлопців?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2019-02-01T08:43:56.913" LastActivityDate="2019-02-01T08:43:56.913" Title="Як назвати зустріч подружок, на яку не беруть хлопців/чоловіків?" Tags="|фразеологізми|одним-словом|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="815" PostTypeId="2" ParentId="769" CreationDate="2017-03-05T09:16:16.453" Score="0" Body="&lt;p&gt;На мою думку питання полягає лише в пошуку відповідного перекладу слова &lt;code&gt;load&lt;/code&gt; в контексті передачі данніх. А &lt;code&gt;up-&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;down-&lt;/code&gt; можуть бути утворені шляхом додавання &lt;code&gt;на&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;з&lt;/code&gt; відповідно. Наприклад, якщо перекласти &lt;code&gt;load&lt;/code&gt; як &lt;code&gt;закачувати&lt;/code&gt;, то &lt;code&gt;upload&lt;/code&gt; можна буде перекласти як &lt;code&gt;закачувати на&lt;/code&gt;, а &lt;code&gt;download&lt;/code&gt; - &lt;code&gt;закачувати з&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastActivityDate="2017-03-05T09:16:16.453" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="816" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-05T09:16:51.347" Score="8" ViewCount="103" Body="&lt;p&gt;Imagine I have walked in to a room and nobody is there, but I'm pretty sure that someone is nearby.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;How can I call someone in? Is there a general shout for that, or maybe it depends on what room it is (a small shop, a reception desk, my boss's office).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2017-03-05T17:59:35.123" Title="How to call someone in an empty room?" Tags="|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="817" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="818" CreationDate="2017-03-05T09:59:24.060" Score="12" ViewCount="1897" Body="&lt;p&gt;Мова йдеться про записи обабіч тексту в книзі, зроблені читачем, тобто &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%96%D1%97&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;маргіналії&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;em&gt;Замітки на берегах&lt;/em&gt;&quot; (а також &quot;&lt;em&gt;завваги на берегах&lt;/em&gt;&quot;) в інтернетах як словосполучення майже не знаходиться, на відміну від &quot;&lt;em&gt;замітки на полях&lt;/em&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 подає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pole&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;поля&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;7&lt;/sup&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Смужка уздовж краю аркуша паперу, яка залишається чистою при писанні або друкуванні; берег.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/beregh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;берег&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Краї книжки, зшитка, аркуша і т. ін.; поля.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;як взаємозамінні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи є кращий варіянт з-поміж них, чи можна вживати обидва?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2018-04-13T20:10:54.610" Title="&quot;Замітки на полях&quot; чи &quot;замітки на берегах&quot;?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="818" PostTypeId="2" ParentId="817" CreationDate="2017-03-05T10:19:25.927" Score="12" Body="&lt;p&gt;Борис Антоненко-Давидович у праці &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/polya-berehy-krayi-krysy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Як ми говоримо&quot;&lt;/a&gt; відповідає так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«На полях книжки було багато дрібно писаних олівцем нотаток», — читаємо в одному сучасному оповіданні. Чому написано «на полях», а не на берегах? Адже &lt;strong&gt;білі краї книжки чи зошита звались і звуться по-українському береги&lt;/strong&gt;: «Одну по одній перегортав сторінки. Плями на берегах таїли в собі приємні і неприємні згадки» (Н. Рибак); «Книжка з золотими берегами» (Словник Б. Грінченка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, як ви зазначили в питанні, СУМ вважає обидва варіанти нормативними. &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3940&amp;amp;page=150&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; цього, на жаль, не збирається змінювати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо звернути увагу на приклади, то можемо сміливо припустити, що таке значення слова &quot;поля&quot; з'явилося за радянських часів. (приклади на &quot;береги&quot; в такому значенні є зі словника Грінченка, Івана Франка й Натана Рибака 1953 року, а на &quot;поля&quot; - лише Натан Рибак 1960 і Наука і життя).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, варіант &quot;береги&quot; питоміший, проте обидва варіанти наразі є нормативними.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оновлення&lt;/strong&gt;: як зазначив YellowSky, також &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D0%B5&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словники&lt;/a&gt; дають варіант &lt;em&gt;&quot;краї&quot;&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;І припущення про те, що слово &lt;em&gt;&quot;поле&quot;&lt;/em&gt; в цьому значенні з'явилося за радянських часів може бути хибним: Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка) передає російське поле як «2. бе́рег, край, по́ле (в книжцї або в рукопису)».&lt;br&gt;&#xA;Але щоб переконатися в цьому, потрібні додаткові дослідження: якщо після 1898 року немає жодних згадок такого використання, то, можливо, це значення вийшло з ужитку й повернулося лише за радянських часів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:10:54.610" LastActivityDate="2018-04-13T20:10:54.610" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="819" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1089" CreationDate="2017-03-05T11:06:52.567" Score="13" ViewCount="98" Body="&lt;p&gt;Вже було питання про те, як нові слова &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/684/%D0%AF%D0%BA-%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%96-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0-%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%8E%D1%82%D1%8C-%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D1%8E-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97-%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot;&gt;потрапляють до української мови&lt;/a&gt;. Але запитання про &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/697/%D0%A7%D0%B8-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B5-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE-%D0%B2%D0%B8%D1%97%D0%BC%D0%BA%D0%B0-%D1%8F%D0%BA-%D1%8E%D1%80%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD&quot;&gt;слово &quot;виїмка&quot;&lt;/a&gt; наштовнуло мене на ортогональне запитання: а чи є механізм видалення слів з української мови, які потрапили до неї помилково (наприклад, через помилки при складанні нормативних актів, тощо)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-21T10:36:36.257" Title="Чи існує механізм видалення слів з української мови?" Tags="|language-regulation|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="820" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-05T12:32:12.103" Score="2" ViewCount="294" Body="&lt;p&gt;Is there a correct way to spell it or are both correct? Are there any formal references to the correct spelling?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="788" LastActivityDate="2017-11-12T23:13:31.250" Title="What is the right way to spell Ukrainian capital Kyiv or Kiev?" Tags="|spelling|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2017-03-05T18:15:17.420" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="821" PostTypeId="2" ParentId="820" CreationDate="2017-03-05T13:28:20.807" Score="6" Body="&lt;p&gt;Well, the Ukrainians (probably, majority of those who care) prefer to see that city name spelled as &quot;&lt;strong&gt;Kyiv&lt;/strong&gt;&quot; in Latin script. (There were even &lt;a href=&quot;http://www.uazone.net/Kiev_Kyiv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;some official tries&lt;/a&gt; (also see &lt;a href=&quot;http://web.archive.org/web/20050215181512/http://www.rada.gov.ua/translit&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;this&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/z0957-14/page2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;this&lt;/a&gt;) to convince others to call us in that way.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But, still, that issue is outside of the scope of the Ukrainian language and of the sphere of influence of Ukrainians. &lt;strong&gt;We can only ask&lt;/strong&gt; others to call our city in this way; not give any &quot;orders&quot; to other countries/nations/governments/peoples.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-11-12T23:13:31.250" LastActivityDate="2017-11-12T23:13:31.250" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="822" PostTypeId="2" ParentId="697" CreationDate="2017-03-05T13:51:09.670" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Схоже на те, що оби два слова і &lt;code&gt;вилучення&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;виїмка&lt;/code&gt; є українськими. Але застосовуються у різних контекстах, так наприклад &lt;code&gt;вилучення здійснюється уповноваженним слідчим у підозрюванного&lt;/code&gt;, а &lt;code&gt;виїмка осущєствляється уполномоченим слєдоватєлєм у підозрєваємого&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastActivityDate="2017-03-05T13:51:09.670" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="823" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1383" CreationDate="2017-03-05T15:08:50.627" Score="13" ViewCount="4220" Body="&lt;p&gt;Чи є одна з наступних фраз некоректною, чи обидві форми дієслова &quot;навчатися&quot; у наступному реченні є граматично коректними?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чим більше людей навч&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ться робити ... (суб’єкт дії - третя особа однини)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чим більше людей навч&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;ться робити ... (суб’єкт дії - третя особа множини)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені обидва варіанти здаються правильними, принаймні вживаними, але маю сумніви.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2017-05-19T12:55:34.430" Title="Узгодження дієслів з іменниками у множині" Tags="|дієслова|conjugation|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="824" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="836" CreationDate="2017-03-05T15:21:05.477" Score="11" ViewCount="436" Body="&lt;p&gt;В сучасних англомовних текстах часто можна зустріти вираз &quot;X is a &lt;strong&gt;must have&lt;/strong&gt; for Y&quot; або його скорочений варіант &quot;X is a &lt;strong&gt;must&lt;/strong&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Kitchenaid Stand Mixer Still the king of stand mixers, and a &lt;a href=&quot;http://Kitchenaid%20Stand%20Mixer%20Still%20the%20king%20of%20stand%20mixers,%20and%20a%20must-have%20for%20anyone%20who%20bakes%20a%20lot.&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;must-have&lt;/a&gt; for anyone who bakes a lot.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якісь схожі за структурою вирази в українській, які б дозволяли передати схожий зміст?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2017-03-06T00:12:45.380" Title="Чи є в українській аналог англійського &quot;must-have&quot; на позначення чогось вкрай необхідного?" Tags="|переклад|from-english|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="826" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="831" CreationDate="2017-03-05T17:19:51.220" Score="9" ViewCount="4307" Body="&lt;p&gt;Набираючи повідомлення у Skype, помітив, що слово &lt;em&gt;дасьте&lt;/em&gt; (майбутній час від &lt;em&gt;&quot;давати&quot;&lt;/em&gt;) підкреслюється червоною лінією. Натомість, слово &lt;em&gt;дасте&lt;/em&gt; не підкреслюється. Завжди думав, що правильно &lt;em&gt;&quot;дасьте&quot;&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Як правильно?&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також буду вдячний за пояснення, чому саме так.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;PS: у формі питання цього сайту слово &lt;em&gt;дасьте&lt;/em&gt; також підкреслюється.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:25:06.540" LastActivityDate="2018-05-17T21:25:23.050" Title="Дасьте чи дасте?" Tags="|дієслова|дієвідмінювання|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="827" PostTypeId="2" ParentId="816" CreationDate="2017-03-05T17:59:35.123" Score="4" Body="&lt;p&gt;I would say &quot;Доброго дня, чи є хто-небудь?&quot; (&quot;Good day, is there anybody here?&quot;) in public. Or just &quot;Чи є хто вдома?&quot; (&quot;Is someone at home?&quot;) at home.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="789" LastActivityDate="2017-03-05T17:59:35.123" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="828" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-05T18:04:20.610" Score="13" ViewCount="306" Body="&lt;p&gt;Інтуїтивно відчуваю, що по-українськи &lt;strong&gt;Голосіїв&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;Пирогів&lt;/strong&gt; (за аналогією з &lt;code&gt;Київ&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;Миколаїв&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;Зміїв&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;Іркліїв&lt;/code&gt; тощо), а не &lt;strong&gt;&lt;code&gt;Голосієво&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;&lt;code&gt;Пирогово&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; , але на підтвердження знайшла лиш одну нотатку на сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/u-golosievo,-u-golosievomu-chu-v-golosievi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Мова- ДНК нації&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Опосередкований аргумент того, що варіанти &lt;em&gt;&lt;code&gt;Голосієво&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;Пирогово&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; вживаються внаслідок багаторічного радянського зросійщення, бачу в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українському правописі (2015)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 109. Географічні назви слов’янських та інших країн &amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Географічні назви з прикметниковими закінченнями &amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) Російські назви з кінцевими &lt;code&gt;-ово&lt;/code&gt;, -&lt;code&gt;єво&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;-ино&lt;/code&gt; передаються&#xA;  через &lt;code&gt;-ово&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-єво&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;-іно (-їно)&lt;/code&gt;, після шиплячих — &lt;code&gt;-ино&lt;/code&gt;:&#xA;  &lt;code&gt;Внуково&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;Орєхово-Зуєво&lt;/code&gt;; &lt;code&gt;Бородіно&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;Мар’їно&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;Пушкіно&lt;/code&gt;;&#xA;  &lt;code&gt;Єгоршино&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;Рощино&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі в загальному вжитку плутанина, бо існують паралельно обидві форми.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Голосіїв&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D1%96%D1%97%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://golos.kievcity.gov.ua/content/mennyu-1.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Голосіївська РДА&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pamyatky.kiev.ua/articles/mesta/golosiyiv&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Цікавий Київ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Голосієво&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://golos.kievcity.gov.ua/content/turystam.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Голосіївська РДА1&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://nubip.edu.ua/node/23909&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Національний університет біоресурсів і природокористування України&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пирогів&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%B2_(%D0%9A%D0%B8%D1%97%D0%B2)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.primetour.ua/uk/excursions/museum/Muzey-narodnoy-arhitekturyi-i-byita--Pirogovo-.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Національний музей народної архітектури та побуту України&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пирогово&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.primetour.ua/uk/excursions/museum/Muzey-narodnoy-arhitekturyi-i-byita--Pirogovo-.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Перше екскурсійне бюро&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи є наукове обгрунтування правильності якогось із варіантів&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; &lt;code&gt;**-ів**&lt;/code&gt; &lt;strong&gt;чи на&lt;/strong&gt; &lt;code&gt;**-ово/-єво**&lt;/code&gt;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-07-30T15:30:24.183" Title="Голосіїв чи Голосієво, Пирогів чи Пирогово?" Tags="|росіянізм|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="829" PostTypeId="2" ParentId="826" CreationDate="2017-03-05T19:06:50.003" Score="1" Body="&lt;p&gt;У множині другої особи (те, що співвідноситься із займенником &quot;ви&quot;) дієслова &quot;дати&quot;, &quot;їсти&quot;, &quot;відповісти&quot; &lt;a href=&quot;http://slovnyk.ua/?swrd=%C4%E0%F2%E8&amp;amp;x=0&amp;amp;y=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;набувають форму&lt;/a&gt; на &quot;-сте&quot;: ви їсте, ви дасте, ви відповісте. Це специфічні дієслова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="790" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-05T19:35:02.337" LastActivityDate="2017-03-05T19:35:02.337" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="831" PostTypeId="2" ParentId="826" CreationDate="2017-03-05T19:26:39.557" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дасте&lt;/em&gt; — це &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/davaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;єдино&lt;/a&gt; правильна форма. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вживання &lt;em&gt;дасьте&lt;/em&gt; особисто я ніколи не зустрічав. Google не знаходить жодного джерела, яке вказувало б, що можна писати таким чином, тож це помилка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:25:23.050" LastActivityDate="2018-05-17T21:25:23.050" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="832" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-05T19:48:31.360" Score="5" ViewCount="176" Body="&lt;p&gt;Людина, яка вирішила перейти з іншої мови на українську, часто зустрічається з тим, що більшість оточення спілкується звичною для цього регіону мовою. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В сучасній Україні — це регіони з традиційною російськомовною більшістю. В переважно російськовному Дніпрі я перейшов на українську, тож мало не щодня доводиться зустрічатись з наступними факторами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Ігнорування&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(найпопулярніше)&lt;/em&gt;. На українські репліки відповідабть російською, діалог ведеться двома мовами.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Перепитування&lt;/strong&gt;. Люди перепитують, не розуміючи, чому їм не відповідають російською.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Вибачення&lt;/strong&gt;. Час від часу офіціанти в кафе або таксисти вибачаються, що хотіли б спілкуватись українською, але не знають досконало мови. Популярна причина — відсутність практики, коли ні з ким практикуватись.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Нерозуміння&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(рідко)&lt;/em&gt;. Зустрічаються люди, які не розуміють української (зазвичай, іноземці).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Агресія&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(дуже рідко)&lt;/em&gt;. Співрозмовник наполягає на використанні російської, бо йому незрозуміло. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Страх&lt;/strong&gt; (одиничні випадки). В Севастополі (ще до анексії), коли я запитував щось у старших людей, деякі з незрозумілих причин лякались.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Повертатись до російської для побутового спілкування бажання немає. З іншого боку, щоденно відчувати дискомфорт в більшості випадків — теж неприємно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прошу ваших порад&lt;/strong&gt;: як комфортно спілкуватись українською мовою в російськомовному оточенні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T10:51:15.790" LastActivityDate="2017-03-12T10:51:15.790" Title="Українська мова в російськомовному оточенні" Tags="|соціолінгвістика|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ClosedDate="2017-03-06T10:07:41.053" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="833" PostTypeId="2" ParentId="832" CreationDate="2017-03-05T20:57:11.913" Score="7" Body="&lt;p&gt;Я й сам голосуватиму за закриття цього питання, бо не формат.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але відповім, як можу, зі свого досвіду. І хай цю відповідь теж мінусують )&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У кожного своя ситуація, і дати якусь загальну пораду вкрай складно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перепитування&lt;/strong&gt;: охоче вірю, що люди справді просто не сприймають з першого разу. Чесно, коли я не очікую англійської, то мені правда просто треба, щоб повторили. Людям просто можуть не зрозуміти. Це стосується й водіїв у маршрутках. Ніби різниця невелика &quot;Михайлівська&quot; чи &quot;Міхайлафская&quot;, проте воно звучить незвично, і водій ніби прокидається з питанням &quot;що?&quot; просто через те, що прозвучало щось незвичне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вибачення&lt;/strong&gt;: заохочуйте як можете. Кажіть, що ви за те, щоб практикувалися з вами, і не проти чути геть недосконалу мову.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нерозуміння&lt;/strong&gt;: я зовсім жорстокий, і пропоную переходити на англійську. А не знають англійської - ну то й не треба. Але в мене такі ситуації ніколи не виникали, коли мені справді щось треба було від людини. Тоді б перейшов на російську, напевно... Знову ж таки - гадки не маю, знаєти ви англійську чи ні, наскільки вам потрібно з цими людьми розмовляти тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Агресія&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;Страх&lt;/strong&gt;: може не варто з такими людьми спілкуватися?..&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ігнорування&lt;/strong&gt; в мене дискомфорту не викликає. Я, фактично, так живу :)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прикро, що у вашому списку немає &lt;strong&gt;спроб перейти на українську&lt;/strong&gt; (зі мною аж дві людини переходили на жахливу українську за два роки - дуже приємно). Набагато частіше зустрічаю &lt;strong&gt;явну пасивну підтримку української&lt;/strong&gt; - люди обов'язково скажуть або &quot;дякую&quot;, або &quot;до побачення&quot; - одне-два слова, але дуже тепло. Ну й декілька людей переходило на чудову українську, що теж підтримує.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну і не можу не сказати, що неймовірно допомагає те, що дружина зі мною перейшла на українську. Не можу уявити, наскільки це було б складнішим, якби не ця підтримка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2017-03-05T20:57:11.913" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="834" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="837" CreationDate="2017-03-05T23:42:53.003" Score="10" ViewCount="263" Body="&lt;p&gt;Читаю в книзі &quot;Хронос&quot; Тараса Антиповича наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Віднедавна він усе робив якось похапцем, якось злодійкувато, хоча жодного злочину на його двадцятилітньому сумлінні не було, до того ж, він помічав, що цей «похапець» і є новітнім способом життя усього населення, все слід було зробити так, наче за тобою женеться зграя одноногих канібалів...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розумію, що це може бути неологізм, але цікаво, звідки взагалі йде ця словоформа, окрім, звичайно, слів &quot;похапливо&quot; і &quot;похапливий&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-18T13:35:57.523" LastActivityDate="2017-09-30T09:54:40.897" Title="Що за &quot;похапець&quot; у &quot;похапцем&quot;?" Tags="|етимологія|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="835" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="838" CreationDate="2017-03-05T23:49:11.297" Score="27" ViewCount="5016" Body="&lt;p&gt;З першим словом проблем наче немає. Батько -&gt; Батьківщина.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от друге здається криво запозиченим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що таке вітчизна? Країна &quot;вітчима&quot;? Росіянізм?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сум має в собі &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vitchyzna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;вітчизну&quot;&lt;/a&gt;, але щось мене це не аж занадто переконує в правильності й доречності слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Буду вдячний тому, хто зможе пояснити, як воно сталося, що в українській з’явилося це слово. Може, я помиляюся?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2022-02-01T00:15:43.300" Title="Батьківщина і вітчизна. Чому два слова, і звідки друге?" Tags="|вживання-слів|етимологія|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="836" PostTypeId="2" ParentId="824" CreationDate="2017-03-06T00:12:45.380" Score="8" Body="&lt;p&gt;Через народну творчість на словотворі, де вони пропонують неологізм &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/mastkhev&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кончетреба&lt;/a&gt;, натрапив на таку статтю з &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53405/33217.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Як ми говоримо&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;НЕОБХІДНИЙ, НЕОБХІДНО, НЕОБХІДНІСТЬ, ПОТРІБНИЙ, НЕОДМІННИЙ, КОНЧЕ ПОТРІБНИЙ, ДОКОНЕЧНИЙ, ТРЕБА 1, КОНЧЕ ТРЕБА, УКРАЙ ТРЕБА, АЖ-АЖ-АЖ ТРЕБА, ПОТРІБНО, ПОТРЕБА, ГОСТРА ПОТРЕБА, КОНЕЧНА ПОТРЕБА, ДОКОНЕЧНА ПОТРЕБА, НАГАЛЬНА ПОТРЕБА.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, в цьому конкретному випадку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Kitchenaid Stand Mixer Still - король статичних міксерів, &lt;code&gt;конче потрібна&lt;/code&gt; річ для всіх тих, хто багато пече.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна використовувати &lt;code&gt;кончетреба&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;конче треба&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;конче потрібний&lt;/code&gt; (і всі можливі відмінювання) в залежності від ситуації.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-03-06T00:12:45.380" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="837" PostTypeId="2" ParentId="834" CreationDate="2017-03-06T01:24:12.137" Score="13" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови»&lt;/a&gt; Мельничука (том 6 літери «У–Я», стор. 156) містить статтю &lt;strong&gt;хап&lt;/strong&gt;, яка стверджує, що це слово походить із старослов'янського &lt;em&gt;«хапати»&lt;/em&gt;, ймовірно, заснованого на звуконаслідуванні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;«похапцем»&lt;/strong&gt;, разом із іншими похідними словами, також згадується у статті &lt;em&gt;«хап»&lt;/em&gt;. Там же згадуються слова &lt;em&gt;ха́па́нка&lt;/em&gt; («крадіжка; хабар; квапливість»), &lt;em&gt;хапко́&lt;/em&gt; («хабарник; злодій; чорт; і навіть кіт»), &lt;em&gt;захо́плювач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перехопи́ти&lt;/em&gt; та інші.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Корінь &lt;strong&gt;хап-&lt;/strong&gt; споріднений з чеським &lt;em&gt;chápati&lt;/em&gt;, словенським &lt;em&gt;hòp&lt;/em&gt; та навіть латинським &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/capio&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;capiō&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Якщо продовжити ланцюжок зв'язків, то можна вийти на ПІЄ¹ &lt;code&gt;*khap-/khab-&lt;/code&gt;, а звідти, наприклад, на сучасне англійське &lt;a href=&quot;http://www.etymonline.com/index.php?term=have&amp;amp;allowed_in_frame=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;have&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а також &lt;a href=&quot;http://www.etymonline.com/index.php?term=captive&amp;amp;allowed_in_frame=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;captive&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;capture&lt;/em&gt; та &lt;a href=&quot;http://www.etymonline.com/index.php?term=capable&amp;amp;allowed_in_frame=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;capable&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отака історія зв'язків слова &lt;em&gt;«похапцем»&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹) ПІЄ = правіндоєвропейська мова, умовно-реконструйована мова, яка була в основі більшості мовних груп Євразії.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-06T19:02:16.477" LastActivityDate="2017-03-06T19:02:16.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="838" PostTypeId="2" ParentId="835" CreationDate="2017-03-06T06:04:54.570" Score="33" Body="&lt;p&gt;Було таке праслов'янське слово &lt;code&gt;*оtьсь&lt;/code&gt;, від якого пішли &lt;em&gt;отець, отец, оцец, отац, óčе, otec, оjсiес&lt;/em&gt;..., а також (укр.) &lt;em&gt;вітець&lt;/em&gt;, (в.-луж.) &lt;em&gt;wótc, wóćec&lt;/em&gt;, (н.-луж.) &lt;em&gt;wóśc&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оце початкове &amp;quot;в&amp;quot; називають &lt;strong&gt;протетичним &amp;quot;в&amp;quot;&lt;/strong&gt;. Ця цікава риса характерна для нашої мови та для лужицьких мов (до речі, подивіться на карту, лужичани  мешкають від нас на відстані 1000 км).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однією з особливостей української мови, яка одразу кидається у вічі&#xA;при порівнянні масиву лексики з іншими слов’янськими, є так звана&#xA;протеза (від гр. виставлення). Сучасна українська мова знає три&#xA;протетичні приголосні:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;[j]&lt;/code&gt; перед &lt;code&gt;[i]&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;[e]&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;[a]&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;їсти, єврей, ягня&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;[w]&lt;/code&gt; перед &lt;code&gt;[i]&lt;/code&gt;, що розвинувся з &lt;code&gt;[o]&lt;/code&gt;, перед &lt;code&gt;[u]&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;[o]&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;вікно, вулиця, вогонь&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;рідко коли &lt;code&gt;[ɦ]&lt;/code&gt; перед &lt;code&gt;[o]&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;[a]&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;[y]&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;гострий, гармата, гикавка&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спостерігається діалектна різноманітність у&#xA;вживанні протетичних приголосних та відсутність єдиних чітких&#xA;закономірностей. Протетичні приголосні можуть конкурувати (як &lt;code&gt;[v]&lt;/code&gt; з&#xA;&lt;code&gt;[ɦ]&lt;/code&gt;), або поширюватися на переважну більшість говорів української мови&#xA;(&lt;code&gt;[w]&lt;/code&gt;). &lt;a href=&quot;http://ua-etymology.livejournal.com/51887.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вогонь, восьмий, вухо, вікно, він, вус&lt;/em&gt;... і, як ви вже здогадалися, &lt;strong&gt;вітець, вітчим&lt;/strong&gt; :-).&lt;br /&gt;&#xA;Тому говорити, що &lt;em&gt;&amp;quot;вітець&amp;quot;&lt;/em&gt; це запозичення, трохи недоречно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;em&gt;&amp;quot;отчизни&amp;quot;&lt;/em&gt;, це давнє книжне слово, воно є у давньоукраїнських літературних пам'ятках, з часом воно трансформувалося у &lt;em&gt;&amp;quot;вітчизну&amp;quot;&lt;/em&gt;. Суфікс &lt;code&gt;-изна&lt;/code&gt; є одним зі словотворчих інструментів нашої мови (&lt;em&gt;жовтизна, білизна, дороговизна, польщизна, сивизна&lt;/em&gt; тощо), тому не бачу жодної причини відмовлятися від цього українського слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2022-02-01T00:15:43.300" LastActivityDate="2022-02-01T00:15:43.300" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="839" PostTypeId="2" ParentId="832" CreationDate="2017-03-06T07:15:11.533" Score="4" Body="&lt;p&gt;Як я зрозумів, проблема лише в першому найпопулярнішому факторі — &quot;На українські репліки відповідабть російською, діалог ведеться двома мовами&quot;, тому розглядатиму його.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому вас це бентежить? Ви хочете, щоб &lt;strong&gt;всі&lt;/strong&gt; навколо говорили українською, бо вам так хочеться чи ви не можете спілкуватися, коли опонент говорить іншою мовою? Якщо перше, гадаю, вам треба змінити оточення або місто, якщо ні — трошки потерпіть, згодом ви звикните, а потім ще й побачите, що частина російськомовних співрозмовників переходить з вами на українську (виявляється вони давно хотіли це зробити, але не вистачало духу). &#xA;Змінюйте себе, але не силкуйте інших, це ефективніше ніж примушувати всіх навколо робити те, чого хочеться вам.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Вважаю, що урядовці та держслужбовці — єдиний виняток щодо примушування інших розмовляти державною мовою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="484" LastEditDate="2017-03-06T08:22:18.730" LastActivityDate="2017-03-06T08:22:18.730" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="841" PostTypeId="2" ParentId="807" CreationDate="2017-03-06T08:14:14.987" Score="1" Body="&lt;p&gt;Я думаю, що однозначного значення чи сприйняття цього звернення не має. З мого досвіду, звернення &lt;em&gt;жіночко&lt;/em&gt; може мати як позитивний так і негативний відтінок, залежно від ситуації. Наприклад, в Чернігівській області, коли чоловік або жінка звертається до &lt;em&gt;жіночки&lt;/em&gt; приблизно одного віку, то це зазвичай сприймається позитивно, але якщо &quot;жіночко&quot; звучатиме від юнака або дівиці в адресу дорослої жінки, то це вже може жінці не сподобатися. Тому, думаю, що не бажано говорити &lt;em&gt;жіночко&lt;/em&gt; особі яка значно старша за вас.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="743" LastActivityDate="2017-03-06T08:14:14.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="842" PostTypeId="2" ParentId="397" CreationDate="2017-03-06T08:19:31.140" Score="6" Body="&lt;p&gt;Щодо нормативності, гадаю, що ви зрозуміли, що слова на кшталт &quot;инший&quot;, не є нормативними, не потрібно на іспитах або під час ЗНО перевіряти їх нормативнисть. Даю декілька посилань на класиків:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;П. Куліш, &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.ru/books?id=aSE1AQAAMAAJ&amp;amp;pg=PA67&amp;amp;dq=%D0%B8%D0%BD%D1%88%D0%B8%D0%B9&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwig7OnjsMHSAhUI2SwKHUgMBK4Q6AEIKjAE#v=onepage&amp;amp;q=%D0%B8%D0%BD%D1%88%D0%B8%D0%B9&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Чорна рада&lt;/a&gt;&quot;, 1857.&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/R7IVI.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/R7IVI.png&quot; alt=&quot;чорна рада&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Т. &lt;a href=&quot;https://books.google.ru/books?id=Y0FdAAAAcAAJ&amp;amp;pg=PA134&amp;amp;dq=%D0%98%D1%80%D0%BE%D0%B4&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiMo4fctcHSAhVsDZoKHfaRB4MQ6AEIJzAD#v=onepage&amp;amp;q=%D0%98%D1%80%D0%BE%D0%B4&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Шевченко&lt;/a&gt;, 1867&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/D1Y0Z.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/D1Y0Z.png&quot; alt=&quot;Шевченко&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.ru/books?id=CkFdAAAAcAAJ&amp;amp;pg=PA29&amp;amp;dq=%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BA&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiLo7zGt8HSAhUFOpoKHS_tCksQ6AEIGjAA#v=onepage&amp;amp;q=%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BA&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Байки&lt;/a&gt;, дарунок малим дітям, 1864&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/KElVP.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/KElVP.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ще раз нагадаю, що в 19 сторіччі були різні способи записувати i, и та ї.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastActivityDate="2017-03-06T08:19:31.140" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="843" PostTypeId="2" ParentId="835" CreationDate="2017-03-06T09:30:09.870" Score="7" Body="&lt;p&gt;Вітчизна — таке ж українське слово, як і Батьківщина.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, у творчості українського поета та мовознавця Івана Світличного &lt;a href=&quot;http://maysterni.com/publication.php?id=31832&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є такі рядки&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вітчизна — це не хтось і десь, Я — теж Вітчизна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому сміливо можна використовувати будь-яке із цих слів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="670" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-06T12:21:46.217" LastActivityDate="2017-03-06T12:21:46.217" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="844" PostTypeId="2" ParentId="757" CreationDate="2017-03-06T11:03:48.033" Score="7" Body="&lt;p&gt;Стовідсоткового аналога не пригадую, але в деяких ситуаціях можна сказати: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кат із тою (тим) &lt;code&gt;[причина непорозуміння]&lt;/code&gt;, мир?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53402/358141.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Фразеологічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;кат із ним (ни́ми)&lt;/strong&gt;. Уживається для вираження примирення, вимушеної згоди з чим-небудь, невдоволення чимсь, утрати інтересу до&#xA;  чого-небудь; нехай буде так, як є.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-06T19:54:19.177" LastActivityDate="2017-03-06T19:54:19.177" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="845" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="846" CreationDate="2017-03-06T12:32:16.740" Score="17" ViewCount="1680" Body="&lt;p&gt;Будь ласка, допоможіть перекласти українською мовою вислів &quot;лично в руки&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, я хочу відправити лист чи посилку поштою та бажаю, щоб вона була доставлена поштою саме &quot;лично в руки&quot; адресату.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як може виглядати українська версія перекладу, та чи існує офіційний український переклад, який вживається, наприклад, Укрпоштою чи взагалі в українській мові? Дякую за допомогу!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="152" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:59:12.560" LastActivityDate="2017-04-19T23:00:50.713" Title="Як перекласти українською &quot;лично в руки&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="846" PostTypeId="2" ParentId="845" CreationDate="2017-03-06T12:41:12.173" Score="17" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Особисто в руки&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &quot;Нової пошти&quot; є така &lt;a href=&quot;https://novaposhta.ua/news/rubric/3/id/1805&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;послуга&lt;/a&gt; &quot;Доставка &lt;em&gt;особисто в руки&lt;/em&gt;&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Укрпошта:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Найвагомішою можна назвати гарантію доставки рекомендованого листа&#xA;  &lt;em&gt;особисто в руки&lt;/em&gt; отримувача, за його вибором – у відділенні поштового&#xA;  зв’язку або вдома, що сприятиме економії його часу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Хоча мене особисто не влаштовує слово &quot;доставка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="484" LastEditDate="2017-03-06T16:46:39.383" LastActivityDate="2017-03-06T16:46:39.383" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="848" PostTypeId="2" ParentId="319" CreationDate="2017-03-06T14:31:57.903" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо брати до уваги ресурси, представлені у відповіддях вище, то у кожному випадку вживання слова &lt;code&gt;форматер&lt;/code&gt; має свій контекст.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У випадку з Drupal краще буде залишити слово &lt;code&gt;форматер&lt;/code&gt; (по суті транслітерацію), адже воно вживається природньо у контексті Drupal і відповідає своєму загальному значенню.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="670" LastActivityDate="2017-03-06T14:31:57.903" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="849" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="851" CreationDate="2017-03-06T18:06:22.377" Score="10" ViewCount="96" Body="&lt;p&gt;В коломийці &amp;quot;Ой заграй ми музиченьку&amp;quot; є такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ой нездалі парубоньки як одуті міхи&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лише ними доставляти до міста оріхи&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знайшов підтвердження здогадкам, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nezdalyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;нездалий&amp;quot;&lt;/a&gt; - це невмілий, нездатний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мабуть, що ці &amp;quot;одуті міхи&amp;quot; заважають чомусь рухатися, або це ті міхи, якими піддувають вогонь, тільки я не розумію, чим вони погані в &amp;quot;одутому&amp;quot; стані.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хтось може пояснити, що це саме, ці &amp;quot;одуті міхи&amp;quot;, і звідки пішло?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Здогадуюсь, що гірське, але точної інформації знайти не можу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-03T09:36:40.613" Title="Що значить &quot;як одуті міхи&quot;?" Tags="|вживання-слів|етимологія|значення-слів|діалекти|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="850" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-06T18:26:02.963" Score="18" ViewCount="311" Body="&lt;p&gt;I've heard several ways how people say about traffic jam: &quot;пробка&quot;, &quot;затор&quot;, &quot;корок&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;From &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt; I see that all these words are acceptable. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is that correct? Is there any difference between them?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-05-01T06:34:43.050" LastActivityDate="2019-03-27T11:13:16.643" Title="How to say &quot;traffic jam&quot; in Ukrainian?" Tags="|переклад|from-english|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="851" PostTypeId="2" ParentId="849" CreationDate="2017-03-06T19:00:38.873" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Міхи&lt;/em&gt; – це мішки, торби. &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D0%B4%D1%83%D1%82%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Одутий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; – це пухлий, роздутий. Вочевидь, у цій коломійці співається про гладких, товстих парубків, які такі роздуті, наче мішки, якими в місто возять горіхи.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-03-06T19:05:37.513" LastActivityDate="2017-03-06T19:05:37.513" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="852" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="877" CreationDate="2017-03-06T22:15:56.607" Score="15" ViewCount="7292" Body="&lt;p&gt;How do you pronounce the names of those cities in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This topic is extremely mixed up in the West, and to know the right way to write the names of those cities I wanted to ask, how do you pronounce and spell their names in Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Please, elaborate on this issue, and tell me how to pronounce and spell their names in Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Getting only more mixed up after visiting &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;, where &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Lviv&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Lviv&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Kharkiv&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Kharkiv&lt;/a&gt; are written with &lt;code&gt;iv&lt;/code&gt; at the end, and &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Kiev&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Kyiv&lt;/a&gt; has both &lt;code&gt;Kiev&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;Kyiv&lt;/code&gt;, with &lt;code&gt;Kiev&lt;/code&gt; being the first option. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Why? Just why? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;We need more Ordnung on this matter!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:54:25.220" LastActivityDate="2022-02-26T21:28:08.090" Title="What is the proper Ukrainian pronunciation of 'Київ', 'Харків', 'Львів'?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="6" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="853" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-06T23:03:01.433" Score="15" ViewCount="2268" Body="&lt;p&gt;Нещодавно залишав коментар під відповіддю. Оскільки, з часом, він вже став не актуальний, я натиснув на кнопочку &amp;quot;delete this comment&amp;quot; і він пропав.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яке слово правильно вжити у цій ситуації? Я видалив чи вилучив коментар? Чи, може, вони взаємозамінні?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyluchaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику&lt;/a&gt; &amp;quot;вилучати&amp;quot; означає наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вибирати, видаляти що-небудь звідкись, із складу чогось і т. ін. На&#xA;ряді підприємств автомати-бракувальники виявляють і вилучають&#xA;браковані деталі (Наука і життя, 8, 1958, 19); Просушене на гарячій&#xA;печі прядиво ми мусили довго м'яти ногами, щоб вилучити, вим'яти ту&#xA;кляту кострицю (Василь Минко, Моя Минківка, 1962, 57);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, я все одно не впевнений, який варіант краще використати у даному випадку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2021-03-10T14:07:23.300" Title="&quot;Видаляти&quot; чи &quot;вилучати&quot; коментар?" Tags="|значення-слів|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="854" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="873" CreationDate="2017-03-07T05:35:41.783" Score="3" ViewCount="617" Body="&lt;p&gt;Дивна річ - зараз в школах вчать не таку транскрипцію, як років ~10 тому.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Візьмемо до прикладу слово &lt;strong&gt;байдужість&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Як зробив би транскрипцію я:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;байдужість - &lt;code&gt;[б а й' д у ж' і с т']&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як вона ж подається у різноманітних посібниках: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;байдужість - &lt;code&gt;[б а ĭ д у' ж’ і с´ т´]&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За пошуком в Ґуґлі &quot;транскрипція слова байдужість&quot; можна знайти обидва варіанти. Наприклад, другий варіант знаходиться в &quot;Навчальний посібник для підготовки до ЗНО для слухачів системи довузівської підготовки Харків Видавництво НУА 2010&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схоже, що другий варіант є новішим, я такого зі школи не пам’ятаю, всі знайомі, кого запитував, теж. Серед них — вчителька укр. мови на пенсії.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Звук &quot;&lt;em&gt;й&lt;/em&gt;&quot; сам по собі не потребує, щоб його розкладали на окремі звуки. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У вимові я не чув ба&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;дужість, сам вимовляю ба&lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;дужість, з чітким &lt;code&gt;й&lt;/code&gt;, таким, що можна було б апострофа поставити.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке враження, що хтось цілеспрямовано ускладнює правила мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;І, в якості додаткового питання: хто в сучасній Україні визначає правила мови?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="798" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:12:38.547" LastActivityDate="2018-04-13T20:12:38.547" Title="Чи змінилися правила запису транскрипції, що вчать у школі, за останні 10 років?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="13" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="855" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="861" CreationDate="2017-03-07T06:11:58.643" Score="29" ViewCount="9446" Body="&lt;p&gt;Під час обговорення законопроектів про мову, користувачі у соцмережах &lt;a href=&quot;http://24tv.ua/tse_movniy_patrul_rozstrilyati_sotsmerezhi_obgovoryuyut_novi_zakonoproekti_pro_movu_n773827&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наводять&lt;/a&gt; такий анекдот:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Це мовний патруль! Пане, будь ласка, скажіть “паляниця”.&lt;br&gt;&#xA;  — Маца.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;(Обіймаються)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У чому полягає сенс використання слова &lt;em&gt;паляниця&lt;/em&gt; для виявлення іноземців?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2019-07-28T17:43:15.677" Title="У чому полягає сенс використання слова &quot;паляниця&quot; для виявлення іноземців?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="856" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="858" CreationDate="2017-03-07T06:39:30.840" Score="16" ViewCount="1642" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/#q=waste+definition&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Waste&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;verb&lt;/em&gt;): use or expend carelessly, extravagantly, or to no purpose.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is there a word in Ukrainian that carries a similar meaning and is derived from a word with an obviously negative connotation? For example the noun of &quot;waste&quot; is &quot;відходи&quot;, but can it be converted into a verb in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I'd like something to use in sentences like:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Don't waste water!&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;He wasted money on a luxury car.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;The government is wasting a portion of the budget.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="788" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-07T07:01:42.650" LastActivityDate="2017-03-07T15:52:49.733" Title="What is the Ukrainian word with the closest meaning to the English verb &quot;waste&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="857" PostTypeId="2" ParentId="852" CreationDate="2017-03-07T06:41:58.033" Score="10" Body="&lt;p&gt;Kyiv — Ukrainian language.&#xA;Kiev — Russian language.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian city Kyiv, capital of Ukraine, is pronounced &quot;Kyiv&quot;. The name &quot;Kiev&quot; is called Russian-speaking Ukrainian capital Kyiv.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Kyiv &lt;a href=&quot;//commons.wikimedia.org/wiki/File:Uk-%D0%9A%D0%B8%D1%97%D0%B2.ogg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;[ˈkɪjiu̯]&lt;/a&gt; — Ukrainian language.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;Kiev [ˈkijɛf] — Russian language.&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Kharkiv &lt;a href=&quot;//commons.wikimedia.org/wiki/File:Uk-%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2.ogg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;[ˈxɑrkiu̯]&lt;/a&gt; — Ukrainian language.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;Kharkov [ˈxarʲkəf] — Russian language.&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Lviv &lt;a href=&quot;//commons.wikimedia.org/wiki/File:Uk-%D0%9B%D1%8C%D0%B2%D1%96%D0%B2.ogg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;[lʲʋiu̯]&lt;/a&gt; — Ukrainian language.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;Lvov [lʲvof] — Russian language.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Transcriptions are given in IPA, as they're given on Wikipedia/Wiktionary (however there're some variations). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-20T12:58:59.227" LastActivityDate="2018-08-20T12:58:59.227" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="858" PostTypeId="2" ParentId="856" CreationDate="2017-03-07T06:48:07.073" Score="19" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/marnuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;марнувати&lt;/a&gt; — Даремно, без користі витрачати гроші, майно тощо. (to spend uselessly, to no purpose — money, assets, etc.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghajaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;гаяти&lt;/a&gt; — Витрачати марно, марнувати (стосовно часу) (to waste, usually in relation to &lt;strong&gt;time&lt;/strong&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The example sentences above would be:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;не &lt;strong&gt;марнуй&lt;/strong&gt; воду&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він &lt;strong&gt;змарнував&lt;/strong&gt; гроші на покупку дорогої автівки&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;уряд &lt;strong&gt;марнує&lt;/strong&gt; частину бюджету&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-07T07:02:58.487" LastActivityDate="2017-03-07T07:02:58.487" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="859" PostTypeId="2" ParentId="852" CreationDate="2017-03-07T08:19:58.400" Score="5" Body="&lt;p&gt;Ukrainian and English have slightly different phonetic alphabets so it is hard to spell out. I will try.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Kyiv&lt;/strong&gt; is pronounced in Ukrainian as /kiēv/ &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;First Ky- is like ki- in kit. The -iv is pronounced like eve.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Lviv&lt;/strong&gt; is /lvēv/ or (Lv-eve). The L is a soft consonant though.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Kharkiv is a really tough one to spell out with English phonetic alphabet. I have no idea.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. By phonetic alphabet I mean the one &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/questions/43106/what-phonetic-notation-is-google-dictionary-using&quot;&gt;Google uses&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="788" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:38:17.003" LastActivityDate="2017-03-07T08:34:28.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="860" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-07T08:29:15.423" Score="2" ViewCount="73" Body="&lt;p&gt;Всі ми добре з ними знайомі, чуємо майже щодня, і далеко не завжди знаходимо можливість &quot;випустити тиск&quot;. На жаль, ці помилки у слововживанні, вживанні словосполучень - як реп'яхи: чіпляються до всіх. Як приклад:&lt;br&gt;&#xA;&quot;рахую&quot; замість &quot;вважаю&quot;.&lt;br&gt;&lt;br&gt;&#xA;Але є й більш тонкі проблемки :) От наприклад: стандартне українське &quot;передплата&quot; ніяк не годиться для визначення дії, яку ми робимо, щоб отримувати регулярні повідомлення з яких-небудь інтернет-ресурсів.&lt;br&gt;&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо питання неформатне, прошу модераторів бути ласкавими і пояснити, як треба :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:58:07.497" LastActivityDate="2017-03-13T02:58:07.497" Title="Які поширені й &quot;загальновживані&quot; помилки вас дратують найбільше?" Tags="|помилки|" AnswerCount="0" CommentCount="8" ClosedDate="2017-03-07T11:30:56.390" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="861" PostTypeId="2" ParentId="855" CreationDate="2017-03-07T08:51:48.507" Score="37" Body="&lt;p&gt;Люди, котрі ніколи не вчили іноземну мову, думають, що добре володіють своїм мовленнєвим апаратом, але варто лише їм почати вивчати іншу мову, як вони зрозуміють, що вимова деяких звуків їм дається досить важко, а інколи взагалі не дається.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виявляється, що у багатьох мовах існують звуки та звукосполуки, які дуже важко, а інколи зовсім неможливо, вимовити носіям деяких інших мов. Ця мовна особливість має назву &lt;strong&gt;шібболе́т&lt;/strong&gt;. Докладніше про походження цього терміна можете прочитати у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D1%96%D0%B1%D0%B1%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Попри те, що українська та російська мови мають багато спільного, є низка слів зі звуками, що складають труднощі для носія російської мови, котрий з малку не вчив українську. Ось ці слова: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;паляниця&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, полуниця, криниця, рушниця тощо. Росіяни вимовляють це слово приблизно так &amp;quot;палянітса, паляница&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цією мовною особливістю послуговувалися різні народи у різні часи, ось декілька загальновідомих шібболетів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Німцям важко вимовити російське слово &amp;quot;дорога&amp;quot;, виходить &amp;quot;тарока&amp;quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Американці на тихоокеанському фронті, для розрізнення японців від китайців, тайців та інших, використовували слово &amp;quot;lollapalooza&amp;quot;, японці зовсім не вимовляють звук &amp;quot;л&amp;quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Фіни ловили росіян за допомогою слова &amp;quot;Höyryjyrä&amp;quot;, у рос. мові відсутні звуки Ö, Y, Ä, а R звучить також інакше.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Англійці для пошуку німців послуговувалися словом &amp;quot;squirrel&amp;quot;, бо німці казали &amp;quot;sqvirrel&amp;quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Якщо вам пощастить бути у складі мовного патруля, і у вас виникнуть проблеми з ідентифікацією росіянина за допомогою &amp;quot;&lt;em&gt;паляниці&lt;/em&gt;&amp;quot;, не впадайте у відчай, є ще один стовідсотковий тест — &amp;quot;&lt;em&gt;Миска вареників з картоплею та шкварками, змащених салом&lt;/em&gt;&amp;quot; ;-)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-07T09:30:49.557" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="863" PostTypeId="2" ParentId="856" CreationDate="2017-03-07T08:56:39.917" Score="12" Body="&lt;p&gt;In addition to what &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/858/4&quot;&gt;bytebuster said&lt;/a&gt; (actually, his variants are the best, but there are others):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ukrainian language has the words &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vytrachaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;витрачати&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tratyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тратити&lt;/a&gt;. They mean literally &quot;to spend&quot;, but with additional adverbs: &lt;em&gt;витрачати &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/marno&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;марно&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;витрачати &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/darma&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дарма&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/daremno&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;даремно&lt;/a&gt;)&lt;/em&gt; (&quot;to spend with no purpose, with no positive effects, needlessly, uselessly, in vain&quot;) they mean what you need.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;BTW, do you notice that &lt;em&gt;марно&lt;/em&gt; from my answer is a cognate of the &lt;em&gt;марнувати&lt;/em&gt; (from bytebuster's answer)? I suppose &lt;em&gt;марнувати&lt;/em&gt; to be a verb created from the adverb &lt;em&gt;марно&lt;/em&gt;.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;There is another verb created from &lt;em&gt;марно&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/marnotratyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;марнотратити&lt;/a&gt;. As you can suppose from its look, it's &lt;em&gt;марно тратити&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;There is another one created from &lt;em&gt;тратити&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;витрачати&lt;/em&gt;) — in this case not with adverb or an extra stem, but with prefix &lt;em&gt;роз-&lt;/em&gt; (which, when added to a verb, often, but not always, increases intensity of the verb) — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/roztrachuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розтрачувати (розтрачати, розтратити)&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;розтратити X&lt;/em&gt; — &quot;to spend all of X here and there, to disperse it&quot;). It doesn't always mean careless/needless spends, but most often does (also it can mean a criminal waste of money/resources not owned by the spender, e.g. by a state servant).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Colloquial, but widely used:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trynjkaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тринькати&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/roztrynjkuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розтринькувати&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cyndryty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;циндрити&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/PROCYNDRJuVATY&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;проциндрювати&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In figurative sense:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vykydaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;викидати&lt;/a&gt; — &quot;to throw away&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spuskaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;спускати&lt;/a&gt; — &quot;to lower/let down&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/motaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;мотати&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/promotuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;промотувати&lt;/a&gt;) — &quot;to entwine/coil/etc&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;In specific contexts:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/propyvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропивати&lt;/a&gt; — &quot;to spend on drinks&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/proghuljuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;прогулювати&lt;/a&gt; — &quot;to spend on entertainments&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;dial., col., fig.&lt;/sub&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vakuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вакувати&lt;/a&gt; — &quot;to lose time&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Rare:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;fig.&lt;/sub&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/roztochuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розточувати&lt;/a&gt; — &quot;to bore/grind/etc (on lathe)&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;col.&lt;/sub&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ZBAVLJaTY&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;збавляти&lt;/a&gt; — &quot;to decrease&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-03-07T15:52:49.733" LastActivityDate="2017-03-07T15:52:49.733" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="864" PostTypeId="2" ParentId="802" CreationDate="2017-03-07T09:07:44.877" Score="4" Body="&lt;p&gt;Груба статистика пошуку у Google по назвах транспортних засобів (нюанси використання Google описував у &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/593/69&quot;&gt;відповіді про переклад engine&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тільки українські сторінки (напис не співпадає з рос. варіантом):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Велобіг - 196 сторінок&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Біговел - 197 сторінок&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Біговелик - 6 сторінок&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Велоніг - 2 сторінки&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Велохід - 165 сторінок, частина результатів не про транспортний засіб а про &quot;хресний велохід&quot;, наприклад &quot;Велохід відбудеться з молебнями у храмах Полтави&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Безпедальник - 37 сторінок (правда, деякі російські, бо не всі правильно пишуть приставку &quot;бес-&quot;) (з фільтром Українська - 0)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Безпедальний велосипед - 192 сторінки (з фільтром Українська - 160)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Біговий велосипед - 190 сторінок, з них багато сторінок веломагазинів, до того ж із &quot;неправильною&quot; назвою, наприклад &quot;гірський велосипед&quot;, тощо. При спробі зайти на таку сторінку цього словосполучення (навіть слова &quot;біговий&quot;) немає.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сторінки, включаючи російські (бо пишуться однаково)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Велосамокат - 354 сторінки, фільтр &quot;українською&quot; повертає 170 сторінок. Причому велосамокат може бути наприклад таким: &lt;a href=&quot;http://m.ua/jpg_zoom1/288441.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://m.ua/jpg_zoom1/288441.jpg&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Велокат - 216 сторінок, фільтр &quot;українською&quot; повертає 193 сторінки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Велокетт - 191 сторінка, фільтр &quot;українською&quot; повертає 8 сторінок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Балансбайк - 320 сторінок, включаючи російські та болгарські, фільтр &quot;українською&quot; повертає 175 сторінок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Баланс-байк, баланс байк - 198 сторінок, включаючи російські та болгарські, фільтр &quot;українською&quot; повертає 132 сторнки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ранбайк - 200 сторінок. Виявляється є фірма Runbike, що їх виготовляє, тому шукав &quot;Ранбайк -Runbike&quot;, фільтр &quot;українською&quot; повертає 150 сторнки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Лауфрад - 173 сторінки. Так само походить від назви фірми Laufrad, фільтр &quot;українською&quot; повертає 27 сторінки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Велобалансир - 206 сторінок, фільтр &quot;українською&quot; повертає 69 сторінок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Баланс-велосипед - біля 200, фільтр &quot;українською&quot; повертає 110 сторінок. Але треба переглядати кожен результат, бо Гугл включає у список словосполучення &quot;balance bike&quot; навіть коли в налаштуваннях встановлено &quot;сторінки з України&quot; і &quot;сторінки українською мовою&quot;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще згадується варіант &quot;балансир&quot;, але переважна більшість результатів - це різні гойдалки, скільки з них велосипеди - неможливо порахувати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, ця статистика не дає якогось однозначного лідера (назви, що також використовуються у російській мові дають в два рази вищий результат, але ж і сайтів російською мінімум у два рази більше). Можливо через те що багато інтернет-магазинів у назвах своїх товарів перераховують всі відомі їм варіанти щоб потрапити у результати пошуку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-07T11:37:57.433" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="865" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-07T10:06:12.130" Score="17" ViewCount="691" Body="&lt;p&gt;Сьогодні досить поширеними є так звані &lt;code&gt;дисклеймери&lt;/code&gt;, тобто письмова відмова від відповідальності за дії, вчинені особою, ознайомленою з цією заявою, або ж іншими особами. Наприклад, видання «Українська правда» часто &lt;a href=&quot;http://www.epravda.com.ua/columns/2017/02/13/620639/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підписує&lt;/a&gt; авторські статті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Колонка є видом матеріалу, який відображає винятково точку зору&#xA;  автора. Вона не претендує на об'єктивність та всебічність висвітлення&#xA;  теми, про яку йдеться. Точка зору редакції може не збігатися з точкою зору автора. Редакція&#xA;  не відповідає за достовірність та тлумачення наведеної інформації і&#xA;  виконує винятково роль носія.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є український (нетранслітерований) відповідник даного слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-12T11:50:15.350" LastActivityDate="2018-04-29T18:32:12.267" Title="Чи існує український відповідник слова &quot;disclaimer&quot;?" Tags="|from-english|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="866" PostTypeId="2" ParentId="865" CreationDate="2017-03-07T10:21:32.617" Score="14" Body="&lt;p&gt;Це &lt;a href=&quot;http://slovnenya.com/dictionary/disclaimer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запозичене слово&lt;/a&gt;, яке має &lt;a href=&quot;http://uk.dictionarist.com/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0/disclaimer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кілька&lt;/a&gt; відповідностей:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;відказ, відмова, відмовлення, відречення, зречення, самопожертва&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;відречення, заперечення, заперечування&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;дезавуювання&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/disclaimer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інший варіант&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;застереження&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В той же час &lt;em&gt;disclaimed&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://slovnenya.com/dictionary/disclaimed&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладається&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;заперечений&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українська Вікі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B4_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;використовує&lt;/a&gt; термін &lt;em&gt;відмова від відповідальності&lt;/em&gt;, який не потребує додаткового пояснення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:32:12.267" LastActivityDate="2018-04-29T18:32:12.267" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="867" PostTypeId="2" ParentId="850" CreationDate="2017-03-07T17:31:07.493" Score="12" Body="&lt;p&gt;&quot;Словник української мови 1970-1980&quot; dictionary (aka СУМ-11) has two of the words you asked in this meaning:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Затор&lt;/strong&gt; is a proper way to say 'traffic jam' according to this dictionary. This jam can be caused by cars, by people, etc.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zator&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Затор&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Скупчення людей, транспорту і т. ін., що створює перешкоду рухові. Піонери посунули до дверей і утворили затор (Олександр Копиленко, Тв., 1955, 197); Авто бігло далі на схід.. Несподівано спинилось в однім місці через затор великої кількості двоколок, підвід та автомобілів (Євген Кротевич, Вибр., 1959, 333); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пробка&lt;/strong&gt; is colloquial for 'jamming' the way or path.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/probka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пробка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те, що загороджує доступ, прохід куди-небудь, заважаючи дії, функціонуванню чогось.&lt;br&gt;&#xA;  //  перен., розм. Скупчення кого-, чого-небудь, що запруджує прохід, проїзд і т. ін., заважаючи рухові.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Корок&lt;/strong&gt; has no 'traffic jam' meaning according to this dictionary. I think this is just a translation of 'пробка' (bottle cork) from Russian to Ukrainian. Update: корок has 'traffic jam' meaning in the modern &quot;Словник української мови 2010–…&quot; (aka СУМ-20):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44247&amp;amp;page=1400&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Корок&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перен., розм. Те саме, що зато́р 1. Вулиці перекриті, машини сигналять, люди запізнюються на роботу, скрізь корки, вже сталося кілька аварій (Л. Костенко); На вулицях панував величезний рух, міліцейські будки опустіли, авта стояли в корку (Ю. Винничук); Корок на дорогах потроху розсмоктувався&#xA;  (І. Роздобудько).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However this dictionary is considered to have strong Russian-language influence. So, to seek true Ukrainian words you may want to look into dictionaries collected on r2u.org.ua site.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There you'll find the following words.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Затор подвод - &lt;strong&gt;заві́з&lt;/strong&gt; (not about cars, but about carriages though)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зато́ръ = 2. &lt;strong&gt;тїсно́та, тиск, ти́снява.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;— Така тїснота, що й києм не протиснеш. С. Ш. — І хлопцїв чортів тиск було. С. Ш. — Така тиснява, що й не пропхаєшся.&lt;/em&gt; (examples show that this is about people)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I don't know what is the credibility of the last one dictionary, but nevertheless:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I. Затор – (дорожный) &lt;strong&gt;ти́снява, зато́ра, затор, за́пин (запи́на), запі́р (запо́ра), тромб&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;затор подвод – &lt;strong&gt;заві́з&lt;/strong&gt; (about carriages);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на перекрёстке затор – на перехресті &lt;strong&gt;затора (тиск, тиснява, тромб)&lt;/strong&gt; (about jam on crossroads);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;сильные заторы на дорогах – дороги (шляхи) &lt;strong&gt;заторовано&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;[В мене під вікнами третю добу &lt;strong&gt;затор&lt;/strong&gt; (Ю.Джугастрянська). Ширлі &amp;lt;...&gt;, вилаявши двох-трьох водіїв, зуміла вирватися із &lt;strong&gt;запруги&lt;/strong&gt; (Я.Кравець, перекл. К.Панколь). Вдаримо по дорожніх &lt;strong&gt;заторах&lt;/strong&gt; рекордними цінами на бензин!]&lt;/em&gt; (about heavy traffic on the roads)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-09T19:41:16.900" LastActivityDate="2018-03-09T19:41:16.900" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="868" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="869" CreationDate="2017-03-07T17:46:12.137" Score="13" ViewCount="5706" Body="&lt;p&gt;В цікавій статті &lt;a href=&quot;http://photo-lviv.in.ua/13-kryvavyh-trahedij-davnoho-lvova-skojenyh-na-lyubovnomu-grunti/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;13 кривавих трагедій давнього Львова, скоєних на любовному ґрунті&lt;/a&gt; надаються приклади статей з Львовських газет 1936 року. В одній з заміток згадуються декілька прізвищ, які пишуться за старими правилами. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За дівчину&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Влад. &lt;strong&gt;Войтиньскі&lt;/strong&gt; повідомив поліцію, що на вул. Старознесінській напали&#xA;  на нього два замасковані осібняки й побили його дрючком по голові.&#xA;  Войтиньскі підозріває, що на нього напали Юзеф &lt;strong&gt;Пясецкі&lt;/strong&gt; й Мирослав&#xA;  &lt;strong&gt;Шинаровский&lt;/strong&gt;. Вони обидва лихі на нього за те, що він ходить з Аделею&#xA;  Сенценівною, в якій любиться Пясецкі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Два прізвища польського походження (Войтиньскі і Пясецкі) і пишуться так, як в польській мові (з закінченням на &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;), а от походження третього прізвища (Шинаровский) мені не зовсім зрозуміле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо прізвище &lt;strong&gt;Шинаровский&lt;/strong&gt; українського походження, то чому воно без &lt;code&gt;ь&lt;/code&gt; знака? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи може воно російського походження і раніше існувало правило напису іншомовних імен так, як вони вимовляються в іншій мові?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сучасний &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український правопис&lt;/a&gt; пропонує &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 104. Фонетичні правила правопису слов’янських прізвищ&#xA;  &lt;strong&gt;-СК(ИЙ), -ЦК(ИЙ)&lt;/strong&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;9&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Суфікси слов’янських прізвищ &lt;strong&gt;-ск(ий)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-цк(ий)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ск(і)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-цк(і)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-sk(i)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ck(i)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-dzk(i)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-sk(ý)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ck(ý)&lt;/strong&gt; передаються відповідно через &lt;strong&gt;-ськ(ий)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-цьк(ий)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-дзьк(ий)&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Броневський, Даргомижський, Маяковський, Мусоргський, Островський; Гомулицький, Городецький; Грудзький, Завадзький; так само&#xA;  з ь пишуться російські прізвища на -ск(ой), -цк(ой): Луговськой&#xA;  (Луговська), Трубецькой (Трубецька)&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але й досі можна зустріти коли прізвища польского походження пишуть за старими правилами (&lt;code&gt;-скі&lt;/code&gt;, а не &lt;code&gt;-ський&lt;/code&gt;). Наприклад, новини ТСН про розслідування катастрофи з Лехом Качиньскі &lt;a href=&quot;https://tsn.ua/tags/%D0%BA%D0%B0%D1%87%D0%B8%D0%BD%D1%8C%D1%81%D0%BA%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;#качиньскі&lt;/a&gt;. В той же час Вікіпедія подає статтю про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D1%85_%D0%9A%D0%B0%D1%87%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Леха Качиньського&lt;/a&gt; за сучасним правописом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже цікаво, чи це правило українського правопису відносно нове (2015 року?) і раніше все ж дозволялося вживати &lt;code&gt;-скі&lt;/code&gt;, чи існують/існувало декілька паралельних правописів, чи це просто безграмотність наших журналістів?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="162" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T08:30:38.277" LastActivityDate="2018-04-05T08:30:38.277" Title="Правопис прізвищ іншомовного походження" Tags="|власні-назви|орфографія|spelling|іноземні-імена|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="869" PostTypeId="2" ParentId="868" CreationDate="2017-03-07T18:29:55.013" Score="11" Body="&lt;p&gt;За правописом УСРР 1926 року, який можна подивитися &lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/119/69&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, польські прізвища  Войтиньскі та Пясецкі повинні були б бути записані із закінченням -ий (в кінці картинки є Cegielski = Цегельський):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/7RC2K.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/7RC2K.png&quot; alt=&quot;польські прізвища&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в ті роки (1936) Львів був у складі Польщі, тому на Польщу всі ці правописи навряд чи розповсюджувалися. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Щоправда краще користуватися &quot;скрипниківкою&quot; - Харківським правописом 1929 року що мав офіційний статус, але для Польщі він все одно не був аргументом.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо Польщі, точніше Львова, є &quot;Правописні правила Наукового Товариства Шевченка&quot; (1922), вони також пропонують у кінці польських прізвищ писати -ий:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/TbXA5.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/TbXA5.png&quot; alt=&quot;Наукове товариство Шевченка&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці правила базувалися на &quot;Найголовніших правилах українського правопису&quot;, виданих у 1921 р. у Києві.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, можливо у газеті користувалися Желехівкою (що була &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0#.D0.9A.D1.80.D0.B8.D1.82.D0.B8.D0.BA.D0.B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;затверджена урядом Австро-Угорщини&lt;/a&gt;), або &quot;Руска граматика&quot; (1893), яка використовувалася &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ohukr/ohu20.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у якості підручника&lt;/a&gt;. У цих правописах був закладений фонетичний принцип,&#xA;хоча ось що пише &quot;Руска граматика&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/zGQA6.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/zGQA6.png&quot; alt=&quot;Ruska Gramatyka&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для тих імен що &quot;Меньше знані&quot; пропонується писати їх мовою оригіналу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/rhPzY.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/rhPzY.png&quot; alt=&quot;мовою оригіналу&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Картинки з &quot;Історії українського правопису&quot; (&lt;a href=&quot;http://lib.movahistory.org.ua/PRAWOPYS/Nimchuk_Istoriya_ukr_pravopysu_2004_OCR+Zmist.djvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;djvu-файл&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо того чи були журналісти безграмотними - важко сказати лише на основі правописів, тим більше що &quot;Руска граматика&quot; пишуть що додавати &quot;-ий&quot; треба в тому разі, коли ці прізвища &quot;приняли руський вид, або цілком зрущили ся&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, або Войтинські та Пясецькі &quot;не приняли руський вид&quot;, або у польському мовному середовищі (а особливо у кримінальній хроніці) заміна &quot;-кі&quot; на &quot;-кий&quot; по-перше не співпадає з мовною практикою, а по-друге може привести до плутанини: Войтинські - польське прізвище, Войтинський - вже українське, можливо обидва прізвища могли співіснувати одночасно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-03-16T16:44:35.660" LastActivityDate="2017-03-09T09:40:16.953" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="870" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="872" CreationDate="2017-03-07T20:07:13.297" Score="13" ViewCount="5803" Body="&lt;p&gt;Неодноразово зустрічав вживання слова &lt;strong&gt;варіянт&lt;/strong&gt; (наприклад, &lt;a href=&quot;/a/810/585&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;), хоча завжди вважав, що правильно писати &lt;strong&gt;варіант&lt;/strong&gt;. Електронні словники і google translate при введенні &quot;варіянт&quot; повідомляють:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Можливо, ви мали на увазі: &lt;strong&gt;варіант&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож яка форма є правильною? В чому відмінності, якщо обидві правильні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="116" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-13T22:23:40.317" LastActivityDate="2020-04-05T15:37:39.537" Title="Варіант чи варіянт" Tags="|різниця-між-словами|граматика|морфологія|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="871" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="875" CreationDate="2017-03-07T20:41:16.367" Score="10" ViewCount="1703" Body="&lt;p&gt;Який синонім можна підібрати, або на що можна замінити &lt;strong&gt;зворотний зв'язок&lt;/strong&gt;. Особливо цікаво почути відповідь в контексті комп'ютерних програм і веб-сайтів. Наприклад, форма &lt;strong&gt;зворотного зв'язку&lt;/strong&gt;, адреса для &lt;strong&gt;зворотного зв'язку&lt;/strong&gt;. Тобто те, що англійською передають &quot;feedback&quot;, російською - &quot;обратная связь&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна підібрати більш звучний і, по можливості, короткий вислів в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="116" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T22:08:31.447" LastActivityDate="2018-04-13T22:08:31.447" Title="Синонім до &quot;зворотний зв'язок&quot;" Tags="|синоніми|одним-словом|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="872" PostTypeId="2" ParentId="870" CreationDate="2017-03-07T21:01:03.793" Score="14" Body="&lt;p&gt;Якщо я не помиляюсь, то згідно норми скрипниківського правопису &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/node/244&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чуже і § 62 -&lt;/a&gt; підпункт &lt;strong&gt;б&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;б) Після всіх пригол. перед голосн. та &lt;code&gt;й&lt;/code&gt;, при &lt;em&gt;чім&lt;/em&gt; чуже &lt;strong&gt;ia&lt;/strong&gt; передаємо через &lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;іе&lt;/em&gt; — через &lt;em&gt;іє&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;iu&lt;/em&gt; — через &lt;em&gt;ію&lt;/em&gt; (у загальних іменниках), але &lt;em&gt;іо&lt;/em&gt; через — &lt;em&gt;іо&lt;/em&gt;: матерія́л, істо́рія, ко́пія, Азія, соціялі́зм, спеція́льний, мініятю́рний, паліяти́в, амонія́к, діяле́кт і т. ін.; авдіє́нція, гіє́на, кліє́нт, пієте́т, Тріє́ст і т. ін.; трію́мф, тріюмвіра́т, ра́діюс, конси́ліюм, ме́діюм, але Кіу-Сіу і т. ін.; ембріо́н, геліотро́п, біоско́п, соціоло́гія, аксіо́ма, Онта́ріо; крите́рій, ра́дій і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Иншомовне &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/variant&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;variant&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; необхідно передавати як &lt;code&gt;варіянт&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Але, зауважу, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_1928_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скрипниківський правопис&lt;/a&gt; не є &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#zvukj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чинною нормою&lt;/a&gt;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-04-05T15:37:39.537" LastActivityDate="2020-04-05T15:37:39.537" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="873" PostTypeId="2" ParentId="854" CreationDate="2017-03-07T21:47:28.473" Score="3" Body="&lt;p&gt;Правильна транскрипція слова &lt;em&gt;байдужість&lt;/em&gt; згідно з сучасними методичками підготовки до ЗНО:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[б а й д у́ ж' і с´ т´] &lt;sub&gt;(або ще [б а j д у́ ж' і с´ т´])&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приголосний звук від літери &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; позначається як [й] або [j] (мала латинська &lt;em&gt;J&lt;/em&gt;). У навчальному посібнику «Українська мова» (2010, Харків, НУА), в який Ви дивилися — на 12-й сторінці одрук (помилково інший знак). М'якість звуку від [й] позначати не треба, бо він завжди м'який.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Голосний звук від літери &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; в даному випадку наголошений. Наголошеність позначається скісною рискою (  ́ ) над відповідним знаком або після нього. У тому ж посібнику рекомендують &lt;em&gt;над&lt;/em&gt;, але самі же своїй рекомендації не слідують.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приголосний звук від літери &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt; у даному випадку пом'якшений. Не твердий він тому, що після нього йде [і] (один із голосних звуків, що завжди роблять попередній приголосний м'яким або пом'якшеним), а не повністю м'який він тому, що [ж] в українській мові ніколи не буває повністю м'яким (м'якими можуть бути лише «&lt;em&gt;д&lt;/em&gt;е &lt;em&gt;т&lt;/em&gt;и &lt;em&gt;з&lt;/em&gt;'ї&lt;em&gt;с&lt;/em&gt;и &lt;em&gt;ц&lt;/em&gt;і &lt;em&gt;л&lt;/em&gt;и&lt;em&gt;н&lt;/em&gt;и»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приголосні звуки від літер &lt;em&gt;с&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;т&lt;/em&gt; у даному випадку м'які. Те, що м'який знак після &lt;em&gt;т&lt;/em&gt; робить відповідний приголосний звук м'яким — очевидно. В який випадках він робить м'яким і попередній приголосний звук — я точно й не знаю (припускаю, що тоді, коли обидві голосні належать до тих, що можуть бути м'якими — [дтзсцлн]; так відбувається не лише при м'якому знаку, а й при будь-яких голосних, що пом'якшують, наприклад, [с´ т´ і л]).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Конкретно в цій відповіді я позначаю м'який приголосний скісною рискою (с´), а пом'якшений — вертикальною (ж'). Наскільки це загальноприйняті позначення і наскільки в цій сфері взагалі можуть бути загальноприйняті позначення — я не знаю. Припускаю, що випускників на ЗНО не будуть мордувати через «не таку риску» — але якщо незнання різниці між м'якими і пом'якшеними призведе до подальших помилок (&lt;s&gt;[без&lt;b&gt;'&lt;/b&gt;б'уд͡же́тний]&lt;/s&gt;[безб'уд͡же́тний]) — то це вже, мабуть, буде мінус бал.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не думаю, що щось суттєво змінилося від того, що було десять років тому. Я сам приблизно тоді й навчався. Могли почати детальніше розглядати; те, що тоді вивчали якось поверхнево, зараз можуть розбирати глибше. (Наприклад, я пам'ятаю, як вчителька розповідала про різницю між м'якими і пом'якшеними — але мені особисто здалося, що те були радше додаткові матеріали — принаймні я їх так тоді сприймав.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фактично: мова — це те, як розмовляють люди.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Юридично: норми української мови як державної встановлюються Міністерством освіти і науки через офіційний правопис та словники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але конвенції транскрибування, мені здається, мало стосуються норм мови як такої (бо як не транскрибуй — на кожну транскрипцію теоретично можна зробити ще точнішу; тобто, по-моєму, це питання радше домовленностей і того, наскільки певна транскрипція правильна &lt;em&gt;в межах конкретних домовленостей&lt;/em&gt; — а не взагалі).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Update: Kyrylo Yatsenko підказує, що транскрипційний знак [ĭ] (як і [ў]; тобто &lt;code&gt;ı&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;у&lt;/code&gt; з бревісом як над &lt;code&gt;й&lt;/code&gt;) все ж може застосовуватися в українських транскрипціях (для позначення звуків від &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; перед наступним приголосним, наприклад, [наĭдо́ўший]). Але це явно не рівень ЗНО; в даному випадку це одрук (помилка авторів посібника). Можливо, вони скопіювали транскрипцію слова &lt;em&gt;байдужість&lt;/em&gt; з іншої своєї книги (для іншої аудиторії).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-08T10:52:23.637" LastActivityDate="2017-03-08T10:52:23.637" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="874" PostTypeId="2" ParentId="754" CreationDate="2017-03-07T21:48:32.917" Score="11" Body="&lt;p&gt;Онлайн-словники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/Page.aspx?l1=57&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Частотні онлайн-словники на порталі Mova.info&lt;/a&gt; (Вікіпедія, стаття &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Частотний словник&lt;/a&gt;&quot;) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://shron.chtyvo.org.ua/Nepyivoda_Natalia/Praktychnyi_ros-ukr_slovnyk_naiuzhyvanishi_slova_i_vyslovy.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Непийвода Н. Практичний російсько-український словник. Найуживаніші слова і вислови. — К., 2000 (6000 слів)&lt;/a&gt; - вказаний у списку &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2#.D0.A7.D0.B0.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.82.D0.BD.D1.96_.D1.82.D0.B0_.D0.BD.D0.B0.D0.B9.D1.83.D0.B6.D0.B8.D0.B2.D0.B0.D0.BD.D1.96.D1.88.D0.BE.D1.97_.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.81.D0.B8.D0.BA.D0.B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;uk.wictionary.org&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене зацікавили такі паперові словники (нажаль не знайшов в інтернеті):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тлумачний словник-мінімум української мови К., Довіра, 2006 ISBN 966-507-160-2 [Словники України] [близько 9 000 слів] (також з uk.wictionary.org)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Бук С. 3 000 найчастотніших слів розмовно-побутового стилю сучасної української мови / Наук. ред. Ф. С. Бацевич.— Львів: ЛНУ імені Івана Франка, 2006.— 180 с. (Вікіпедія, стаття &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Частотний словник&lt;/a&gt;&quot;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Anna Avina додає свої знахідки (з &lt;a href=&quot;http://vsiknygy.net.ua/neformat/48228&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього списку&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Береза Т. Гарна мова – одним словом: словник вишуканої української мови / Т.  Береза. – Львів: Апріорі, 2015. – 420 с. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Береза Т. Слова, що нас збагачують: словник вишуканої української мови / Т. Береза. Львів: Апріорі, 2016. – 400 с.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-18T14:07:37.433" LastActivityDate="2017-03-18T14:07:37.433" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="875" PostTypeId="2" ParentId="871" CreationDate="2017-03-07T23:25:59.167" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відгук&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &lt;em&gt;залиште відгук на цій сторінці або за телефоном&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікісловник &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; синоніми &lt;em&gt;назадній&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поворотний&lt;/em&gt;, що, очевидно, нам не підходять. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D0%B7%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;описує&lt;/a&gt; &lt;em&gt;зворотний звя'зок&lt;/em&gt; лише в контексті теорії автоматичного управління. Також цікаво, що офіціний сайт української мови містить сторінку &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/index/0-3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;зворотній зв'язок&quot;&lt;/a&gt;, хоча джерела &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стверджують&lt;/a&gt;, що правильно все таки &quot;зворотний зв'язок&quot;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T22:08:13.973" LastActivityDate="2018-04-13T22:08:13.973" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="876" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="879" CreationDate="2017-03-07T23:35:42.313" Score="18" ViewCount="40203" Body="&lt;p&gt;Цитую &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;онлайнкоректор&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За Правописом (§23 1) прикметник зворотний вживається із суфіксом&#xA;  -н(ий), тому відмінюється як прикметник твердої групи (Правопис §68).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;НЕПРАВИЛЬНО:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ми хочемо отримати від вас &lt;strong&gt;зворотній&lt;/strong&gt; зв’язок.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ПРАВИЛЬНО:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ми хочемо отримати від вас &lt;strong&gt;зворотний&lt;/strong&gt; зв’язок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте за пошуком &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=%22%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D1%96%D0%B9%20%D0%B7%D0%B2%27%D1%8F%D0%B7%D0%BE%D0%BA%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;зворотній зв'язок&quot;&lt;/a&gt; можна знайти велику кількість сайтів, що використовують саме таке написання. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:08:40.660" LastActivityDate="2024-02-28T06:39:14.353" Title="Зворотний чи зворотній (зв'язок)?" Tags="|орфографія|spelling|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="877" PostTypeId="2" ParentId="852" CreationDate="2017-03-08T10:11:07.920" Score="16" Body="&lt;p&gt;English Wikipedia gives correct Ukrainian pronunciation for all cities you've mentioned:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Kyiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Київ&lt;/a&gt; (Kyiv): [ˈkɪjiu̯]&lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Kharkiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Харків&lt;/a&gt; (Kharkiv): [ˈxɑrkiu̯]&lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Lviv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Львів&lt;/a&gt; (Lviv): [lʲwiu̯]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Wiki just gives common English pronunciation first, and inside of brackets after &amp;quot;Ukrainian:&amp;quot; you can see Ukrainian pronunciation and spelling:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Kiev (/ˈkiːɛf, -ɛv/)[7] or Kyiv (&lt;strong&gt;Ukrainian: Київ, Kyjiv [ˈkɪjiu̯]&lt;/strong&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Help:IPA_for_Ukrainian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;IPA for Ukrainian&lt;/a&gt; may be useful for basic understanding of how Ukrainian words are pronounced.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2020-09-30T08:05:22.723" LastActivityDate="2020-09-30T08:05:22.723" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="878" PostTypeId="2" ParentId="876" CreationDate="2017-03-08T14:10:09.607" Score="4" Body="&lt;p&gt;Саме так, &lt;em&gt;зворотний&lt;/em&gt; — це &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правильна&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zvorotnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форма&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість слово &lt;em&gt;зворотній&lt;/em&gt; може бути використане лише в давальному або місцевому відмінках жіночого роду однини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(Н) зворотна адреса — (Д) зворотній адресі — (М) у зворотній адресі&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такий же термін &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D0%B7%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;використовує&lt;/a&gt; Вікі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:09:15.237" LastActivityDate="2018-04-13T20:09:15.237" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="879" PostTypeId="2" ParentId="876" CreationDate="2017-03-08T14:30:38.477" Score="17" Body="&lt;h1&gt;Про кожну пару&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;«Природний» та «природній»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У мене і &lt;a href=&quot;http://www.ukrcenter.com/%D0%A4%D0%BE%D1%80%D1%83%D0%BC/31307/%D0%AF%D0%BA-%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%94%D0%9D%D0%9E%D0%B3%D0%BE-%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83-%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D1%81%D1%8F-%D1%87%D0%B8-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%94%D0%9D%D0%AC%D0%9E%D0%B3%D0%BE-%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83-%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D1%81%D1%8F#118123&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;деяких&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://lingvoforum.net/index.php?topic=2845.msg298285#msg298285&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інших&lt;/a&gt; користувачів інтернету, наприклад, було склалося враження, що ці слова відрізняються за семантикою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;природний — це такий, що має відношення до рослинно-тваринно-неорганічного світу Землі (&lt;em&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; природный);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;природній — це справжній, натуральний, незмінений (антонім до «штучний»; &lt;em&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; естественный).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але словники такого розрізнення не подають. Більшість словників (наприклад, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryrodnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;) надає весь спектр значень слову «природний» (а слова «природній» не містять). Деякі (наприклад, &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ніковський&lt;/a&gt; — 1927, &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=13&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Якубські&lt;/a&gt; — 1928, Шелудько/Садовський — 1928, Козирський/Шендеровський — 1996) містять лише «природній» (в усіх значеннях). Деякі містять обидва слова — але різницю у значеннях виявити важко.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;«Зворотний» та «зворотній»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово «зворотн(и/і)й» більшість словників подає як «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35067&amp;amp;page=1114&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зворотний&lt;/a&gt;». Варіант «зворотній» я бачу значно рідше (навіть порівняно з пропорцією «природній» до «природний») — поки що лише &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D1%96%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;у Ніковського (1927)&lt;/a&gt; та Козирського/Шендеровського (1996). Зате «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vorotnij&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;воротній&lt;/a&gt;» пишеться через «і» всюди (навіть у СУМ; але «ворітн{и/і}й» — знову по-різному).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Семантичну різницю знайти, чи хоча б вигадати, тут ще важче.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;«Народний» та «народній»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=&amp;quot;%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%8F&amp;quot;&amp;amp;num=100&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;народній&lt;/a&gt;. Наприклад, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%8F_%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%8F_(%D0%B3%D0%B0%D0%B7%D0%B5%D1%82%D0%B0)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;газета «Народня воля»&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A0%D0%B5%D1%81%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D1%96%D0%BA%D0%B0#.D0.9D.D0.B0.D0.B7.D0.B2.D0.B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українська народня республіка&lt;/a&gt; (саме так воно тоді писалось). Ось що &lt;a href=&quot;http://ua-etymology.livejournal.com/148804.html?thread=1937732#t1937732&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пише&lt;/a&gt; з цього приводу maksymus, що веде блог про українську мову «ua-etymology» у livejournal:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Під час правописних реформ 1920-х надуживали пом’якшенням, вважаючи це народною мовою. Сьогодні повертаються до тих помилок. В цьому випадку основним було &lt;em&gt;природний&lt;/em&gt; (Грінченко, Недільський) з варіантом &lt;em&gt;природній&lt;/em&gt; (Голоскевич подає тільки &lt;em&gt;природний&lt;/em&gt;, Кримський вагається — &lt;em&gt;природни[і]й&lt;/em&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іншої думки дотримується Караванський, вважаючи, що правопис 1928 року визнав тверді форми всупереч мовній практиці і «українським прикметникам притаманніший м'який варіянт» (&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Karavanskyy_Sviatoslav/Sekrety_ukrainskoi_movy/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Секрети української мови»&lt;/a&gt;, 1994, Київ).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Висновки&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Норма і побут&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За словниками і офіційним правописом правильно: &lt;em&gt;природний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зворотний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;народний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тим не менш м'які варіанти написання (що колись уже були навіть в побуті) поступово знову проникають в ужиток (у тій чи іншій мірі для різних слів). Деякі «народні» словники починають їх фіксувати: &lt;a href=&quot;http://slovnyk.ua/?swrd=%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;slovnyk.ua&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;народний сучасний r2u&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;загальний народний e2u&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53405/268483.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник синонімів Словопедії&lt;/a&gt;. Мені здається, що рано чи пізно м'які написання відвоюють собі місце.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Щодо семантичної різниці&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ніякої семантичної різниці офіційно нема.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте у випадку &lt;em&gt;прородного&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;природнього&lt;/em&gt;, мені здається, що вона має шанс з'явитися, але ще не визріла. Пошук у лейпцизькому корпусі 2014 серед сусідів для «&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;природний&lt;/a&gt;» показує, наприклад, «заповідник»:«колір» у пропорції 3:1, а для «&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;природній&lt;/a&gt;» — вони ж у співвідношенні 1:5. Я припускаю про себе, що маю охоту писати «природний» у тих випадках, де у росіян те саме слово, і «природній» — в усіх інших (як більш притаманну форму, коли ззовні нічого не впливає — чи, може, навпаки, хочеться відмежуватися від невірної конотації).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прецедент: «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/druzhnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дружний&lt;/a&gt;» (&lt;em&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; дружный) і «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/druzhnij&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дружній&lt;/a&gt;» (&lt;em&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; дружеский) — визнано СУМ-11.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Додаткова інформація (посилання)&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//brownian.org.ua/?p=13&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зведена таблиця для «природний»/«природній»/«зворотний»/«зворотній» по словниках&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пошук на r2u: «&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;природний&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;природній&lt;/a&gt;»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2010/12/post-36.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;О. Пономарів про «природн{и/і}й»&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;обговорення на slovnyk.net: &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t290&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;перше&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t2589.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;друге&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lingvoforum.net/index.php?topic=2845&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;обговорення на lingvoforum&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Щоби працював пошук: «природно», «природньо».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.P.S.: «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kutnij&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кутній&lt;/a&gt;» і «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trykutnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;трикутний&lt;/a&gt;» («&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BA%D1%83%D1%82%D0%BD%D1%96%D0%B9&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;трикутній&lt;/a&gt;»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-08T15:09:16.137" LastActivityDate="2017-03-08T15:09:16.137" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="880" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="882" CreationDate="2017-03-08T15:55:07.793" Score="14" ViewCount="445" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чому ми називаємо неробочі дні &quot;вихідними&quot;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У мене є лише одна теорія: хтось колись кудись виходив. Є кілька російськомовних ресурсів (наприклад, &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B2%D1%8B%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловник&lt;/a&gt;), які намагаються зрозуміти етимологію російського &lt;em&gt;выходной&lt;/em&gt;, проте вcі вони розходяться в поясненнях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще цікаво, коли саме так почали називати вільні від роботи дні (тижні, загалом, будь-які часові проміжки).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:01:09.787" LastActivityDate="2022-10-08T14:43:43.680" Title="Чому ми називаємо неробочі дні &quot;вихідними&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="881" PostTypeId="2" ParentId="719" CreationDate="2017-03-08T16:29:59.697" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Товариші — це ті, хто грабували спільно товар. Іншими словами — це спiлка грабіжників.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="813" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-08T16:31:37.127" LastActivityDate="2017-03-08T16:31:37.127" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="882" PostTypeId="2" ParentId="880" CreationDate="2017-03-08T17:08:22.843" Score="11" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вихідний&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD%D1%96_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запозичене&lt;/a&gt; з російської мови іноземне слово. Тож варто звернутись до &lt;a href=&quot;https://rus.stackexchange.com/questions/18378/%D0%9F%D0%BE%D1%87%D0%B5%D0%BC%D1%83-%D0%B4%D0%BD%D0%B8-%D0%B2%D1%8B%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%B5&quot;&gt;російської&lt;/a&gt; етимології.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;вихідний&lt;/strong&gt; (і день, і людина) застосовувалось спочатку до&#xA;  працівників, які обслуговували дім господаря і &lt;strong&gt;працювали не виходячи з хазяйського двору&lt;/strong&gt;. Їм давали інші дні для виходу дні, не&#xA;  пов'язані з загальними неробочими днями. Тож &#xA;  сам працівник називався &lt;em&gt;«вихідним»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тільки згодом вихідними стали називати загальні неробочі дні. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:03:00.447" LastActivityDate="2018-04-13T20:03:00.447" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="883" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="884" CreationDate="2017-03-08T17:14:24.943" Score="5" ViewCount="4138" Body="&lt;p&gt;Прийменник у/в в основному вживається, коли мова іде про простір, місце, конкретний час. У фрагменті речення&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... була четвертою в десяти секундах після...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;він вживається по відношенню до інтервалу часу. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/v&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику&lt;/a&gt; я знайшов кілька варіантів вживання, що стосується часового відношення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;20&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Уживається при означенні часу, в який відбувається дія або коли наявний який-небудь стан.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;із знах. в. Уживається при означенні проміжку часу, протягом якого відбувається дія.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;із знах. в., заст. Уживається при означенні проміжку часу, після закінчення якого відбувається дія. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найближчим виглядає випадок 21. Але тут дії, як такої, немає (принаймні, на мою думку).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є таке вживання прийменника у/в правильним? Якщо так, то чи підпадає воно під варіант 21? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastActivityDate="2017-03-08T17:47:31.673" Title="Вживання прийменника &quot;в&quot; у реченні &quot;... була четвертою в десяти секундах після...&quot;" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="884" PostTypeId="2" ParentId="883" CreationDate="2017-03-08T17:30:19.590" Score="4" Body="&lt;p&gt;Це за Вашим посиланням значення № 23:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кількісні відношення&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;23.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;із знах. і місц. в.&lt;/em&gt; Уживається при означенні міри, ваги, розміру і взагалі кількісної ознаки кого-, чого-небудь чи вартості чогось.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Старший стріля з лука: як попужне у п'ять пуд стрілою, то, неначе вогнем, палить військо (Олекса Стороженко, I, 1957, 70);&lt;br&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Подивилась [Харитина] — паперик, аж там бумажка з царицею, аж у сто карбованців (Ганна Барвінок, Опов.., 1902, 256);&lt;br&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;А се, справді, перше говорив, що й хати нові поставлю у три віконця, а потім — то й старі розвалились! (Марко Вовчок, I, 1955, 66);&lt;br&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Та прийшов вже не один, а в п'ятьох стах козаків при двох сотниках (Данило Мордовець, I, 1958, 141);&lt;br&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;На стінах міських будинків уже виростало величезне, в людський зріст «Л», з товстою, як рука, стрілкою дороговказу (Олесь Гончар, III, 1959, 74).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вона фінішувала четвертою, в 10 секундах після Трецької.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Під варіант 21 не підпадає, тому що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;немає проміжку часу;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;немає знахідного відмінку.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо правильності точно не знаю. Я б, мабуть, написав «вона фінішувала четвертою, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=&amp;quot;%D0%B7%D0%B0+*+%D1%81%D0%B5%D0%BA%D1%83%D0%BD%D0%B4+%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BB%D1%8F&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;за 10 секунд після&lt;/a&gt; Трецької» або «вона фінішувала четвертою, через 10 секунд після Трецької». Але, мабуть, всі три в тій чи іншій мірі правильні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-08T17:47:31.673" LastActivityDate="2017-03-08T17:47:31.673" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="885" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="886" CreationDate="2017-03-08T22:30:26.013" Score="21" ViewCount="3745" Body="&lt;p&gt;Як правильно відмінювати прізища, що закінчуються на -ой, на кшталт Толстой, Фонтлерой, Кривой, Малфой і т.д.? Родовий відмінок має бути Толстоя, Малфоя чи Толстого, Малфого?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну і принагідно - як правильно відмінювати ім'я Лєва Толстоя? Яке правило це визначає?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я розумію, що сучасна традиція передбачає використання російської прикметникової форми для російських прізвищ (-ой як закінчення прикметника) і нормальне відмінювання за правилами для неросійських; але це, фактично, означає, що будь-який носій української мови зобов'язаний знати російську мову настільки, щоб розрізняти малопоширені навіть у Росії прізвища як російські, що є очевидним абсурдом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="817" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-18T00:50:59.750" LastActivityDate="2017-03-18T00:50:59.750" Title="Яке правило регулює відмінювання прізвищ на -ой?" Tags="|власні-назви|запозичені-слова|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="886" PostTypeId="2" ParentId="885" CreationDate="2017-03-09T01:32:59.643" Score="20" Body="&lt;p&gt;Так, відмінювання прізвищ в українській мові вимагає знання контексту:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Шевченко&lt;/em&gt; — якої статі? Якщо це чоловік — &lt;em&gt;Шевченка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Шевченку&lt;/em&gt; і т.д.; якщо жінка — не відмінюється. Побачивши в тексті просто «з 20 березня посаду старшого менеджера займає О. Шевченко», Ви не знаєте, як сказати/написати: «з О. Шевченком я жодного разу ще не зустрічався» чи «з О. Шевченко я…».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Хижа&lt;/em&gt; (наприклад, &lt;em&gt;Оксана Хижа&lt;/em&gt;) — в якому сенсі &lt;em&gt;хижа&lt;/em&gt;? Якщо &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khyzha&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;хижа&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; в значенні &lt;em&gt;хата&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;комора&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khyzhka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;хижка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (іменник) — то &lt;em&gt;Оксани Хижі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Оксані Хижі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Оксаною Хижею&lt;/em&gt; і т.д.; якщо ж у неї чоловік &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khyzhyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Хижий&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (прикметний) — то &lt;em&gt;Хижої&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Хижій&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Хижою&lt;/em&gt; і т.д.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Таких прикладів можна навести безліч. Тобто ми власні (українські) прізвища в загальному випадку не знаємо як відмінювати. Побачивши в газеті, наприклад, «Диній», Ви не знатимете, як це прізвище відмінювати: &lt;em&gt;Динього&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Динія&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те саме, але навіть у більшій мірі із закордонними прізвищами. Так, &lt;em&gt;Хххой&lt;/em&gt; в загальному випадку в орудному відмінку може бути як &lt;em&gt;Хххоєм&lt;/em&gt;, так і &lt;em&gt;Хххим&lt;/em&gt;. Насправді, навіть знання російських слів не допомагає на  100 %, тому що англійське прізвище може виявитися лише схожим на російське. Фактично, як і у випадку нестандартного українського прізвища, на 100 % знати, як воно відмінюється, можна лише знаючи носія.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо під «Лєвом Толстим» Ви маєте на увазі &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%BB%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B9_%D0%9B%D0%B5%D0%B2_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;російського письменника (1828 — 1910)&lt;/a&gt; (до речі, відповідно до &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par104p1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 104.1–2&lt;/a&gt; правопису його ім'я передається як &lt;em&gt;Лев&lt;/em&gt;), то, оскільки достеменно відомо, що його прізвище є російським прикметником (еквівалентом до &lt;em&gt;товстий&lt;/em&gt;), то воно й відмінюється як прикметник. Так, в українській мові (наскільки я знаю) немає прикметників на &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt; (лише на &lt;em&gt;-ий/-ій&lt;/em&gt;), але, розуміючи, що воно ніяк не може належати до м'якої групи, а також маючи приклад у вигляді займенника &lt;em&gt;той&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;того&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тому&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;того&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тим&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у тому&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;тім&lt;/em&gt;), відмінюємо його як &lt;em&gt;Толстого&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Толстому&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Толстого&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Толстим&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у Толстому&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Толстім&lt;/em&gt;). Ім'я &lt;em&gt;Лев&lt;/em&gt;, як зазначено у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par103p2prym3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;примітці 3 до § 103.2&lt;/a&gt; правопису, може відмінюватися і як &lt;em&gt;Лева&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Леву&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Левові&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Лева&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Левом&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у Леві&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Леве&lt;/em&gt; (аналогічно до відповідного загального іменника), і як &lt;em&gt;Льва&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Льву&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Львові&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Льва&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Львом&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у Льві&lt;/em&gt;. Якщо ж Ви наполягаєте саме на написанні &lt;em&gt;Лєв&lt;/em&gt;, то Вам залишається лише класичний спосіб відмінювання іменників твердої групи II відміни: &lt;em&gt;Лєва&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лєву&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Лєвові&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Лєва&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лєвом&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у Лєві&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лєве&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж це якийсь інший/інша &lt;em&gt;Лєв Толстой&lt;/em&gt;, то теоретично може бути що завгодно. Наприклад, якщо це він, але він не має російських коренів, або має, але з якихось причин відрікається від них і хоче, щоби його прізвище відмінювалося як не російського походження — то &lt;em&gt;Лєва Толстоя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лєву&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Лєвові&lt;/em&gt;) &lt;em&gt;Толстою&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Толстоєві&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Лєва Толстоя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лєвом Толстоєм&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у Лєві Толстої/Толстою&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лєве Толстою&lt;/em&gt;. Якщо ж це вона — то ані ім'я, ані прізвище не відмінюються («я вчора ходив на побачення з Лєв Толстой»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які конкретно правила це визначають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те, що &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt; залишається &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt;, а не передається як &lt;em&gt;-ий&lt;/em&gt; чи ще якось, зафіксовано у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par104p10&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 104.10&lt;/a&gt;: «Прикметникові закінчення російських прізвищ передаються так: &amp;lt;…&gt;. Закінчення &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt; передається через &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;Донськой&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Полевой&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Толстой&lt;/em&gt;.»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те, що воно залишається прикметником (відмінюється як прикметник), в принципі, ніде явно не сказано. Особливі сумніви викликає те, що в українській мові начебто немає прикметників на &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt;. Але, оскільки попередня цитата розташовується під заголовком «Прізвища з прикметниковими значеннями», в якому немає жодного прізвища, що в українській мові явно приймав би не прикметникову форму, то можна припустити, що всі прізвища, описані під тим заголовком, мають прикметникову форму і в українській мові (а не лише в мові оригіналу).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Відмінювання прикметників описується в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par67&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 67&lt;/a&gt;. Складність створює те, що там не описано відмінювання прикметників на &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt; (як я знаю, питомих прикметників на &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt; в українській мові й немає). Але визначити, що слова на &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt; мають відмінюватися за правилами твердої групи легко інтуїтивно, бо є вказівний займенник &lt;em&gt;той&lt;/em&gt; (а також: &lt;em&gt;отой&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;позатой&lt;/em&gt;), що відмінюється, як прикметник твердої групи.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Неросійські прізвища на &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt;, а також російські прізвища на &lt;em&gt;-ой&lt;/em&gt;, що в оригіналі відмінюються не як прикметники (так, росіяни це самі можуть не знати про чужі прізвища) — логічно припустити, що:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;чоловічі — відмінюються як іменники м'якої групи II відміни (про належність до II відміни каже &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par44II&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 44.II.а&lt;/a&gt;, до м'якої групи — &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par45IIp2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 45.II.2&lt;/a&gt;), тобто за правилами, описаними &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par46II&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;на початку § 46&lt;/a&gt; та у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par48&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 48–60&lt;/a&gt; — з &lt;em&gt;-я&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;-ю&lt;/em&gt;) у родовому відмінку однини (відповідно до &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par48p2a&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 48.2.а&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;жіночі — не відмінюються; це очевидно, бо вони не підпадають під жодну відміну, а також це явно сказано у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par100p2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 100.2&lt;/a&gt;: «Деякі іменники іншомовного походження не відмінюються, а саме: &amp;lt;…&gt; жіночі імена на приголосний &amp;lt;…&gt;: &lt;em&gt;Аліс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Долорес&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Зейнаб&lt;/em&gt; &amp;lt;…&gt;.»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-09T03:23:43.090" LastActivityDate="2017-03-09T03:23:43.090" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="887" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="888" CreationDate="2017-03-09T04:07:23.810" Score="17" ViewCount="572" Body="&lt;p&gt;I was looking at a primarily Ukrainian language meme account and in one screenshot I saw the word &quot;Прівєт&quot;. Is this kind of phonetic transcription common? When is it used?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:03:33.017" LastActivityDate="2018-04-13T20:03:33.017" Title="Under what circumstances are Russian words spelled phonetically in Ukrainian Cyrillic?" Tags="|transliteration|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="888" PostTypeId="2" ParentId="887" CreationDate="2017-03-09T05:16:00.063" Score="16" Body="&lt;p&gt;First, there are many &amp;quot;legitimate&amp;quot; uses for loanwords, especially the proper names like family names, toponyms, etc. For example, the Russian &lt;s&gt;Prime Minister&lt;/s&gt; &lt;s&gt;President&lt;/s&gt; Prime Minister's family name &lt;sub&gt;Rus.&lt;/sub&gt;&lt;em&gt;Медведев&lt;/em&gt; is written &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D0%B4%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D1%94%D0%B2_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE_%D0%90%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Медвед&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;в&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; in Ukrainian, and there are plenty of uses like &lt;em&gt;М&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;дв&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;д&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;в&lt;/em&gt;, which is arguably a better match with the original phonology:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Прем'єр РФ &lt;strong&gt;Мєдвєдєв&lt;/strong&gt; пропонує перейменувати «американо» на «русіано»&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://hromadske.ua/posts/premier-rf-miedviediev-proponuie-pereimenuvaty-amerykano-na-rusiano&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Hromadske TV&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;But yes, you've noticed a rather popular phenomenon.&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://en.wikipedia.org/wiki/Cacography&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Cacography&lt;/a&gt; is deliberate misspelling intended to convey humorous sense or just exaggerating someone's style or illiteracy.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;See also &lt;a href=&quot;http://en.wikipedia.org/wiki/Sensational_spelling&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Sensational spelling&lt;/a&gt;. It has similar effect, but using literate, but rare or dialectal spelling of a word or phrase.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In this particular case, some Ukrainian speaker is ridiculing about someone who speaks Russian or a &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Surzhyk&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;This phenomenon has risen a lot since the times of Russian armed invasion to Ukraine, where one of the Russian self-excuses was &lt;strong&gt;&amp;quot;Defending the Russian-speakers&amp;quot;&lt;/strong&gt; (of Ukraine). In reality, the first thing the occupants have done is they began a &lt;strong&gt;forced russification&lt;/strong&gt; on the occupied territories.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The following photo shows a road sign at the entry to Donets'k city after the forced russification by the occupants; they have removed the &amp;quot;soft sign&amp;quot;, and «ДОНЕЦ&lt;strong&gt;Ь&lt;/strong&gt;К» became «ДОНЕЦК».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Y9Nhp.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Y9Nhp.jpg&quot; alt=&quot;Donets'k after forced russification&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And, most obviously, this forced russification has naturally caused resistance among the Ukrainians, even the Russian-speaking ones. They started &lt;em&gt;mocking the Russian language&lt;/em&gt; as in your example.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Usage guides&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;So, since the phenomenon is not linguistic, but rather political and social, I would not recommend a language learner to use it, unless you know what you are doing.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;From the linguistic point, &lt;em&gt;Cacography&lt;/em&gt; is a power tool, but also it's like a &amp;quot;thin ice&amp;quot;; it is easy to &amp;quot;slip off&amp;quot; the right track:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;do it less than needed, and you look like an illiterate person;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;do it more than needed, and you end up writing something incomprehensible.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-09T08:18:00.783" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="889" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-09T06:55:24.887" Score="16" ViewCount="1392" Body="&lt;p&gt;Як наші пращури читали літеру &quot;&lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;&quot; в пам'ятках, написаних на теренах сучасної України у 9-12 століттях? Я так розумію, що з 12 сторіччя вже з'явився &lt;em&gt;київський ізвод&lt;/em&gt; і до 18 сторіччя &quot;ѣ&quot; читалася як &quot;і&quot;, а що було до 12 сторіччя? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="484" LastEditDate="2017-03-21T05:01:43.200" LastActivityDate="2021-10-24T01:58:48.617" Title="Коли праслов'янський звук &quot;ѣ&quot; (ять) в українській мові трансформувався в &quot;і&quot;?" Tags="|історія-мови|" AnswerCount="3" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="890" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1103" CreationDate="2017-03-09T08:50:24.833" Score="8" ViewCount="1524" Body="&lt;p&gt;СУМ-11 дає таке означення слова &quot;баский&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/baskyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;БАСКИ́Й&lt;/a&gt;, а, е. Дуже швидкий, прудкий, жвавий (перев. про коней).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще є &quot;баско&quot; - &quot;[кінь] баско вигравав&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження цього слова? &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник&lt;/a&gt; української мови не пояснює цього слова, там є лише &quot;баска - кофта з оборками&quot; і &quot;баскак - татарський урядовець&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-03-22T10:45:33.933" Title="Яке походження слова &quot;баский&quot; (кінь)?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="3" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="891" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="895" CreationDate="2017-03-09T12:22:46.353" Score="9" ViewCount="301" Body="&lt;p&gt;У творі &quot;Колгосп тварин&quot; Джорджа Орвелла у перекладі Івана Чернятинського (видавництво &quot;Прометей&quot;) &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/novela/kolghosp.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зустрів&lt;/a&gt; велику кількість незвичних слів та написань, зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З &lt;strong&gt;анґлійської&lt;/strong&gt; мови переклав ІВАН ЧЕРНЯТИНСЬКИЙ &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ґ. ОРУЕЛ&lt;/strong&gt; ВИДАВНИЦТВО «ПРОМЕТЕЙ»&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наголовок оригіналу: George Orwell, Animal Farm, 1945 &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Авторизований переклад з анґлійської мови. Права українського&#xA;  перекладу застережені за видавництвом.  Окладинка: М. Григоріїв.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В передмові видавництва цікавим є такий фрагмент:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це ціла когорта &lt;strong&gt;інтеллєктуалістів&lt;/strong&gt; різних національностей. Між ними&#xA;  письменники, політики, революціонери. Це ті «бунтарі» проти&#xA;  &lt;strong&gt;совєтського «міту»&lt;/strong&gt;, для яких точкою вихідною є не капітуляція чи культ&#xA;  &lt;strong&gt;назадництва&lt;/strong&gt;, але боротьба за поступ. Між ними багато прихильників&#xA;  нашої справи. Якщо йде про &lt;strong&gt;Оруела&lt;/strong&gt;, то читач зможе сам ствердити з&#xA;  передмови його ідейну спорідненість з наймолодшим прогресивним&#xA;  українством.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання, що виникли під час читання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вперше зустрічаю напис ан&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;лійської, що це за правопис чи правило?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Що означає &lt;code&gt;совєтського «міту»&lt;/code&gt; (міфу?) і чому &lt;code&gt;совєтського&lt;/code&gt; (радянського?).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Що означає &lt;code&gt;назадництво&lt;/code&gt; і чи є воно нормативним в сучасній українській мові?  (&quot;У своїх маніфестах «авангардівці» виступали проти «назадництва» й відсталості, але в творчій практиці були еклектиками&quot; - &lt;a href=&quot;http://esu.com.ua/search_articles.php?id=42264&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;, і тут &lt;code&gt;назадництво&lt;/code&gt; стоїть в лапках).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чому &lt;code&gt;Оруел&lt;/code&gt; (в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B6%D0%BE%D1%80%D0%B4%D0%B6_%D0%9E%D1%80%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%BB&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; вживаються варіанти &lt;code&gt;Орвелл&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;Орвел&lt;/code&gt;) і &lt;code&gt;Ґ.&lt;/code&gt; (невже &lt;code&gt;Ґеорґ&lt;/code&gt;)?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи є стиль перекладу унікальним для конкретно видавництва Прометей (враховуючи історичний контекст) чи подібний стиль зустрічається ще десь?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Можливо, деякі питання є сенс виділити як окремі питання, але, оскільки я не знаю, чи є прямий зв'язок між ними, то поки задаю їх всі разом.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="390" LastEditDate="2017-03-09T23:33:15.350" LastActivityDate="2017-09-30T11:20:47.987" Title="Про переклад &quot;Колгоспу тварин&quot; Джорджа Орвелла видавництвом &quot;Прометей&quot; (1945 рік)" Tags="|переклад|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="892" PostTypeId="2" ParentId="852" CreationDate="2017-03-09T13:15:06.297" Score="4" Body="&lt;p&gt;If you want to hear it, you can try forvo.com:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://forvo.com/word/%D0%BA%D0%B8%D1%97%D0%B2/#uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Київ&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://forvo.com/word/%D0%BB%D1%8C%D0%B2%D1%96%D0%B2/#uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Львів&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://forvo.com/word/%D1%85%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2/#uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Харків&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="593" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-19T21:43:47.847" LastActivityDate="2018-08-19T21:43:47.847" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="893" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="894" CreationDate="2017-03-09T14:48:39.100" Score="4" ViewCount="98" Body="&lt;p&gt;Як правильно перекладається &quot;method dispatch&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зараз читаю курс з програмування на мові R. Зустрів цей термін, але зрозумілого перекладу не знайшов. Варіант з транслітерацією - це не зовсім те, що треба.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="278" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:25:58.800" LastActivityDate="2018-04-29T18:25:58.800" Title="Як правильно перекласти &quot;method dispatch&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="894" PostTypeId="2" ParentId="893" CreationDate="2017-03-09T15:30:58.233" Score="4" Body="&lt;p&gt;Переклад через пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Процес/алгоритм визначення відповідного методу&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Method Dispatch - алгоритм визначення того, який саме метод потрібно викликати в залежності від того, які параметри були надіслані (у випадку з R важливим також є тип цих параметрів).  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не зустрічав усталеного перекладу цього терміну українською. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Вікіпідручнику &lt;a href=&quot;https://uk.wikibooks.org/wiki/Scala/Coursera/%D0%9E%D0%B1%E2%80%99%D1%94%D0%BA%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживається&lt;/a&gt; термін без перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Dynamic method dispatch - код який викликається при виклику метода,&#xA;  залежить від конкретного типу об’єктів що викликаються.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В статті &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F_%D0%B2%D1%96%D1%80%D1%82%D1%83%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Таблиця віртуальних методів&lt;/a&gt; використовується слово &lt;code&gt;диспетчеризація&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Однак, віртуальні таблиці дозволяють одиничну &lt;strong&gt;диспетчеризацію&lt;/strong&gt; (англ.&#xA;  single dispatch), за спеціальним параметром this, на відміну від&#xA;  множинної диспетчеризації (як в CLOS або Dylan), де тип параметра&#xA;  береться до уваги під час диспетчеризації.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2017-03-09T15:30:58.233" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="895" PostTypeId="2" ParentId="891" CreationDate="2017-03-09T17:06:36.213" Score="17" Body="&lt;p&gt;Ви ж розумієте, що в 1945 році Орвелл не міг бути виданим ні у видавництві «Політвидав України», ні у видавництві «Наукова думка», тому логічно, що правописні норми, до яких ми звикли в УРСР &quot;трохи&quot; відрізнялися від тих, якими послуговувалися наші земляки у еміграції.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перекладач  “Колгоспу тварин” Ігор Чернятинський (Шевченко Ігор Іванович) народився у еміграції (був сином члена уряду УНР), навчався в Українському вільному університеті у Мюнхені, працював викладачем Каліфорнійського, Мічиганського, Колумбійського і Гарвардського університетів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже логічно, що мова книжки &quot;трішечки&quot; відрізнялася від тієї до якої ми звикли, також у видавництві &quot;Прометей&quot; не було редакторів, завдання яких полягало у втіленні програми по &quot;&lt;a href=&quot;https://parafia.org.ua/biblioteka/statti/1930-ti-roky-ukrajinska-mova-v-dobu-velykoho-teroru/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сближению русского и украинских языков&lt;/a&gt;&quot;...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цей стиль не є унікальним для &quot;Прометея&quot;, цей стиль спільний для всієї емігрантської літератури, а до 1933 року так писали і в Україні. Якщо цікаво, раджу прочитати книгу &quot;&lt;a href=&quot;http://shron.chtyvo.org.ua/Farion_Iryna/Movna_norma_znyschennia_poshuk_vidnovlennia_kultura_movlennia_publichnykh_liudei.djvu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мовна норма: знищення, пошук, віднова&lt;/a&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Міт&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Грецькі слова з літерою &lt;code&gt;θ&lt;/code&gt; свого часу було засвоєні українцями через літ. &quot;&lt;code&gt;т&lt;/code&gt;&quot; (аритмія, ортопед, міт), це підтверджують словники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Миф –&#xA;  1) міт (-ту). [Міт про рай (Л. Укр.)];&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) (перен.: сказка, вымысел) ка́зка, ба́йка, ви́гадка, небили́ця.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Миф – міт (род. мі́ту).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому &quot;&lt;em&gt;совєтський&lt;/em&gt;&quot;? Можливо деяка зневага перекладача та бажання підкреслити, що та ідеологія як і її назва була чужою українському народу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Назадництво&lt;/strong&gt; — ретроградство, реакційність. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="484" LastEditDate="2017-03-09T17:35:36.937" LastActivityDate="2017-03-09T17:35:36.937" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="896" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-09T20:14:43.567" Score="10" ViewCount="2377" Body="&lt;p&gt;Я завжди гадав, що як і перед &lt;em&gt;&quot;тощо&quot;&lt;/em&gt;, перед &lt;em&gt;&quot;абощо&quot;&lt;/em&gt; кома не ставиться, як можна бачити й з прикладів &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/aboshho&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53392/29910.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; у прикладах перед &lt;em&gt;&quot;абощо&quot;&lt;/em&gt; всюди коми.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;За яких умов перед &lt;em&gt;&quot;абощо&quot;&lt;/em&gt; треба ставити кому?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T19:54:38.903" LastActivityDate="2020-12-21T22:06:33.263" Title="Чи треба ставити кому перед &quot;абощо&quot;?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="897" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="903" CreationDate="2017-03-09T20:16:03.720" Score="2" ViewCount="128" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/888/259&quot;&gt;Bytebuster's answer&lt;/a&gt; to my last question alerted me to the name of the phenomenon of &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Cacography&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cacography&lt;/a&gt;. (Yes, I understand that cacography relates to spelling and my question relates to grammar).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Since I don't expect to be fluent for some time, I figure that I might as well have fun with my ineptitude.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;An English equivalent would be something along the lines of:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I no speak the English very good.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-11T07:40:46.963" Title="What kind of grammatical errors would I use to make a joke about how I can't speak Ukrainian?" Tags="|граматика|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="898" PostTypeId="2" ParentId="896" CreationDate="2017-03-09T21:19:55.583" Score="7" Body="&lt;p&gt;Сайт &amp;quot;Російсько-українські словники&amp;quot; &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/guides/synyavsky/spoluchnyky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt; наступне про &lt;em&gt;тощо&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;тощо&lt;/em&gt; — як прикінцева частка після однорядних членів речення на&#xA;означення незакінчености однорядних членів звичайно не відділяється&#xA;комою від попереднього слова за її вимовою (але див. &lt;em&gt;абощо&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але &lt;em&gt;абощо&lt;/em&gt; потрібно виділяти комою:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само здебільшого й перед абощо: Ходи вже, абощо! (Сл. Гр.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;del&gt;Як бачимо, ресурс посилається на словник Грінченка, хоча в цьому словнику і &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?num=20&amp;amp;client=firefox-b-ab&amp;amp;q=%D0%B0%D0%B1%D0%BE%D1%89%D0%BE%20site%3Ahrinchenko.com&amp;amp;oq=%D0%B0%D0%B1%D0%BE%D1%89%D0%BE%20site%3Ahrinchenko.com&amp;amp;gs_l=serp.3...27742.27742.0.28094.1.1.0.0.0.0.106.106.0j1.1.0....0...1.1.64.serp..0.0.0.ckCuL1kuKfE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;близько такого немає&lt;/a&gt;.&lt;/del&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;del&gt;Думаю, можна просто керуватися правописом. І тощо, і абощо - складні сполучники. В §118. КОМА, розділі &amp;quot;А. Кома в простому реченні&amp;quot; &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par118&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;немає нічого&lt;/a&gt; про такі сполучники, які вживаємо після переліку чогось, тому можна писати без коми.&lt;/del&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD.&lt;/strong&gt; Поспішив я з висновками та написанням відповіді. Тому трохи виправлень та доповнень.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;По-перше&lt;/em&gt;, дякую &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/4/sasha&quot;&gt;Sasha&lt;/a&gt; за підказку, що в словнику Грінченка &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/18-abo.html#show_point&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;насправді є&lt;/a&gt; інформація про даний сполучник, проте там його подано через дефіс: &lt;em&gt;або-що&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;По-друге&lt;/em&gt;, за українським правописом 2015 року слова &lt;em&gt;тощо&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;абощо&lt;/em&gt; є складними сполучниками:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par33&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;В параграфі&lt;/a&gt; про написання складних сполучників:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 32. Сполучники&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Разом пишуться складні сполучники, які становлять тісне поєднання повнозначних слів із частками або прийменниками: адже,&#xA;аніж, втім,&#xA;зате, мовби, начеб, начебто, немов, немовби, немовбито, неначе,&#xA;неначебто, ніби, нібито, ніж, отже, отож, притім, притому, причім,&#xA;причому, проте, себто, тобто, цебто, щоб, якби, якщо; також слова:&#xA;&lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;тощо&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par33&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;В параграфі&lt;/a&gt; про написання часток:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 33. Частки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А. Словотвірні частки пишуться разом, окремо або через дефіс.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Разом пишуться:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;б) частки би (б), то, що в складі сполучників: щоб, якби, немовбито,&#xA;нібито, &lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt; (...)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;АЄДА&lt;/strong&gt;(але є два але). &amp;quot;Словник.ua&amp;quot; &lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%C0%C1%CE%D9%CE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt; без посилань на будь-які джерела, що &lt;em&gt;абощо&lt;/em&gt; - це частка, а Вікісловник = що це взагалі &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B0%D0%B1%D0%BE%D1%89%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;прислівник&lt;/a&gt; (???).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;По-третє&lt;/em&gt;, можна спробувати розібратися, як колись писали і як зараз варто писати &lt;em&gt;абощо&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Почати варто з встановлення чіткої семантичної різниці між &lt;em&gt;тощо&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;абощо&lt;/em&gt;. В цьому допоможе ABBYY Lingvo, який про перше слово &lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/uk/Interpret/uk-en/%D1%82%D0%BE%D1%89%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Уживається в кінці переліку чого-небудь як вказівка на його неповноту,&#xA;на можливість його продовження; і таке інше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А про &lt;em&gt;абощо&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/uk/Interpret/uk-en/%D0%B0%D0%B1%D0%BE%D1%89%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наступне&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Уживається в разі переліку предметів (явищ і т. ін.) замість&#xA;останнього з них, що не визначається; чи що, чи що інше, чи щось&#xA;подібне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З цього можна зробити висновок (правильний він чи ні - скаже спільнота), що &lt;em&gt;тощо&lt;/em&gt; стосується всього переліку, а не є його частиною, тому на нього правила пунктуації не поширюються. Інша справа з &lt;em&gt;абощо&lt;/em&gt; - воно стоїть &lt;strong&gt;замість&lt;/strong&gt; останнього предмету, тобто ми наче останній член переліку замінили на &lt;em&gt;або щось інше&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тепер подивімося на приклади використання та написання. Гарним матеріалом для цього може бути роман &amp;quot;Люборацькі&amp;quot; Анатолія Свидницького (написаний 1861-62 рр., виданий 1886 року, тобто якраз в період формування словника Грінченка). Хоча автор й деколи ставить кому перед &lt;em&gt;абощо&lt;/em&gt;, деколи ні, все ж можна побачити закономірність в більшості використань. До прикладу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З ласки та на втіху: от або замужичиш, &lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Або замужичиш, або щось інше&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоч і видерусь &lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt;, то нігде сховатись&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Видерусь або щось інше&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(...) щоб котрий або плечем здвигнув, &lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt; (...)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Або плечем здвигнув, або щось інше&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, на мою думку, можна застосувувати правила для однорідних членів речення: якщо присутнє лише &lt;em&gt;абощо&lt;/em&gt;, коми не ставимо, якщо перед останнім предментом переліку є &lt;em&gt;або&lt;/em&gt;, дивимося на наступне правило:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 118. КОМА (,)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А. Кома в простому реченні&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У простому реченні кома ставиться:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Між однорідними членами речення, з’єднаними двома або більше однаковими сполучниками: і...і (й...й), ні...ні (ані...ані), то...то&#xA;(не то...не то), чи...чи (чи то...чи то), &lt;strong&gt;або...або&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але Свидницький, як і багато інших сучасних і не дуже письменників, часто ставлять кому дуже по-різному. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Та так з п'ять, &lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І знайшов таку хорошу — щоб де струпочок &lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(...) а там не всі йому піддавались — не того, що він не вміє, &lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt; (...)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А там ще й на празник &lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt; загримить з Антосьом в гості на село.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-13T19:56:13.450" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="899" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1009" CreationDate="2017-03-09T22:42:35.703" Score="6" ViewCount="198" Body="&lt;p&gt;У російській мові є словосполучення, яке означає, що деяка дія є не лише можливою, але й бажаною, рекомендованою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;можно и нужно&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це словосполучення є досить зручним у використанні завдяки своїй напів-римованості. Зручність його також підсилюється тим, що зазвичай під час реального діалогу можна казати спочатку &lt;em&gt;«можно»&lt;/em&gt;, а потім, через паузу, додати: &lt;em&gt;«и нужно»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Запитання: &lt;strong&gt;Чи є подібний еквівалент в українській мові?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обов'язковою умовою є (напів-)римованість двох частин словосполучення. Вочевидь, варіанти &lt;em&gt;«можна і бажано»&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;«можна і потрібно»&lt;/em&gt; не підходять під цю умову.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-03-12T22:44:24.427" Title="Як перекласти російське словосполучення &quot;можно и нужно&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="900" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="901" CreationDate="2017-03-10T04:27:45.753" Score="15" ViewCount="92638" Body="&lt;p&gt;Як треба писати фрази (разом чи окремо)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Олег перебуває за кордоном / закордоном.&lt;br&gt;&#xA;  Остап поїхав за кордон / закордон.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Я вважав, що окремо.&lt;br&gt;&#xA;Але мені, посилаючись на &lt;a href=&quot;//ukr-mova.in.ua/library/paronimu/zakordon-i-za-kordon&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сторінку «Мова. ДНК нації»&lt;/a&gt;, пояснюють:&lt;br&gt;&#xA;— Тут якраз можна «закордоном», бо маються на увазі зарубіжні країни.&lt;br&gt;&#xA;Тобто, виходить, можна обидва варіанти?&lt;br&gt;&#xA;І ще потім:&lt;br&gt;&#xA;— Є кордон чогось у значенні межа — тоді окремо; а це місце перебування узагальнене — тому й разом.&lt;br&gt;&#xA;Тобто, виходить, можна лише разом?&lt;br&gt;&#xA;Подивився в корпусі — наче й правда:&lt;br&gt;&#xA;— &lt;em&gt;Вони обидві вже по кілька разів були закордоном, відпочивали з батьками і на Багамах, і в Греції, і в Іспанії…&lt;/em&gt; //&lt;a href=&quot;//www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=2795&amp;amp;page=6&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Всеволод Нестайко «Супер „Б“ з „фрикадельками“»&lt;/a&gt;.&lt;br&gt;&#xA;— &lt;em&gt;Так от: або поміщики — тоді їдьмо закордон &amp;lt;…&gt;. Або ж з комедіями раз на завжди покінчить: робити.&lt;/em&gt; //&lt;a href=&quot;//www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=2948&amp;amp;page=21&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Володимир Винниченко «Чесність з собою»&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:01:45.350" LastActivityDate="2022-04-01T12:54:57.970" Title="«Закордон» чи «за кордон», «закордоном» чи «за кордоном»?" Tags="|граматика|правопис|орфографія|spelling|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="901" PostTypeId="2" ParentId="900" CreationDate="2017-03-10T04:27:45.753" Score="20" Body="&lt;p&gt;На жаль, це поширена помилка. Іноді помиляються навіть найвідоміші письменники. Проте все-таки на одну-дві цитати в корпусі з неправильним написанням припадає багато з правильним, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Знають за кордоном. //Павло Загребельний «Диво».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Всі рвуться за кордон. //Звідти ж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Мова. ДНК нації» не помилилася; проте, на жаль, конкретно &lt;a href=&quot;http://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/zakordon-i-za-kordon&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цю її сторінку&lt;/a&gt; багато хто інтерпретує неправильно, сприймаючи буквально уривок: «Закордон — іноземні країни, чужі землі, зарубіжжя. За кордон — за межі своєї країни» — і вважаючи, що критерієм вибору між сполученим і відокремленим написанням начебто є зміст, який ми хочемо передати (мовляв, «про закордонні країни — разом, про лінію кордону — окремо»). Це не так.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Насправді обмеженням, що не дає в багатьох випадках писати «за кордон(ом)» разом, є те, що слово «закордон» (у написанні разом) хоча в українській мові й &lt;strong&gt;існує&lt;/strong&gt;, але є лише &lt;strong&gt;іменником&lt;/strong&gt; (називного або знахідного відмінка, тобто відповідає на питання «що?»), синонімом до слів «&lt;strong&gt;закордоння&lt;/strong&gt;» та «&lt;strong&gt;зарубіжжя&lt;/strong&gt;», а не прислівником (що відповідає на питання «куди?») — і тому саме лиш воно одне не може виконувати роль обставини місця. А слово «закордоном», відповідно, є тим самим іменником в орудному відмінку (тобто відповідає на питання «чим?») — і теж не може бути обставиною місця (що відповідає на питання «де?»). Як не можна «поїхати зарубіжжя» (лише «у зарубіжжя») — так і не можна «поїхати закордон» (лише «у закордон», або «за кордон»). Як не можна «перебувати зарубіжжям» (лише «у зарубіжжі») — так і не можна «перебувати закордоном» (лише «у закордоні», або «за кордоном»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/gYC0x.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/gYC0x.png&quot; alt=&quot;Кордон (рубіж) (межа). Закордон (закордоння) (зарубіжжя). «Я поїду за кордон (у закордон)». «Я за кордоном (у закордоні)». «Я приїхав із-за кордону (із закордону)». «Я спілкуюсь із закордоном».&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-04-03T02:22:23.130" LastActivityDate="2020-04-03T02:22:23.130" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="902" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="933" CreationDate="2017-03-10T07:09:02.780" Score="7" ViewCount="174" Body="&lt;p&gt;Як перекладається &quot;generic function&quot; в програмуванні?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На вікі знайшов &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Generic_function&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;це&lt;/a&gt;, але цього недостатньо для розуміння правильного перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="278" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:41:19.057" LastActivityDate="2017-03-13T02:41:19.057" Title="Як перекласти &quot;generic function&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="903" PostTypeId="2" ParentId="897" CreationDate="2017-03-10T09:42:05.637" Score="6" Body="&lt;p&gt;An equivalent for&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I no speak the English very good.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;could be&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Моя не говорити український дуже добре.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Compare it with a correct version:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я не дуже добре говорю українською [по-українськи].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The errors:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1) usage of &lt;em&gt;моя&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;mine&lt;/em&gt;) instead of &lt;em&gt;я&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;I&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;2) usage of infinitive form of &lt;em&gt;говорити&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;to speak&lt;/em&gt;) instead of Present tense form &lt;em&gt;говорю&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;speak&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;3) usage of &lt;em&gt;український [мова]&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Ukrainian [language]&lt;/em&gt;) in masculine gender instead of feminine gender – &lt;em&gt;українська&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;4) missing Instrumental case for &lt;em&gt;українська&lt;/em&gt;. Should be &lt;em&gt;українською&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;5) negation is applied to the verb instead of adverbial. Notice, that both &quot;Я &lt;em&gt;не дуже добре&lt;/em&gt; говорю&quot; and &quot;Я говорю &lt;em&gt;не дуже добре&lt;/em&gt;&quot; variants are OK.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-11T07:40:46.963" LastActivityDate="2017-03-11T07:40:46.963" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="904" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="913" CreationDate="2017-03-10T10:22:42.923" Score="12" ViewCount="2446" Body="&lt;p&gt;Нещодавно натрапив на &lt;em&gt;відбутися&lt;/em&gt; як переклад рос. &lt;em&gt;состояться&lt;/em&gt; в реченні &lt;em&gt;он состоялся как художник&lt;/em&gt;, що є явною калькою, бо жоден укр. словник не наводить такого тлумачення цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З синонімів є &lt;em&gt;ствердитися&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;реалізуватися&lt;/em&gt;, але мені вони здаються такими, що неповністю передають зміст, бо &lt;em&gt;реалізуватися&lt;/em&gt; одразу асоціюється із самореалізацією, тобто має фокус на тому, як людина сприймає себе, в той час як &lt;em&gt;состояться&lt;/em&gt; більше фокусується на визнанні іншими представниками категорії, в якій хтось чи щось &lt;em&gt;&quot;состоялось&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є альтернативні слова або усталені словосполучення, за допомогою яких можна точніше передати саме цей відтінок?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T19:50:45.230" LastActivityDate="2018-04-13T19:53:34.647" Title="Переклад рос. &quot;состоялся&quot; в значенні &quot;реалізувався&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="905" PostTypeId="2" ParentId="904" CreationDate="2017-03-10T11:21:29.097" Score="5" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що &amp;quot;&lt;strong&gt;реалізуватися&lt;/strong&gt;&amp;quot; може бути тим словом, яке ви шукаєте. &amp;quot;Он состоялся как художник&amp;quot; (актор, письменник, поет), але не слюсар, водій, поліціянт, в першому випадку йдеться якраз про самореалізацію, хоча з вашим фокусом я не згоден, бо рідко кажуть &amp;quot;я реалізувався як художник&amp;quot;, кажуть — &amp;quot;він реалізувався...&amp;quot;, то де ж тут &amp;quot;фокус на тому, як людина сприймає себе&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Є підстави твердити, що він намагався &lt;em&gt;реалізуватися&lt;/em&gt; як вузівський&#xA;викладач-україніст – близько 1952 року читав курс стилістики&#xA;української мови студентам редакторського факультету Українського&#xA;поліграфічного інституту...&amp;quot; (МИКОЛА ЛУКАШ: МОЦАРТ УКРАЇНСЬКОГО&#xA;ПЕРЕКЛАДУ)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут я пригадую ім'я ще одного татарина, якого доля привела до Києва і&#xA;де він &lt;em&gt;реалізувався&lt;/em&gt;, - це художник Рафаель Багаутдінов. Його родина&#xA;теж зазнала жорстоких репресій. (Часопис &amp;quot;Українська культура)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я завжди страждатиму через те, що вона не &lt;em&gt;реалізувалася&lt;/em&gt; ні в&#xA;професійному плані, ні в інтимному. (Остап Дроздов)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще можна вжити конструкцію типу &amp;quot;він &lt;strong&gt;сформувався&lt;/strong&gt; як художник&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;... талановитого колективу закарпатських мистців, вихований традиціями&#xA;європейської та української культур, Тарас Данилич &lt;em&gt;сформувався&lt;/em&gt; як&#xA;художник, зріднений з дорогою його серцю закарпатською малярською&#xA;школою.**&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо не хочете вживати запозичену лексику, можете сказати:&#xA;&lt;em&gt;&amp;quot;він &lt;strong&gt;став&lt;/strong&gt; (справжнім, досконалим, вправним, неперевершеним) художником&amp;quot;.&lt;/em&gt;&#xA;Просто і зрозуміло:-)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-10T11:21:29.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="906" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="907" CreationDate="2017-03-10T11:27:41.360" Score="8" ViewCount="24117" Body="&lt;p&gt;Коли ці слова правильно вживати? &quot;Говорити&quot; мені здається калькою з російської.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Я не говорю по-русски&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;але &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Я не розмовляю українською&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Порівнюючи з польською, я вважаю, що розмова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;швидка, незрозуміла, неважлива, ні про шо — говорити (gadać)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;розмова звичайна на якусь тему — розмовляти (rozmawiać)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вимовляти, вживати слова — мовити (mówić)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;наказувати щось зробити, веліти — казати (kazać)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує чітке визначення правильного вживання зазначених вище слів?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="824" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:41:37.617" LastActivityDate="2018-04-29T18:41:37.617" Title="Як правильно вживати слова &quot;говорити&quot;, &quot;розмовляти&quot;, &quot;мовити&quot;, &quot;казати&quot;?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="907" PostTypeId="2" ParentId="906" CreationDate="2017-03-10T11:57:50.087" Score="6" Body="&lt;p&gt;Шановний земляче,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українське слово &quot;говорити&quot; нічим перед вами не завинило, а ви звинувачуєте його в тому, що це калька. Є цілий шерег українських слів з коренем &quot;гово(і)р&quot;: говір, заговір, говірка, говіркий, говорю́чість, позадогові́рний, договір, говорильня тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо вислову &quot;говорити по...&quot; процитую Російсько-український словник сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Говорить по-русски, по-украински – &lt;em&gt;говорити&lt;/em&gt; російською мовою    (по-російськи, по-російському), українською мовою (по-українськи,&lt;br&gt;&#xA;  по-українському).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Говорить по душам – говорити щиро (по щирості); говорити відверто.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Говорить по поводу чего – говорити з приводу чого.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник ділової мови 1930р. (М. Дорошенко, М. Станиславський, В. Страшкевич) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Суть – суть, суття; говорить по сути дела – говорити (в су́ті); до&#xA;  суття спра́ви.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &quot;чіткого&quot; визначення та правильного вживання слів раджу почати з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kazaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника української мови&lt;/a&gt; (СУМ), наприклад, слово &quot;казати&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КАЗАТИ, &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Передавати словами (думки, почуття тощо); висловлювати, говорити (у 2 знач.).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Наказувати комусь робити що-небудь.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен. Свідчити про що-небудь.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось вам невеличкий подарунок від мене з синонімами до слова &quot;говорити&quot;: вимовляти, віщати, промовляти, прорікати, розмовляти, ректи, казати, висловлюватися, балакати, лопотіти, лопотати, гелготіти, герготати, джеркотіти, дейкати, шварготати, шваркотіти...&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/chystamova/posts/500736783415770:0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;далі&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-11T23:26:39.077" LastActivityDate="2017-03-11T23:26:39.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="908" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="912" CreationDate="2017-03-10T12:12:31.317" Score="12" ViewCount="1291" Body="&lt;p&gt;В українській мові часто зустрічається така форма позначення року:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;В 2017 році&lt;/strong&gt; на українську економіку чекає неабиякий ріст&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/pryimennyky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;знавці&lt;/a&gt; мови &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/czogo-roku-j-torik&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;радять&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://books.google.es/books?id=Yw5ZFwkZhEsC&amp;amp;pg=PA19&amp;amp;lpg=PA19&amp;amp;dq=%D0%B2%20%D1%80%D0%BE%D1%86%D1%96%20%D0%B0%D0%B1%D0%BE%20%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=lElRr-nuMW&amp;amp;sig=l1ktrkIcB0fs9IN2DtKdUhVDm5k&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiule7q88vSAhVlAsAKHV4kCkc4ChDoAQgZMAA#v=onepage&amp;amp;q=%D0%B2%20%D1%80%D0%BE%D1%86%D1%96%20%D0%B0%D0%B1%D0%BE%20%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вживати&lt;/a&gt; наступну &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%86%D1%8C%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83-%D1%86%D1%8C%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%87/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;конструкцію&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2017 року&lt;/strong&gt; на українську економіку чекає неабиякий ріст&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є обидві форми правильними? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastActivityDate="2017-03-11T09:49:39.433" Title="Цього року чи в цей рік?" Tags="|прийменники|помилки|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="909" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-10T14:14:17.973" Score="8" ViewCount="510" Body="&lt;p&gt;Є дві монети номіналами 5 та 10 копійок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідь на питання «&lt;em&gt;Скільки монет?&lt;/em&gt;» — «&lt;em&gt;Дві&lt;/em&gt;».&#xA;На питання «&lt;em&gt;Скільки копійок?&lt;/em&gt;» більшість відповість — «&lt;em&gt;П'ятнадцять&lt;/em&gt;».&#xA;На питання «&lt;em&gt;Яка кількість копійок?&lt;/em&gt;» можна відповісти як «&lt;em&gt;Дві&lt;/em&gt;», так і «&lt;em&gt;П'ятнадцять&lt;/em&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кількість відповідає на запитання «Скільки (цього є там)?»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є різниця між запитаннями «Скільки?» та «Яка кількість?», та як правильно відповідати на них?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="826" LastEditorUserId="107" LastEditDate="2017-03-11T09:16:40.173" LastActivityDate="2017-03-11T09:16:40.173" Title="&quot;Скільки копійок?&quot; та &quot;Яка кількість копійок?&quot;" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="910" PostTypeId="2" ParentId="909" CreationDate="2017-03-10T14:57:32.520" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Копійка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — грошова одиниця (1 грн = 100 коп). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Монета&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — грошовий знак, виготовлений з металу. Це одна з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0_%D0%B3%D1%80%D0%BE%D1%88%D0%B5%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форм&lt;/a&gt; грошей. Інший приклад форми — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BF%D1%8E%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;купюра&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Скільки грошей? &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;25 копійок.&lt;/strong&gt; Незалежно, це одна монета 25 номіналом копійок чи 25 монет по одній копійці.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Скільки монет? &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;20 монет&lt;/strong&gt; — незалежно від номіналу кожної.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastActivityDate="2017-03-10T14:57:32.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="911" PostTypeId="2" ParentId="904" CreationDate="2017-03-10T14:59:33.790" Score="6" Body="&lt;p&gt;Я суб'єктивно згоден з Вами щодо &lt;em&gt;«реалізувався»&lt;/em&gt; — мені теж воно асоціюється більше із самосприйняттям, ніж зі сприйняттям спільнотою. Але я не можу нічим це довести, тож вважатимемо це суто моїм особистим враженням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я би особисто використав щось типу «&lt;a href=&quot;//sum.in.ua/s/stverdzhuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ствердився&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;» (хоч безпосередньо це слово не має потрібного значення в СУМ-11). Зате є слово «&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//sum.in.ua/s/utverdzhuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;утвердитися&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;», що, як одне зі значень, має саме закріплення суспільного сприйняття, в тому числі як виконавця певної ролі чи спеціаліста в певній діяльності:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Установлювати свою владу, зміцнювати своє становище.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Утвердитися як&lt;/strong&gt; хто, що — проявити себе певним чином.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Своїми творами радянського часу Васильченко остаточно утвердився як письменник, що пише для дітей (Радянське літературознавство, 5, 1965, 59).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж ігнорувати СУМ-11, то і «&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ствердитися&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;» цілком підходить:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо першою книжкою Борис Олійник як поет почався, то другою він ствердився. //Абрам Кацнельсон «Про поезію [і поетів: статті, нариси, нотатки]» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=8Ts-AQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1972&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=PjQMAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1977&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На весну 1997, коли я познайомився з Ігорем на одному з Ірпінських «смолоскипівських» семінарів, він ствердився як літературний критик і автор единої поки що поетичної збірки «Уласкава». //З журналу «Березіль» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=X-MxAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2002&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;По-справжньому ж ствердився Ю. Іллєнко в режисурі у «Білому птасі з чорною ознакою» (1970) за сценарієм, написаним ним разом з І.Миколайчуком. //Василь Ілляшенко «Історія українського кіномистецтва» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=Wv8aAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2004&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T19:53:34.647" LastActivityDate="2018-04-13T19:53:34.647" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="912" PostTypeId="2" ParentId="908" CreationDate="2017-03-10T15:20:35.820" Score="9" Body="&lt;p&gt;Антоненко-Давидович пише у &quot;Як ми говоримо&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прийменником у (в) з іменником у знахідному відмінку&#xA;  послугуємось, визначаючи час за днями тижня: &quot;у вівторок&quot;, &quot;у&#xA;  п'ятницю&quot;, – або з іменником у місцевому відмінку, коли мовиться про&#xA;  місяці року: &quot;у січні&quot;, &quot;у липні&quot;. Проте, коли визначається час за&#xA;  роком, треба користуватись родовим відмінком іменника, а не&#xA;  прийменником у (в) з іменником у місцевому відмінку: ближче буде до&#xA;  нашої мовної традиції &lt;strong&gt;цього року, а не в цьому році, 1970 року, а не в&#xA;  1970 році&lt;/strong&gt;. Так само слід казати торік, а не в минулому році,&#xA;  позаторік, а не в позаминулому році; аналогічні будуть і прикметники –&#xA;  торішній, а не минулорічний, позаторішній, а не позаминулорічний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За &lt;a href=&quot;http://www.notabe.net/antonenko-davydovych-b-d-yak-my-hovorymo.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посиланням&lt;/a&gt; є стисла табличка, що базується на інформації з цієї книги, а саме із статей &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53408/33115.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Родовий відмінок часу&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53406/33119.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орудний відмінок часу&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53408/33115.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прийменники&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Родовий відмінок     Іменники, що означають    (+) того дня, цього літа,&#xA;                     конкретний час                темної ночі&#xA;                                               (–) у той день, у це літо,&#xA;                                                   у темну ніч&#xA;&#xA;&#xA;Орудний відмінок     Іменники, що означають    (+) останнім часом, цими днями,&#xA;                     невизначений час              іншим часом&#xA;                                               (–) в останній час, на цих днях,&#xA;                                                   у інший час&#xA;&#xA;&#xA;Знахідний відмінок   Форма множини, а також    (+) у ті дні, у вівторок, &#xA;+ прийменник         іменник без означення     (–) тих днів, по вівторках&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="107" LastEditDate="2017-03-11T09:20:57.330" LastActivityDate="2017-03-11T09:20:57.330" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="913" PostTypeId="2" ParentId="904" CreationDate="2017-03-10T15:44:21.510" Score="6" Body="&lt;p&gt;Крім інших варіянтів, запропонованих тут, російське «&lt;em&gt;состоялся&lt;/em&gt;» в сенсі &lt;strong&gt;стати кимось&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;отримати визнання&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;проявляти себе&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;справдити очікування&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;набути форми&lt;/strong&gt; можна перекласти українською як:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Став(-ти) визнаним (як), отримав визнання як&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут &lt;strong&gt;визнаний&lt;/strong&gt; — який одержав загальне визнання, відомий всім або багатьом. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyznanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;... академія Вест​Пойнт покликана «виховувати, навчати і надихати&#xA;кадетський корпус, щоб кожен випускник &lt;strong&gt;став визнаним&lt;/strong&gt; моральним&#xA;авторитетом, ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У науковому світі Микита Шаповал &lt;strong&gt;отримав визнання як&lt;/strong&gt; вчений-соціолог.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чесний перед собою і перед мистецтвом, без гонитви за заробітчанством,&#xA;Звір у 1981 р. &lt;strong&gt;отримав визнання як&lt;/strong&gt; мистець і розпочав викладацьку&#xA;роботу в академії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нападник &amp;quot;Барселони&amp;quot; і збірної Уругваю Луїс Суарес &lt;strong&gt;отримав визнання&#xA;як&lt;/strong&gt; найкращий гравець минулого сезону серед представників ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Утвердився&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Утвердити&lt;/strong&gt; себе як хто, що — зміцнівши, проявити себе певним чином. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/utverdzhuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Михайло Возняк ніколи не виїжджав на постійне місце проживання й праці&#xA;зі Львова — міста, де він &lt;strong&gt;утвердився як&lt;/strong&gt; вчений та педагог.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут він &lt;strong&gt;утвердився як&lt;/strong&gt; людина, як столярних справ майстер, тут він&#xA;господар.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Втілився&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проявлятися, здійснюватися в конкретній формі. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vtiljuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Працював у Львові, вчився у Варшаві, а &lt;strong&gt;втілився як&lt;/strong&gt; митець високої&#xA;культури в Америці, у світі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо слова &lt;em&gt;&lt;strong&gt;відбутися&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Як я знайшов, для відповідного речення типу «&lt;em&gt;состояться как личность/человек&lt;/em&gt;» використовують слово &lt;strong&gt;здійснитися&lt;/strong&gt;. Підозрюю воно поступається слову відбутися при перекладі, але суб'єктивно (мені) воно доречніше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Людина стає особистістю, проте може й не стати нею, не &lt;strong&gt;здійснитися&lt;/strong&gt; як&#xA;особистість.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Врешті-решт, навіть якщо Україні не судилося і цього разу &lt;strong&gt;здійснитися&lt;/strong&gt;&#xA;як державі, і усе знову розсиплеться, як піднята крутенем вітру&#xA;недовершена копиця ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="222" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-13T19:52:33.050" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="914" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-10T22:15:39.593" Score="13" ViewCount="15458" Body="&lt;p&gt;Часто, особливо у розмовній мові, зустрічаю вживання слова &quot;післявчора&quot;. Це слово використовується тоді, коли мова іде про події, що відбувалися два дні тому.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гугл, за запитом &quot;післявчора&quot; повертає: &lt;code&gt;Приблизна кількість результатів: 1 870&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; такого слова не знайшов. Натомість, є слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pereduchora&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;передучора&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pozavchora&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;позавчора&lt;/a&gt;&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підозрюю, що це слово виникло по аналогії до слова &quot;післязавтра&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи є допустимим вживання слова &quot;післявчора&quot;? Чи є ще варіанти, окрім &quot;передучора&quot; та &quot;позавчора&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastActivityDate="2024-01-05T22:24:27.757" Title="Чи правильно говорити &quot;післявчора&quot;?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|прислівники|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="915" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-10T22:17:06.523" Score="0" Body="" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-10T22:17:06.523" LastActivityDate="2017-03-10T22:17:06.523" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="916" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-10T22:17:06.523" Score="0" Body="Для запитань, пов'язаних з перекладом професійної термінології (комп'ютерної, технічної тощо) на українську мову або використанням цих слів. Не для запитань про витлумачення термінів, які унормовують власне мову (для них є окремий тег &quot;означення&quot;) // For questions about the translations of the professional terminology (e.g., Information Technology, Law, etc.) to Ukrainian language or usage of these words. Not for questions about the language regulation." OwnerUserId="69" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T11:58:09.083" LastActivityDate="2018-04-17T11:58:09.083" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="917" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-10T22:24:23.690" Score="0" Body="&lt;p&gt;Використовуйте цей теґ для запитань, які стосуються українських перекладів іншомовних слів або виразів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ми також маємо окремі теги для &lt;em&gt;перекладу&lt;/em&gt; з деяких мов: &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-english&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-english&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-english&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-german&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-german&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-german&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-russian&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-russian&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-russian&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Use this tag for questions about the Ukrainian equivalents of foreign-language words or expressions.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;We also have language-specific tags about &lt;em&gt;translation&lt;/em&gt; from several foreign languages: &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-english&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-english&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-english&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-german&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-german&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-german&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/from-russian&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;from-russian&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;from-russian&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T07:56:51.627" LastActivityDate="2017-03-12T07:56:51.627" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="918" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-10T22:24:23.690" Score="0" Body="Для запитань про українські еквіваленти іншомовних слів // For questions about the Ukrainian equivalents of foreign-language words" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T07:56:51.627" LastActivityDate="2017-03-12T07:56:51.627" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="919" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-10T22:31:23.547" Score="0" Body="" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-10T22:31:23.547" LastActivityDate="2017-03-10T22:31:23.547" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="920" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-10T22:31:23.547" Score="0" Body="Для запитань про походження слова і його споріднені зв'язки з іншими словами української мови або інших мов. / For questions about the origins of words and its links to other words of Ukrainian or other languages" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-10T22:31:23.547" LastActivityDate="2017-03-10T22:31:23.547" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="921" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-10T22:34:42.343" Score="0" Body="&lt;p&gt;In linguistics, grammar (From Greek: γραμματική) is the set of structural rules governing the composition of clauses, phrases, and words in any given natural language. The term refers also to the study of such rules, and this field includes morphology, syntax, and phonology, often complemented by phonetics, semantics, and pragmatics.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-10T22:34:42.343" LastActivityDate="2017-03-10T22:34:42.343" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="922" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-10T22:34:42.343" Score="0" Body="Для запитань про граматичну будову мови — сукупність правил, за якими слова об'єднуються в змістовні фрази і речення // For questions about rules governing the composition of clauses, phrases, and words in the Ukrainian language" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:37:27.603" LastActivityDate="2018-04-05T04:37:27.603" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="923" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-10T23:07:30.033" Score="10" ViewCount="629" Body="&lt;p&gt;Is there a phrase in Ukrainian that has a similar meaning? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#en/uk/You%27re%20right&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google Translate gives&lt;/a&gt; me following: &lt;em&gt;Ти маєш рацію&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;Ти правий&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is there any difference between them? Which one is preferable? Any alternatives?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:40:43.933" LastActivityDate="2018-04-29T18:40:43.933" Title="What is the Ukrainian translation for English phrase &quot;You're right&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="2" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="924" PostTypeId="2" ParentId="914" CreationDate="2017-03-10T23:21:51.927" Score="6" Body="&lt;p&gt;Після - це наступний за чергою, тому казати післявчора доцільно про день сьогоднішній. На одному форумі було &lt;a href=&quot;http://posydenky.lvivport.com/threads/neznannja-movi-chi-cilkovita-bajduzhist-abo-chomu-govorimo-z-pomilkami.45555/page-45&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обговорення&lt;/a&gt; цієї теми, офіційно якось дуже доцільно вживати, краще реально казати &quot;два дні тому&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А тому, на мою думку, казати &quot;післявчора&quot; неправильно. Просто через те, що ця норма неправомірна для української мови. Так, існує повість з такою назвою, проте це вже авторський неологізм. Так, наприклад, в таблиці неправильних слів та правильних альтернатив це слово зустрічається: &lt;a href=&quot;http://studopedia.org/7-14608.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://uchitel9.webnode.com.ua/kultura-movlennya2/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ukrpedpraktira.blogspot.com/p/blog-page_09.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastEditorUserId="7" LastEditDate="2017-03-12T20:31:37.253" LastActivityDate="2017-03-12T20:31:37.253" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="925" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-10T23:51:42.363" Score="0" Body="&lt;p&gt;Украї́нська лати́нка (також Latynka або Łatynka) — спільна назва різних варіантів латинської абетки для запису української мови. — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-10T23:51:42.363" LastActivityDate="2017-03-10T23:51:42.363" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="926" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-10T23:51:42.363" Score="0" Body="Для запитань про українську латинку, використання латинської абетки для запису української мови // For questions about the Ukrainian Latin, various attempts to use Latin script for writing Ukrainian" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-11T06:12:02.327" LastActivityDate="2017-03-11T06:12:02.327" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="927" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-11T06:09:21.540" Score="16" ViewCount="2170" Body="&lt;p&gt;Олександр Пономарів у книзі «Культура слова: мовностилістичні поради» (2008) стверджує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/frazeologiya#toc13&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мати рацію, а не бути правим&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…пропущено два абзаци на захист виразів «мати рацію» та «твоя/ваша правда», що жодних заперечень у мене не викликають…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Натомість прихильники зближення мов обстоювали та обстоюють калькований російський вислів &lt;em&gt;ви праві&lt;/em&gt;, хоч основними значеннями слова &lt;em&gt;пра́вий&lt;/em&gt; у нашій мові є «справедливий, праведний, безгрішний, невинний», а не «слушний». Ще менше пасують до згаданого фразеологізму омонім &lt;em&gt;пра́вий&lt;/em&gt; (протилежне поняття до лівий) та омограф &lt;em&gt;прави́й&lt;/em&gt; «рівний, прямий»: «Рубайся, дерево, криве і праве» (Номис).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, повноцінними українськими відповідниками російського вислову &lt;em&gt;Вы (ты) правы (прав)&lt;/em&gt; є &lt;em&gt;Ви (ти) маєте (маєш) рацію&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Ваша (твоя) правда&lt;/em&gt;. Варіантові &lt;em&gt;Ви (ти) праві (правий)&lt;/em&gt; віддають перевагу ті, які &lt;em&gt;дякують Вас&lt;/em&gt; (замість &lt;em&gt;вам&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;заключають&lt;/em&gt; (замість &lt;em&gt;укладають&lt;/em&gt;) угоди, голосують за &lt;em&gt;змішану&lt;/em&gt; (замість &lt;em&gt;мішану&lt;/em&gt;) виборчу систему, вимовляють свої прізвища &lt;em&gt;Алексєєнко&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Кра́вець&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Логвін&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Пєхота&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Кутовой&lt;/em&gt; (замість нормальних &lt;em&gt;Олексієнко&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Краве́ць&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Логвин&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Піхота&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Кутовий&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки це правда? Чи справді вираз «ти правий» (у значеннях: «твоя правда», «ти маєш рацію») є росіянізмом і нерекомендованим до вжитку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:23:22.773" LastActivityDate="2018-05-17T21:23:22.773" Title="Чи справді вираз «ти правий» у значеннях «твоя правда», «ти маєш рацію» є росіянізмом?" Tags="|росіянізм|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="928" PostTypeId="2" ParentId="927" CreationDate="2017-03-11T06:09:21.540" Score="16" Body="&lt;p&gt;Maksymus у блозі ua-etymology &lt;a href=&quot;http://ua-etymology.livejournal.com/273905.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;показує численні приклади використання «ти правий» в українській літературі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Франко: Ви праві, що поки що серйозної праці й системи в нім не видко.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Драгоманов: І хоч, певно, Ви праві психологично, а я правий і юридично, — бо міг би Вам доказати детально…&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Винниченко: От я й хочу вам сказать, що ви праві.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Я наводжу три, але їх там більше — не кажучи про ті, що можна власноруч познаходити на Google Books: &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%82%D0%B8+%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B9%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;,  &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%B2%D0%B8+%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D1%96%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%B2%D0%B8+%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B21%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дехто може заперечити, мовляв, застосовувати «ти правий» / «Ви праві» можна, але лише коли ми кажемо про справедливість (тобто правильність думок і вчинків людини в цілому, особливо щодо інших людей), а не про слушність (тобто раціонільність її думки чи вчинка в конкретному випадку). Але межа видається мені доволі хиткою, бо навіть саме слово «справедливий» можна застосовувати щодо слушності в конкретній ситуації, кажучи «твоя думка справедлива»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якою міцею теоретичної думки &amp;lt;…&gt; треба було владати, щоб &amp;lt;…&gt; відзначити справедливу думку від непевних практичних заходів &amp;lt;…&gt;. //Михайло Павлюк «Михайло Петрович Драгоманов, 1841–1895: його юбілей, смерть, автобіографія і спис творів» (1896).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Думка ся не зовсїм справедлива. //Іван Линниченко «Суспільні верстви Галицької Руси XIV-XV в.» (1899).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ся думка була зовсїм справедлива. //З перекладу роману «Жерміналь» Е. Золя в українському журналі (1904).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдине, що мене непокоїть із даним виразом — це те, що кажучи «ти правий» у значенні «ти маєш рацію», я майже завжди підсвідомо ставлю наголос на останній склад. А «пра́вий» у мене дійсно асоціюється лише зі справедливим у глобальному сенсі (а не слушним у конкретній ситуації). Тим не менше наголоси то є доволі нечітка річ: он &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ніковський (1927)&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Андрусишин і Крет (1955)&lt;/a&gt; кажуть, що пра́вий — справедливий, а прави́й — протилежний до лівого або прямий, у той час як той же О. Пономарів, можливо, слідуючи &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грінченку (1909)&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кримському та Єфремову (1933)&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pravyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11 (1976)&lt;/a&gt;, стверджує, що пра́вий — справедливий або протилежний до лівого, а прави́й — прямий, при цьому &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уманець і Спілка (1896)&lt;/a&gt; в усіх випадках «а» наголошують.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-17T18:59:23.693" LastActivityDate="2017-03-17T18:59:23.693" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="929" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-11T06:12:01.520" Score="6" ViewCount="112" Body="&lt;p&gt;Particularly for &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Tennis_scoring_system#Scoring_a_tiebreak_game&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;advantage set / tiebreaker set&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;game&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;set&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;match&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;love (the term used for 0 or a no score situation)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;15/30/40&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;deuce&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;advantage in / advantage out&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="829" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-12T11:51:21.570" LastActivityDate="2017-03-12T11:51:21.570" Title="What are the common tennis terms in Ukrainian?" Tags="|from-english|переклад|терміни|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ClosedDate="2017-10-30T19:37:21.743" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="930" PostTypeId="2" ParentId="908" CreationDate="2017-03-11T09:28:17.643" Score="5" Body="&lt;p&gt;«В (у) такому-то році» — це одна з тих речей, які люди де-факто завжди використовували:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ґрунтів спільно уживаних було [в 1895 роцї] в 67 повітах, а в 4.986 громадах 617028 м. 670 с., а то: пасовиск 417722 м., лісів 124694 м., &amp;lt;…&gt;. //«Хлопська політика» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=nR8tAQAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B2+1895+%D1%80%D0%BE%D1%86%D1%96%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1902&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Надїя Констянтинівна Кибальчич родила ся в 1878. роцї в старій українській родинї з лїтературними традиціями. //«Вістник Союза визволення України» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=w-rTAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B2%22+%22%D1%80%D0%BE%D1%86%D1%96%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1914&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У цьому році прислали декілька праць на конкурс, між ними також товариші з провінції, що є позитивним явищем. //Журнал «Лікарський вісник» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=rvsvAAAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%83+%D1%86%D1%8C%D0%BE%D0%BC%D1%83+%D1%80%D0%BE%D1%86%D1%96%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1936&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те, що зазначення часових періодів є однією з функцій прийменника «в» («у») доводить, наприклад, те, що нам важко сказати «двадцятого століття науково-технічний прогрес значно прискорився» (лише «у двадцятому столітті») або «1930-х років відбулося масове нищення української інтелігенції» (лише «у 1930-х роках»). Також непрямо це доводиться тим, що нам незручно в деяких випадках застосовувати родовий відмінок навіть до років, як от у книжці книжки В'ячеслава Будзиновського «Хлопська посілість в Галичині і новочасні суспільно-реформаторські змагання» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?&amp;amp;id=4s5jAAAAcAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B2+%D1%80%D0%BE%D1%86%D1%96%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1895&lt;/a&gt;):&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/AICQi.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/AICQi.png&quot; alt=&quot;-сти виносило в році: 1868 — 465.513 зр. / 1878 — 15.155.479 ,, / 1888 — 43.523.542 ,,&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте я підтримую мовознавців (що виступають за використання «такого-то року») ось у чому… Конструкція «такого-то року» (на відміну від «у такому-то році») відсутня в російській мові. Оскільки російська мова (очевидно) спричиняє на українську мову певний вплив, не хотілося би, щоби варіант «такого-то року» просто поступово зник із ужитку через поступове витіснення таким варіантом, що є і в російській.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож: не забуваймо про «такого-то року»; але «в (у) такому-то році» теж завжди існувало.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-11T09:49:39.433" LastActivityDate="2017-03-11T09:49:39.433" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="932" PostTypeId="2" ParentId="902" CreationDate="2017-03-11T21:49:10.537" Score="2" Body="&lt;p&gt;Дозвольте спробувати дібрати переклад з розуміння того, про що йдеться.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Java маємо Generics (&lt;strong&gt;узагальнення&lt;/strong&gt;). Наприклад T — це узагальнення типу даних, тоді&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;List&amp;lt;T&amp;gt;&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;це колекція, яка може зберігати список об'єктів, наперед не знаючи який тип даних це буде.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тоді generic function — &lt;strong&gt;загальна, узагальнена функція&lt;/strong&gt; (в Java — метод), яка має вигляд:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;&amp;lt;T&amp;gt; void addArrayToList(T[] array, List&amp;lt;T&amp;gt; c) {&#xA;    for (T object : array) {&#xA;        c.add(object);&#xA;    }&#xA;}&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На етапі компіляції, компілятор підставить потрібний тип даних в місцях, де метод використовується.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="824" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-11T23:21:46.707" LastActivityDate="2017-03-11T23:21:46.707" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="933" PostTypeId="2" ParentId="902" CreationDate="2017-03-11T23:17:51.753" Score="2" Body="&lt;p&gt;Підтримую &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/932/4&quot;&gt;відповідь&lt;/a&gt; про «generic» → &lt;strong&gt;«узагальнення»&lt;/strong&gt;, «generic class/function/something» → &lt;strong&gt;«узагальнений клас / узагальнена функція / узагальнене щось»&lt;/strong&gt;; це цілком очевидні переклади, що &lt;a href=&quot;http://iwanoff.96.lt/cross_platform/labs/ua_02.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;використовуються на практиці&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;//translate.google.com.ua/#en/uk/generic+function&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонуються навіть гугл-перекладачем&lt;/a&gt; (хоч це й не ангумент).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також існують іще такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Microsoft Terminology Portal:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=generic+type&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«generic type» → «загальний тип»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Definition: A class, interface, or structure whose definition has placeholders, called generic type parameters, for one or more types that are used in its member definitions. A user specifies real types (generic type arguments) for the type parameters whe-n creating an instance of a generic type.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;EdmComplexTypeAttribute and EdmEntityTypeAttribute can not be used on the generic type '…'. → EdmComplexTypeAttribute і EdmEntityTypeAttribute не можуть використовуватися в загальному типі &quot;…&quot;. //У Microsoft SQL Server і Microsoft Power BI.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=generic+method&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«generic method» → «&lt;em&gt;універсальний метод&lt;/em&gt;»&lt;/a&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Calling the CreateOrderedEnumerable generic method on the result of a LINQ to Entities query is not supported. → Виклик універсального методу CreateOrderedEnumerable на результаті LINQ до запиту сутностей не підтримується. //У Microsoft SQL Server і Microsoft Power BI.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=generic&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Є. Мейнарович, М. Кратко «Англійсько-український словник з математики та інформатики» (2010)&lt;/a&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«generic class» → «родови́й клас», «generic function» → «родова́ функція», «generic type» → «родови́й тип»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;також ще «generic function» → «характеристи́чна функція».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але не підтримую ці варіанти, бо вони неочевидні і ніде не бачив їх на практиці.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також не підтримую «generic function» → «шаблонна функція», бо «generic function» і «template function» у загальному випадку не одне й теж.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-03-11T23:17:51.753" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="934" PostTypeId="2" ParentId="923" CreationDate="2017-03-12T01:19:04.680" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ти правий&lt;/em&gt; literally means &quot;you are &lt;em&gt;правий&lt;/em&gt;&quot;. &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pravyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правий&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, according to the academic explanatory “Dictionary of the Ukrainian language” in 11 volumes (a.k.a. СУМ-11), has the following meanings:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Right&quot; as direction (opposite to &quot;left&quot;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Right&quot; as in &quot;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Right-wing_politics&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;right-wing politics&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Clockwise&quot; (only in very specific contexts, per my opinion).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Not guilty&quot; (usually about humans).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Just, fair, equitable&quot; (both about humans and about their thoughts/actions/etc).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Right, correct, rational&quot; (both about humans and about their thoughts/actions/etc). &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/928/4&quot;&gt;Some linguists claim that this meaning is non-native for Ukrainians, but was borrowed from the Russian language; never-the-less it's widely used today.&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Straight, not curved/crooked&quot; (rare).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, ignoring all rare and non-applicable meanings, &lt;em&gt;ти правий&lt;/em&gt; means &quot;you are right/correct&quot;, &quot;you are just/fair-minded/even-handed&quot; or &quot;you have no guilt&quot;. While &lt;em&gt;some&lt;/em&gt; linguists say that the last two meanings are preferred, still it's &lt;em&gt;widely&lt;/em&gt; used as &quot;you are right/correct&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ти маєш рацію&lt;/em&gt; literally means &quot;you have &lt;em&gt;рація&lt;/em&gt;&quot;. &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/racija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рація&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, according to the same dictionary, has the following meanings:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Rationale, reasoning, calculation&quot;. Especially in phrases like &lt;em&gt;мати рацію&lt;/em&gt; (literally &quot;to have &lt;em&gt;рація&lt;/em&gt;&quot;, effectively &quot;to be correct/rational, to say/do reasoned things&quot;), &lt;em&gt;визнавати чиюсь рацію&lt;/em&gt; (&quot;to accept somebody's rationale&quot;), etc.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;A hand-held transceiver, walkie-talkie&quot;. A Soviet-time contraction of &lt;em&gt;радіостанція&lt;/em&gt; (&quot;a radio set&quot;). Probably, is less used within the phrases that are commonly used for previous meaning — and actually Ukrainians seem to tend to say more often &lt;em&gt;в X є Y&lt;/em&gt; (&quot;in X's ownership, there is Y&quot;) about corporeal things rather than literally &quot;X has Y&quot; (&lt;em&gt;X має Y&lt;/em&gt;) — but still theoretically can be used in phrases typical for previous meaning (like &lt;em&gt;мати рацію&lt;/em&gt;) too (especially by speakers with Russian background, not aware of previous meaning and thus not feeling the problem).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(Very obsolete) &quot;salutatory, felicitation, congratulations&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Therefore, ignoring obsolete meanings, &lt;em&gt;ти маєш рацію&lt;/em&gt; can mean &quot;you're right [your thoughts/actions are correct/rational]&quot; or &quot;you have a hand-held transceiver (walkie-talkie)&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Another variants are:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Твоя правда&lt;/em&gt; (literally: &quot;your truth&quot;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Твоя думка слушна&lt;/em&gt; (&quot;your opinion is relevant/correct&quot;), &lt;em&gt;твої слова слушні&lt;/em&gt; (&quot;your words are relevant/correct&quot;), &lt;em&gt;ти кажеш слушно&lt;/em&gt; (&quot;you say relevant things / correctly&quot;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-12T01:19:04.680" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="935" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="937" CreationDate="2017-03-12T06:33:31.187" Score="5" ViewCount="7044" Body="&lt;p&gt;У мене є подруга Вікторія. Ми звемо її Вікою. Як правильно утворити кличну форму цього імені і згідно з яким правилом. Мені здається, що це буде Віко, але я не певен.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, хоча &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F_(%D1%96%D0%BC%27%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вікіпедія&lt;/a&gt; знає цей варіант імені, а &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник уліф&lt;/a&gt; - ні, може це не український варіант імені? Був би вдячний і за інші запропоновані короткі варіанти з їх кличними формами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T09:40:13.340" LastActivityDate="2017-03-12T09:40:13.340" Title="Кличний відмінок для імені Віка" Tags="|відмінювання|власні-назви|кличний-відмінок|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="936" PostTypeId="2" ParentId="935" CreationDate="2017-03-12T07:08:10.500" Score="4" Body="&lt;p&gt;У кличному відмінку &amp;quot;Віко&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par103&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопису&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 103. Відмінювання імен&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Українські чоловічі та жіночі імена, що в називному відмінку однини закінчуються на -а, -я, відмінюються як відповідні іменники I відміни&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І в прикладі є &amp;quot;Ганно&amp;quot; у кличному відмінку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо інших форм - сам я більшість з них не зустрічав, проте &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F_(%D1%96%D0%BC%27%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вікі&lt;/a&gt; дає багато форм:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти імені: Віка, Торі, Ніка, іноді — Віта&lt;br /&gt;&#xA;Інші форми: Вікуся, Нікуля, Віточка, Вікулька, Вікочка, Вікуська, Нікочка, Нікуся, Вітуся, Куся, Вітуля&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З них усі, що закінчуються на &amp;quot;-а&amp;quot;, у кличному відмінку закінчуватимуться на &amp;quot;-о&amp;quot;, а ті, що на &amp;quot;-я&amp;quot;, закінчуватимуться на &amp;quot;-ю&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіант &amp;quot;Торі&amp;quot; не відмінюється.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-12T07:08:10.500" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="937" PostTypeId="2" ParentId="935" CreationDate="2017-03-12T07:08:35.630" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Віка&lt;/em&gt; — це іменник &lt;strong&gt;Першої відміни&lt;/strong&gt;, &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par44&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;оскільки&lt;/a&gt; він — жіночого роду і закінчується на &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іменники Першої відміни у Кличному відмінку &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par47A&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;отримують закінчення&lt;/a&gt; &lt;code&gt;-о, -е, -є, -ю&lt;/code&gt; згідно правила:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-о&lt;/code&gt; мають іменники твердої групи: &lt;em&gt;дружино, Ганно, книжко, Михайлівно, перемого, сестро&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-е&lt;/code&gt; мають іменники м’якої та мішаної груп&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-є&lt;/code&gt; — іменники м’якої групи після голосного та апострофа.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-ю&lt;/code&gt; мають деякі пестливі іменники м’якої групи&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, Кличний відмінок — &lt;strong&gt;Віко&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-03-12T07:08:35.630" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="938" PostTypeId="2" ParentId="902" CreationDate="2017-03-12T07:16:42.257" Score="1" Body="&lt;p&gt;Відмінність від &quot;звичайної&quot; функції в тому, що &quot;звичайна&quot; функція вимагає конкретний тип і знає, які операції з ним можна робити, generic function вимагає, щоб тип з яким вона працюватиме підтримував певні операції, тобто вона ставить менші обмеження на тип.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зі згаданого у відповіді Sasha &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=generic&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-український словник з математики та інформатики 2010р. (Є. Мейнарович, М. Кратко)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;function&lt;/strong&gt; = ['fʌŋkʃn] &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; фу́нкція || функці́йний &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; призна́чення &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; ді́яти, функціюва́ти (функціонува́ти)&lt;br&gt;&#xA;      …   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;generic ~&lt;/strong&gt; = родова́ (характеристи́чна) фу́нкція&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому цей переклад мені видається найвдалішим, тому що &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;йдеться про функцію яка може приймати типи, що відповідають певним вимогам/характеристикам;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;слово &lt;em&gt;узагальнений&lt;/em&gt; незрозуміле в плані, в якому сенсі узагальнений? Код такої функції ніяк не узагальнюється. Та й більше воно б підійшло для перекладу &lt;em&gt;general function&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут рід по аналогії з біологічною класифікацією, тільки тут ми класифікуємо типи, і функція може приймати типи певного класу/виду/роду/сімейства:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/juhVe.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/juhVe.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-03-12T08:27:52.173" LastActivityDate="2017-03-12T08:27:52.173" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="939" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T07:30:24.453" Score="0" Body="&lt;p&gt;Для запитань стосовно української латинки, ми також маємо теґ &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%bb%d0%b0%d1%82%d0%b8%d0%bd%d0%ba%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;латинка&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;латинка&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For questions about the Ukrainian Latin script, we also have &lt;a href=&quot;/questions/tagged/latin-script&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;latin-script&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;latin-script&lt;/a&gt; tag.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T07:30:24.453" LastActivityDate="2017-03-12T07:30:24.453" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="940" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T07:30:24.453" Score="0" Body="Для запитань про окремі літери або про абетку в цілому // For questions about the individual symbols of Ukrainian Cyrillic alphabet or the alphabet as a whole" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T07:30:24.453" LastActivityDate="2017-03-12T07:30:24.453" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="941" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T07:30:42.127" Score="0" Body="&lt;p&gt;Для запитань стосовно української латинки, ми також маємо теґ &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%bb%d0%b0%d1%82%d0%b8%d0%bd%d0%ba%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;латинка&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;латинка&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For questions about the Ukrainian Latin script, we also have &lt;a href=&quot;/questions/tagged/latin-script&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;latin-script&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;latin-script&lt;/a&gt; tag.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T07:30:42.127" LastActivityDate="2017-03-12T07:30:42.127" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="942" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T07:30:42.127" Score="0" Body="Для запитань про окремі літери або про абетку в цілому // For questions about the individual symbols of Ukrainian Cyrillic alphabet or the alphabet as a whole" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T07:30:42.127" LastActivityDate="2017-03-12T07:30:42.127" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="943" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T07:54:33.543" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T07:54:33.543" LastActivityDate="2017-03-12T07:54:33.543" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="944" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T07:54:33.543" Score="0" Body="Частина мови, яка означає поняття дії або стану як процесу // Part of speech that in syntax conveys an action, an occurrence, or a state of being" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T07:54:33.543" LastActivityDate="2017-03-12T07:54:33.543" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="945" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T08:02:19.390" Score="0" Body="&lt;p&gt;Наголос — це одиниця мовлення, яка виражається у підкресленому звучанні одного із складів слова або одного слова у словосполученні&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Stress is a linguistic unit of relative emphasis given to a certain syllable in a word or a certain word in a phrase&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:02:19.390" LastActivityDate="2017-03-12T08:02:19.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="946" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T08:02:19.390" Score="0" Body="Для запитань про вживання наголосу у словах чи словосполученнях // For questions about linguistic stress in a word or a phrase" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:02:19.390" LastActivityDate="2017-03-12T08:02:19.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="947" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T08:02:33.413" Score="0" Body="&lt;p&gt;Наголос — це одиниця мовлення, яка виражається у підкресленому звучанні одного із складів слова або одного слова у словосполученні&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Stress is a linguistic unit of relative emphasis given to a certain syllable in a word or a certain word in a phrase&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:02:33.413" LastActivityDate="2017-03-12T08:02:33.413" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="948" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T08:02:33.413" Score="0" Body="Для запитань про вживання наголосу у словах чи словосполученнях // For questions about linguistic stress in a word or a phrase" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:02:33.413" LastActivityDate="2017-03-12T08:02:33.413" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="949" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T08:11:50.497" Score="0" Body="&lt;p&gt;Власними назвами є індивідуальні &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d1%96%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;імена&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;імена&lt;/a&gt; людей, назви географічних об'єктів &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d1%82%d0%be%d0%bf%d0%be%d0%bd%d1%96%d0%bc%d0%b8&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;топоніми&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;топоніми&lt;/a&gt;, споруд тощо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Proper nouns (or &lt;a href=&quot;/questions/tagged/proper-names&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;proper-names&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;proper-names&lt;/a&gt;) are individual &lt;a href=&quot;/questions/tagged/names&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;names&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;names&lt;/a&gt; of people, geographical objects &lt;a href=&quot;/questions/tagged/toponyms&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;toponyms&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;toponyms&lt;/a&gt;, buildings, etc.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:11:50.497" LastActivityDate="2017-03-12T08:11:50.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="950" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T08:11:50.497" Score="0" Body="Для запитань про власні назви, індивідуальні найменування окремих одиничних об'єктів, людей, географічних назв, будівель тощо // For questions about Proper Nouns, nouns that refer to a unique entities like persons, geographical objects, buildings, etc." OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:11:50.497" LastActivityDate="2017-03-12T08:11:50.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="951" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T08:12:01.553" Score="0" Body="&lt;p&gt;Власними назвами є індивідуальні &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d1%96%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;імена&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;імена&lt;/a&gt; людей, назви географічних об'єктів &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d1%82%d0%be%d0%bf%d0%be%d0%bd%d1%96%d0%bc%d0%b8&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;топоніми&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;топоніми&lt;/a&gt;, споруд тощо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Proper nouns (or &lt;a href=&quot;/questions/tagged/proper-names&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;proper-names&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;proper-names&lt;/a&gt;) are individual &lt;a href=&quot;/questions/tagged/names&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;names&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;names&lt;/a&gt; of people, geographical objects &lt;a href=&quot;/questions/tagged/toponyms&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;toponyms&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;toponyms&lt;/a&gt;, buildings, etc.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:12:01.553" LastActivityDate="2017-03-12T08:12:01.553" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="952" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T08:12:01.553" Score="0" Body="Для запитань про власні назви, індивідуальні найменування окремих одиничних об'єктів, людей, географічних назв, будівель тощо // For questions about Proper Nouns, nouns that refer to a unique entities like persons, geographical objects, buildings, etc." OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:12:01.553" LastActivityDate="2017-03-12T08:12:01.553" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="953" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T08:16:46.860" Score="0" Body="&lt;p&gt;Синоніми (сутямки) — це слова однієї частини мови, різні за звучанням і написанням, що мають дуже близьке або тотожне лексичне значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Synonyms are words belonging to the same part of speech, different by pronunciation and spelling, but having similar or equivalent meaning&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-26T14:37:03.863" LastActivityDate="2018-04-26T14:37:03.863" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="954" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T08:16:46.860" Score="0" Body="Для запитань про синоніми (сутямки), слова, схожі або тотожні за змістом // For questions about synonyms, words with similar or equivalent meanings" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-26T14:37:03.863" LastActivityDate="2018-04-26T14:37:03.863" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="955" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T08:19:53.680" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:19:53.680" LastActivityDate="2017-03-12T08:19:53.680" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="956" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T08:19:53.680" Score="0" Body="Для запитань про слова-кальки з російської мови і можливості їхньої заміни на питомі українські слова // For questions about calques from Russian language and replacement of those with natural Ukrainian words" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:19:53.680" LastActivityDate="2017-03-12T08:19:53.680" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="957" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T08:20:38.577" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:20:38.577" LastActivityDate="2017-03-12T08:20:38.577" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="958" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T08:20:38.577" Score="0" Body="Для запитань про спосіб вимовляння слів, окремих звуків // For questions about how to pronounce Ukrainian words or individual sounds" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:07:44.897" LastActivityDate="2017-03-12T11:07:44.897" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="959" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T08:29:27.523" Score="0" Body="&lt;p&gt;Запозичені слова — елемент іншої мови, які було перенесено до української без перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Loanwords (also &lt;a href=&quot;/questions/tagged/borrowings&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;borrowings&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;borrowings&lt;/a&gt;) are words adopted from another language and incorporated into the Ukrainian language without translation.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:29:27.523" LastActivityDate="2017-03-12T08:29:27.523" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="960" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T08:29:27.523" Score="0" Body="Для запитань про слова, які було запозичено з інших мов без перекладу // For foreign words adopted from foreign languages without translation" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:29:27.523" LastActivityDate="2017-03-12T08:29:27.523" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="961" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T08:36:23.897" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:36:23.897" LastActivityDate="2017-03-12T08:36:23.897" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="962" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T08:36:23.897" Score="0" Body="Для запитань про іменники — слова, які виступають у ролі назв предметів, явищ і відповідають на запитання «хто?» // For questions about nouns, words that function as the names things and answer the question, &quot;who? what?&quot;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T08:36:23.897" LastActivityDate="2017-03-12T08:36:23.897" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="963" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T09:10:59.167" Score="0" Body="&lt;p&gt;Украї́нська лати́нка (також Latynka або Łatynka) — спільна назва різних варіантів латинської абетки для запису української мови. — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T09:10:59.167" LastActivityDate="2017-03-12T09:10:59.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="964" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T09:10:59.167" Score="0" Body="Для запитань про українську латинку, використання латинської абетки для запису української мови // For questions about the Ukrainian Latin, various attempts to use Latin script for writing Ukrainian" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T09:10:59.167" LastActivityDate="2017-03-12T09:10:59.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="965" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T09:44:28.077" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T09:44:28.077" LastActivityDate="2017-03-12T09:44:28.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="966" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T09:44:28.077" Score="0" Body="Для запитань про кличний відмінок іменників, займенників і прикметників, який складає особливу проблему для тих, хто переучується з російської мови // For questions about the Vocative case of Nouns, Pronouns, and Adjectives that makes a special difficulty for those who study Ukrainian being a Russian speaker" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T09:44:28.077" LastActivityDate="2017-03-12T09:44:28.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="967" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T09:54:46.050" Score="0" Body="&lt;p&gt;Діалект — це різновид мови, який використовується деякою групою людей. Часто така група обмежена деякою територією.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Типові діалекти української — Східний (Донеччина, Харківщина), Західний (Львівщина, Волинь), канадська українська (діаспора українців, які мешкають у Канаді).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стандартна мова (стандартний діалект, офіційна українська) також формально вважається діалектом, але цей теґ не треба використовувати для запитань про стандартну мову.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Dialect is a variety of a language that is a characteristic of a particular group of the language's speakers. Quite often, this group of people is confined by a certain region or territory.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T09:54:46.050" LastActivityDate="2017-03-12T09:54:46.050" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="968" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T09:54:46.050" Score="0" Body="Для запитань про регіональні діалекти української мови. Не для використання для запитань про стандартний діалект // For questions about the regional dialects of Ukrainian language. Not for use for Standard dialect." OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T09:54:46.050" LastActivityDate="2017-03-12T09:54:46.050" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="969" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T10:08:46.723" Score="0" Body="&lt;p&gt;Ненормати́вна ле́ксика (також &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%bc%d0%b0%d1%82%d1%8e%d0%ba%d0%b8&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;матюки&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;матюки&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%bd%d0%b5%d1%86%d0%b5%d0%bd%d0%b7%d1%83%d1%80%d0%bd%d0%b0-%d0%bb%d0%b5%d0%ba%d1%81%d0%b8%d0%ba%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;нецензурна-лексика&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;нецензурна-лексика&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%be%d0%b1%d1%81%d1%86%d0%b5%d0%bd%d0%bd%d0%b0-%d0%bb%d0%b5%d0%ba%d1%81%d0%b8%d0%ba%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;обсценна-лексика&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;обсценна-лексика&lt;/a&gt;, лихослі́в'я) — табуйована (неприпустима) лексика, яку мовці сприймають як відразливу, непристойну. У це визначення входять такі поняття, як блюзнірство, прокльони і &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%bb%d0%b0%d0%b9%d0%ba%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;лайка&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;лайка&lt;/a&gt;. Така мова перебуває поза нормальним стилем спілкування. — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Profanity (also &lt;a href=&quot;/questions/tagged/vulgar-language&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;vulgar-language&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;vulgar-language&lt;/a&gt;, lewd language, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/expletives&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;expletives&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;expletives&lt;/a&gt;). is a subset of a language's lexicon that is generally considered to be strongly impolite, rude or offensive. The use of such language is &lt;a href=&quot;/questions/tagged/swearing&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;swearing&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;swearing&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/cursing&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;cursing&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;cursing&lt;/a&gt; or cussing. — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Profanity&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T10:08:46.723" LastActivityDate="2017-03-12T10:08:46.723" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="970" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T10:08:46.723" Score="0" Body="Для запитань про правила нецензурні слова та вирази. УВАГА! не рекомендується для використання у пристойному суспільстві чи з незнайомими людьми // For questions about profanity, a subset of a language's lexicon that is generally considered to be strongly impolite, rude or offensive. WARNING, not recommended to use" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T10:08:46.723" LastActivityDate="2017-03-12T10:08:46.723" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="971" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T10:14:18.757" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T10:14:18.757" LastActivityDate="2017-03-12T10:14:18.757" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="972" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T10:14:18.757" Score="0" Body="Для запитань про наказовий спосіб дієслова, що виражає наказ, прохання або пораду // For questions about the Imperative mood of verbs that forms commands or requests" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T10:14:18.757" LastActivityDate="2017-03-12T10:14:18.757" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="973" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T10:31:08.873" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T10:31:08.873" LastActivityDate="2017-03-12T10:31:08.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="974" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T10:31:08.873" Score="0" Body="Для запитань про правильне вживання слів. Запитання має містити слово, яке обговорюється, причому лише одне. // For questions about how to correctly use a word. The word has to be provided within the question. The question should be limited to the usage of a single word." OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T10:31:08.873" LastActivityDate="2017-03-12T10:31:08.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="975" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T10:42:23.873" Score="0" Body="&lt;p&gt;Цей теґ призначено лише для запитань, які специфічні до методології вивчення української мови. Натомість, запитання стосовно дидактики викладання мов взагалі варто запитувати на сайті &lt;a href=&quot;http://languagelearning.stackexchange.com/&quot;&gt;Language Learning&lt;/a&gt;, тому що там можна знайти більшу кількість професійних викладачів, які можуть відповісти на подібні запитання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T10:42:23.873" LastActivityDate="2017-03-12T10:42:23.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="976" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T10:42:23.873" Score="0" Body="Для запитань про методологію вивчення української мови. Не для запитань стосовно загальних дидактичних принципів // For questions about the methodology of learning Ukrainian. Not for questions about the general principles of didactics" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T10:42:23.873" LastActivityDate="2017-03-12T10:42:23.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="978" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T11:01:07.433" Score="0" Body="&lt;p&gt;Фемінітіви — це слова жіночого роду, альтернативні або парні аналогічним поняттям чоловічого роду, що належать до всіх людей незалежно від їхньої статі: льотчик — льотчиця, письменник — письменниця, професор — професорка, директор — директриса тощо. Тобто можна сказати: «Вона є викладачем англійської мови», так само як і: «Вона є викладачкою англійської мови».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фемінітиви часто використовують для боротьби з ґендерною сліпотою та для посилення ґендерної чутливості. На думку деяких феміністів, сучасні мовні норми сприяють дискримінації жінок і завищенню значущості чоловіків, у той час як завдання фемінітивів — відновити ґендерно-лінгвістичну рівність. — &lt;a href=&quot;http://a-z-gender.net/ua/feminitivi.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник ґендерних термінів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:01:07.433" LastActivityDate="2017-03-12T11:01:07.433" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="979" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T11:01:07.433" Score="0" Body="Для запитань про специфічні іменники жіночого (чоловічого) роду, які є парними до відповідних усталених іменників чоловічого (жіночого) роду" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:56:38.003" LastActivityDate="2018-04-05T04:56:38.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="980" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T11:04:51.110" Score="0" Body="&lt;p&gt;Числівник — самостійна частина мови, яка позначає кількість предметів або їхній порядок при лічбі і відповідає на питання «скільки? котрий?»&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Numeral is a member of a word class (or sometimes even a part of speech) designating numbers, such as the English word 'two' and the compound 'seventy-seven' — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Numeral_(linguistics)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:04:51.110" LastActivityDate="2017-03-12T11:04:51.110" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="981" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T11:04:51.110" Score="0" Body="Для запитань про числівники — слова, які відповідають на запитання «скільки? котрий?» // For questions about numerals — words designating numbers or numerical order" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:04:51.110" LastActivityDate="2017-03-12T11:04:51.110" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="982" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T11:36:49.690" Score="0" Body="&lt;p&gt;Фоне́тика (грец. φωνητικός — звуковий) — це розділ мовознавства, в якому вивчають звуковий склад мови. Об'єктом вивчення фонетики є звуки, їх властивості і функції, закономірності поєднання, фонетичні процеси, одиниці, засоби, ознаки. — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Принципова різниця між &lt;strong&gt;фонетикою&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;фонологією&lt;/strong&gt; полягає в тім, що фонетика вивчає принципові, абстрактні звуки (яких не існує в природі), а фонологія — реальні звуки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад у словах &lt;em&gt;коло, кіт, круг&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;фонетика&lt;/strong&gt; бачить &lt;em&gt;принципову&lt;/em&gt; приголосну &lt;code&gt;/к/&lt;/code&gt;, а &lt;strong&gt;фонологія&lt;/strong&gt; — три різні звуки (твердий, м'який і перехідний до &lt;code&gt;/р/&lt;/code&gt;, відповідно).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому для мети цього сайту достатньо лите теґа &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d1%84%d0%be%d0%bd%d0%b5%d1%82%d0%b8%d0%ba%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;фонетика&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;фонетика&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:36:49.690" LastActivityDate="2017-03-12T11:36:49.690" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="983" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T11:36:49.690" Score="0" Body="Для запитань про звуки, які використовуються в українській мові. Не для запитань про письмові аспекти мови (літери тощо) // For questions about phones of Ukrainian language. Not for questions about the written language (letters etc.)" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:36:49.690" LastActivityDate="2017-03-12T11:36:49.690" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="984" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T11:37:52.443" Score="0" Body="&lt;p&gt;Фоне́тика (грец. φωνητικός — звуковий) — це розділ мовознавства, в якому вивчають звуковий склад мови. Об'єктом вивчення фонетики є звуки, їх властивості і функції, закономірності поєднання, фонетичні процеси, одиниці, засоби, ознаки. — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Принципова різниця між &lt;strong&gt;фонетикою&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;фонологією&lt;/strong&gt; полягає в тім, що фонетика вивчає принципові, абстрактні звуки (яких не існує в природі), а фонологія — реальні звуки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад у словах &lt;em&gt;коло, кіт, круг&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;фонетика&lt;/strong&gt; бачить &lt;em&gt;принципову&lt;/em&gt; приголосну &lt;code&gt;/к/&lt;/code&gt;, а &lt;strong&gt;фонологія&lt;/strong&gt; — три різні звуки (твердий, м'який і перехідний до &lt;code&gt;/р/&lt;/code&gt;, відповідно).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому для мети цього сайту достатньо лите теґа &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d1%84%d0%be%d0%bd%d0%b5%d1%82%d0%b8%d0%ba%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;фонетика&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;фонетика&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:37:52.443" LastActivityDate="2017-03-12T11:37:52.443" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="985" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T11:37:52.443" Score="0" Body="Для запитань про звуки, які використовуються в українській мові. Не для запитань про письмові аспекти мови (літери тощо) // For questions about phones of Ukrainian language. Not for questions about the written language (letters etc.)" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:37:52.443" LastActivityDate="2017-03-12T11:37:52.443" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="986" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T11:49:21.607" Score="0" Body="&lt;p&gt;Су́фікс — словотвірна, рідше формотворча (словозмінна) морфема, що стоїть після кореня (разом з яким творять основу слова) перед флексійним закінченням (&lt;em&gt;риб-к-о, риб'-яч-ий, риб-ал-и-ти, рибал-к-а; ход-и-в, ход-и-л-а, -л-и&lt;/em&gt;). — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Suffix is an affix which is placed after the stem of a word.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Note:&lt;/em&gt; in Ukrainian grammar, unlike English, the case endings (e.g., those denoting noun cases, verb tenses, etc.) are &lt;strong&gt;not&lt;/strong&gt; considered suffixes; they have their special name &quot;case endings&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:49:21.607" LastActivityDate="2017-03-12T11:49:21.607" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="987" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T11:49:21.607" Score="0" Body="Для запитань про вживання суфіксів до іменників, прикметників, дієслів тощо // For questions about the usage of various suffixes for nouns, adjectives, verbs, etc." OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:36:55.173" LastActivityDate="2017-03-13T02:36:55.173" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="988" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T11:58:47.423" Score="0" Body="&lt;p&gt;Сленґ (англ. &lt;a href=&quot;/questions/tagged/slang&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;slang&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;slang&lt;/a&gt;) — лексикон, яким користуються члени соціальних груп, профейсій тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для запитань про грубі вирази користуйтеся теґом &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%bd%d0%b5%d0%bd%d0%be%d1%80%d0%bc%d0%b0%d1%82%d0%b8%d0%b2%d0%bd%d0%b0-%d0%bb%d0%b5%d0%ba%d1%81%d0%b8%d0%ba%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;ненормативна-лексика&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;ненормативна-лексика&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Slang consists of a lexicon of non-standard words and phrases in a given language, usually confined by a group of people of profession or other social groups.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For questions about socially inacceptable lexicon use &lt;a href=&quot;/questions/tagged/swearing&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;swearing&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;swearing&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:58:47.423" LastActivityDate="2017-03-12T11:58:47.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="989" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T11:58:47.423" Score="0" Body="Для запитань про сленгові, жаргонні вирази, які не вважаються забороненими // For questions about the special lexicon of specific professional or social groups" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:58:47.423" LastActivityDate="2017-03-12T11:58:47.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="990" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T11:59:04.357" Score="0" Body="&lt;p&gt;Сленґ (англ. &lt;a href=&quot;/questions/tagged/slang&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;slang&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;slang&lt;/a&gt;) — лексикон, яким користуються члени соціальних груп, профейсій тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для запитань про грубі вирази користуйтеся теґом &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%bd%d0%b5%d0%bd%d0%be%d1%80%d0%bc%d0%b0%d1%82%d0%b8%d0%b2%d0%bd%d0%b0-%d0%bb%d0%b5%d0%ba%d1%81%d0%b8%d0%ba%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;ненормативна-лексика&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;ненормативна-лексика&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Slang consists of a lexicon of non-standard words and phrases in a given language, usually confined by a group of people of profession or other social groups.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For questions about socially inacceptable lexicon use &lt;a href=&quot;/questions/tagged/swearing&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;swearing&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;swearing&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:59:04.357" LastActivityDate="2017-03-12T11:59:04.357" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="991" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T11:59:04.357" Score="0" Body="Для запитань про сленгові, жаргонні вирази, які не вважаються забороненими // For questions about the special lexicon of specific professional or social groups" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T11:59:04.357" LastActivityDate="2017-03-12T11:59:04.357" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="992" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1008" CreationDate="2017-03-12T12:57:07.430" Score="10" ViewCount="349" Body="&lt;p&gt;Google перекладає дане слово як &quot;що розстроюває&quot;. З мого власного досвіду, це не завжди те, що мається на увазі. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для прикладу у реченні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;This task is really frustrating&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якийсь відповідник в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="831" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T21:28:05.403" LastActivityDate="2018-05-17T21:34:39.847" Title="Як перекласти &quot;frustrating&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="993" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-12T14:08:46.257" Score="14" ViewCount="9032" Body="&lt;p&gt;Мене цікавить використання цих дієслів &lt;strong&gt;разом з позначенням місця&lt;/strong&gt;. Бо після прочитання кількох матеріалів у ЗМІ склалося враження, що жодної різниці між ними немає. Ось кілька прикладів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;http://hromadske.ua/posts/taemni-statki-zastupnika-holovi-sbu-pavla-demchini&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розслідування&lt;/a&gt; «Громадського телебачення»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt; Так, станом на 2015 рік високопосадовець офіційно &lt;b&gt;мешкав&lt;/b&gt; &lt;i&gt;у відомчому гуртожитку СБУ.&lt;/i&gt;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt; Дівчина на ім’я Юлія навчається в Києві та &lt;b&gt;живе&lt;/b&gt; &lt;i&gt;в гуртожитку.&lt;/i&gt;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.dw.com/uk/%D0%BE%D0%BE%D0%BD-%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B1%D0%B0%D1%81%D1%83-%D0%B7%D0%B0%D0%B3%D1%80%D0%BE%D0%B6%D1%83%D1%94-%D1%85%D1%96%D0%BC%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B0-%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%84%D0%B0/a-37901878&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Стаття&lt;/a&gt; «Deutsche Welle»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;Місцеві жителі, які &lt;b&gt;мешкають&lt;/b&gt; &lt;i&gt;на лінії&#xA;фронту&lt;/i&gt; між українськими військовими та бойовиками невизнаних&#xA;&quot;республік&quot;, беззахисні перед ним. Іван Полянський також &lt;b&gt;живе&lt;/b&gt;&#xA;&lt;i&gt;у цій зоні.&lt;/i&gt;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.radiosvoboda.org/a/27892246.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Матеріал&lt;/a&gt; «Радіо Свобода»: &lt;blockquote&gt;Але, якщо не за грішми,&#xA;а, скажімо, хочеться &lt;b&gt;мешкати&lt;/b&gt; &lt;i&gt;у Європі&lt;/i&gt;, і &lt;b&gt;жити&lt;/b&gt;&#xA;&lt;i&gt;у державі&lt;/i&gt;, де система функціонує краще, ніж в Україні, то&#xA;Німеччина цілком цікавий варіант.&lt;/blockquote&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T00:00:25.647" LastActivityDate="2018-11-15T20:13:34.853" Title="Чи є слова «жити» та «мешкати» синонімами?" Tags="|синоніми|різниця-між-словами|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="994" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-12T16:16:35.100" Score="19" ViewCount="1232" Body="&lt;p&gt;Варіянтів може бути декілька:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;сешеа́&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;сша&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;шша&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;есшаа́&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перший варіянт найбільш логічний, бо НБУ = &quot;енбеу́&quot;, ЦРУ = &quot;цереу́&quot;, ТРК = &quot;теерка́&quot; (хоча ЗІП = &quot;зіп&quot;), але я не чув, щоби так казали (вочевидь, є неправильним).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пам'ятаю, в школі мені казали, що правильний саме третій варіянт.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дикторка ТСН &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=36yIbtxIduo&amp;amp;feature=youtu.be&amp;amp;t=8s&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вимовляє&lt;/a&gt; щось середнє між другим і третім.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як же правильно? Чи існує правило, яке це регулює?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T23:48:04.070" LastActivityDate="2017-03-18T22:17:05.387" Title="Як вимовляється &quot;США&quot; (Сполучені Штати Америки)?" Tags="|фонетика|скорочення|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="995" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-12T16:38:19.997" Score="14" ViewCount="1224" Body="&lt;p&gt;Вираз &quot;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/make_someone&amp;#39;s_day&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;make someone's day&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&quot; означає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зробити щось, що перетворить для іншого буденний або нудний день на такий, що запам'ятався&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У нас цей вираз здебільшого дослівно калькують: &quot;&lt;a href=&quot;http://nv.ua/ukr/world/countries/obama-zrobiv-mij-den-sotsmerezhi-pidkorjuje-video-zi-106-richnoju-amerikankoju-shcho-tantsjuje-v-bilomu-domi-98980.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Обама зробив мій день&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://hromadske.volyn.ua/pro-suddyu-yakyj-zrobyv-mij-den/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Про суддю, який зробив мені день&lt;/a&gt;&quot;, хоча, як на мене, звучить воно кострубато.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є питомі відповідники в нашій мові зі схожим смислом?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T22:59:13.017" LastActivityDate="2017-04-10T05:38:39.353" Title="Український відповідник ідіоми &quot;made my day&quot;" Tags="|переклад|from-english|фразеологізми|сленг|" AnswerCount="4" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="996" PostTypeId="2" ParentId="995" CreationDate="2017-03-12T17:14:47.960" Score="12" Body="&lt;p&gt;Найближчий за змістом фразеологізм, який зміг знайти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ycilka.net/slovnyk_fraz_view.php?id=18&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;аж світ вгору піднявся&lt;/a&gt; - у кого-небудь поліпшився настрій, моральний стан&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastActivityDate="2017-03-12T17:14:47.960" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="997" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-12T17:30:02.197" Score="9" ViewCount="6138" Body="&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах каже, що «хоч» і «хоча» — повні синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khoch&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ХОЧ&lt;/strong&gt; 1, &lt;strong&gt;ХОЧА&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;спол[учник].&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;ХОЧ&lt;/strong&gt; 2, &lt;strong&gt;ХОЧА&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;част[ка].&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &amp;lt;…&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, вибір між ними обумовлюється винятково милозвучністю (преференціями мовця).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ставлячи «хоча» з позицій милозвучності, я іноді ловив себе на думці: «Чи не звучатиме це „хоча“ тут якось дивно (хоч і милозвучно)?» А нещодавно взагалі натрапив на випадок, коли «хоча» видається мені зовсім недоречним:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;[Обговорюючи різні варіанти:]&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Так користувач хоч зможе &amp;lt;…&gt;, а так — [взагалі] не зможе нічого.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча додавання «а» перед «зм» видається навіть милозвучнішим (чи принаймні обидва варіанти мають бути прийнятними з точки зору семантики) — мені оте «так користувач хоча зможе…» видається неприйнятним. Це особисте викривлення сприйняття — чи «хоч» і «хоча» справді неповні синоніми, а словник помиляється?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-18T15:21:44.110" LastActivityDate="2019-09-18T15:21:44.110" Title="Різниця між «хоч» і «хоча»" Tags="|різниця-між-словами|сполучники|милозвучність|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="998" PostTypeId="2" ParentId="778" CreationDate="2017-03-12T17:39:51.820" Score="7" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Новий словник іншомовних слів: близько 40000 сл. і словосполучень / Л. І. Шевченко , О. І. Ніка , О. І. Хом'як , А. А. Дем'янюк; За ред Л. І. Шевченко — К.: АРІЙ, 2008. — 672 с. — ISBN 978-966-498-027-9&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;має наступну статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОТ-КУТЮ́Р&lt;/strong&gt; (фр haut coutur, від haut = &lt;em&gt;букв.&lt;/em&gt; висота + coutur = шиття) — 1) висока мода; 2) творці високої моди, художники-модельєри, що створюють напрямки у світовій моді; 3) моделі одягу, створювані такими майстрами (пор. прет-а-порте).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/hCo8V.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/hCo8V.jpg&quot; alt=&quot;Словникова стаття &amp;quot;от-кутюр&amp;quot;&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А щоб усім остаточно стало весело&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Великий зведений орфографічний словник сучасної української лексики: 253 000 слів / В. Т. Бусел, М. Д. Василега-Дерибас, О. В. Дмитрієв, Г. В. Латник, Г. В. Степенко; За ред. В. Т. Бусел — Ірпінь: Перун, 2008 — 887 с. — ISBN 966-569-178-3&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і взагалі ліпить&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;від-кутю́р&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;невідм.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/lFwMR.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/lFwMR.jpg&quot; alt=&quot;Словникова стаття &amp;quot;від-кутюр&amp;quot;&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;але все-таки через дефіс :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2017-03-12T17:39:51.820" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="999" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1007" CreationDate="2017-03-12T18:16:30.357" Score="24" ViewCount="11048" Body="&lt;p&gt;Чи можна писати ініціали (поруч із прізвищем) разом чи потрібно ставити пробіл між ім'ям та по батькові? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Л.П. Косач&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;чи&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Л. П. Косач&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є правило, яке це регулює?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Can I write initials (next to the name) together or need to put a space between the name and surname?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Л.П. Косач&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;or&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Л. П. Косач&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is there are rule about this?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:01:01.047" LastActivityDate="2019-01-10T10:19:24.467" Title="Написання ініціалів: разом чи окремо?" Tags="|пунктуація|типографіка|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="3" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1000" PostTypeId="2" ParentId="993" CreationDate="2017-03-12T18:21:37.097" Score="5" Body="&lt;p&gt;На перший погляд комусь може здатися, що ці слова мають дуже багато спільного, але варто зазирнути до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/meshkaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словника&lt;/a&gt;,..&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мешкати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;МЕ́ШКАТИ, аю, аєш, недок.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Жити, проживати (у певному приміщенні). Вілла, де я мешкаю, в кращій, тихішій і теплішій частині острова (Михайло Коцюбинський, III,&#xA;  1956, 406); У тім самім домі, де мешкала учителька Марія, була на&#xA;  піддашші маленька.. комірочка, в котрій Тарас помістився з сестрами&#xA;  (Степан Ковалів, Світ.., 1960, 63); Оскільки в гуртожитку мешкали&#xA;  тільки нежонаті, на першому поверсі містилися їдальня та майстерня для&#xA;  лагодження одягу (Микола Руденко, Вітер.., 1958, 107); //  Жити (в&#xA;  гнізді, лігві і т. ін. — про тварин, птахів). Полетів горобчик питати,&#xA;  де сова сидить; сказали йому, що вона в сухому дубі в дуплі мешкає&#xA;  (Леся Українка, III, 1952, 481).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;рідко. Жити, проживати у певній місцевості, місці. Мешкають [нащадки запорожців] по багнючих [багнистих] місцях та захлюпаних&#xA;  селах славетної на все царство Полтавщини (Панас Мирний, IV, 1955,&#xA;  367).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Zhyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Жити&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЖИТИ, живу, живеш, недок.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Бути живим, існувати; протилежне помирати, вмирати. Він не хоче вмирати. Він хоче жити (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 367); Шумить&#xA;  жито, співа, Заохочує жить (Павло Тичина, I, 1957, 7);  * У&#xA;  порівняннях. Степ.. цвіте, ніби живе й дише (Нечуй-Левицький, III,&#xA;  1956, 314).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Перебувати, проживати де-небудь. Був собі дід та баба. З давнього давна, у гаї над ставом, Удвох собі на хуторі жили (Тарас Шевченко, I,&#xA;  1951, 311); У хаті жила Кармелева дружина з дочкою (Марко Вовчок, I,&#xA;  1955, 364); Петрик жив з мамою під самісіньким лісом (Василь Кучер,&#xA;  Пов. і опов., 1949, 269).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Проводити життя в якийсь спосіб. Жили собі [Максим та Явдоха] тихо та мирно (Панас Мирний, II, 1954, 136); Живе наша сім'я Весело, багато&#xA;  (Григорій Бойко, 3 Дон. краю, 1952, 75); //  з чого, на що. Мати за&#xA;  джерело свого існування. Скотинку попродала [удова] і стала собі з&#xA;  копійки жити (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 422); Бажаєва.. живе на&#xA;  пенсію, ощадна, запопадлива, клопотлива (Леся Українка, III, 1952,&#xA;  718). ♦ Жити вовками — жити відокремлено від колективу, самотньо,&#xA;  замкнуто. Вийшов закон про зселення хуторів. Закон хороший,&#xA;  правильний. Не жити ж людям вовками поза селами, самотньо, як на&#xA;  висилці (Юрій Збанацький, Єдина, 1959, 22); Жити мов (як, наче і т.&#xA;  ін.) у бога за дверима (за пазухою) — жити в достатках, без усяких&#xA;  турбот. Староміські жили мов у бога за дверима (Іван Франко, III,&#xA;  1950, 66); Жити не по кишені — жити невідповідно до своїх достатків.&#xA;  Пан Г. дуже багато програє грошей в карти і взагалі живе не по кишені&#xA;  (Збірник про Кропивницького, 1955, 61); Жити паном [діло] — жити без&#xA;  усяких турбот. Мірошник паном діло жив (Євген Гребінка, I, 1957, 69);&#xA;  Жити по правді (правдою) — жити чесно, не порушуючи усталених норм&#xA;  співжиття. Завжди він говорив їм: «Живіть з правдою і по правді»&#xA;  (Михайло Стельмах, I, 1962, 384); Часто й густо вона думала: чи вже&#xA;  людям не можна жити правдою?.. (Панас Мирний, I, 1949, 295); Жити як&#xA;  сир у (в) маслі — жити забезпечено, в достатках. До кого ж ласкава ся&#xA;  доля лукава, Такий живе як сир в маслі (Пісні та романси українських&#xA;  поетів.., II, 1956, 7).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;чим. Вважати що-небудь основним у житті, бачити в чомусь смисл життя. Живу твоїми листами, цілую тебе в думці (Михайло Коцюбинський,&#xA;  III, 1956, 146); — Тільки й живу надією, ..що скоро вернуться наші&#xA;  (Антон Хижняк, Тамара, 1959, 21).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Перебувати з ким-небудь у певних стосунках, вести спільне життя. Розмовляли вони про те, як житимуть укупі (Марко Вовчок, I, 1955,&#xA;  322); — Що ж я тобі пораджу? Маєш жінку, чом з нею не живеш у згоді?&#xA;  (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 49); //  з ким, розм. Бути з&#xA;  ким-небудь у любовному зв'язку. Він [пан] розійшовся з своєю жінкою&#xA;  ..і почав жити з своїми кріпачками-дівчатами (Панас Мирний, V, 1955,&#xA;  334).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен. Бути, існувати, мати місце. Потреба краси, що жила в душі Антона, викликала у нього потребу скрізь шукати її, але дійсність&#xA;  давала мало (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 285); У віршах М.&#xA;  Рильського.. живе і гаряче хвилюється наш радянський патріотизм,&#xA;  велика любов до рідної землі (Андрій Малишко, Думки.., 1959, 13);&#xA;  Тільки між віттям старих осокорин живе невмирущий легіт (Микола Рудь,&#xA;  Гомін.., 1959, 27); Ленінова мудрість в Партії живе! (Валентин Бичко,&#xA;  Вогнище, 1959, 48).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;як ми побачимо, що дієслово &quot;&lt;em&gt;жити&lt;/em&gt;&quot; має шість значень та лише два з них перетинаються зі словом &lt;em&gt;мешкати&lt;/em&gt; у значеннях проживати у певному &lt;strong&gt;приміщенні&lt;/strong&gt; та  проживати у певній &lt;strong&gt;місцевості&lt;/strong&gt;, останнє  у словнику позначене як рідковживане, але з другої половини ХХ сторіччя, словом &quot;&lt;em&gt;мешкати&lt;/em&gt;&quot; часто стали послуговуватися у значенні &quot;проживати у певній місцевості&quot;. Тому можна сказати, що лише у цих значеннях це слова синонімі.    &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastActivityDate="2017-03-12T18:21:37.097" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1001" PostTypeId="2" ParentId="997" CreationDate="2017-03-12T18:22:40.130" Score="8" Body="&lt;p&gt;В поданому Вами прикладі &lt;em&gt;хоч&lt;/em&gt; є &lt;em&gt;часткою&lt;/em&gt;, а саме видільною (чи підсилювально-видільною). Про це, наприклад, &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/morfologija_i_pravopis/chastka/6-1-0-153&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt; сайт &quot;Офіційний сайт української мови&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Частки, які надають окремому слову чи групі слів певного смислового&#xA;  відтінку (присловесні частки), за значенням є такі:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) підсилювально-видільні — вживаються для підсилення або виділення&#xA;  окремих слів у реченні: навіть, тільки, лише {лиш), всього-на-всього,&#xA;  &lt;strong&gt;хоч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;хоча б&lt;/strong&gt;, принаймні, аж, же (ж), -таки, -то, все, ще, вже, вже й, і, та, собі, о, ой.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, такої частки, як &lt;em&gt;хоча&lt;/em&gt;, немає, вона існує лише в поєднанні з &lt;em&gt;б&lt;/em&gt;, тобто &lt;em&gt;хоча б&lt;/em&gt;. Тому в цьому реченні &lt;em&gt;хоч&lt;/em&gt; можна замінити на &lt;em&gt;хоча б&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічно &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BA%D0%B0_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пише&lt;/a&gt;, до прикладу, &quot;Вікіпедія&quot; або ж &lt;a href=&quot;http://ukr-mova.at.ua/index/chastka/0-20&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайт&lt;/a&gt; &quot;Правила української мови&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-29T18:25:02.677" LastActivityDate="2018-04-29T18:25:02.677" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1002" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1006" CreationDate="2017-03-12T19:27:36.430" Score="10" ViewCount="1220" Body="&lt;p&gt;Академічний тлумачний словник (СУМ-11) дає таке означення слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/moljfar&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;мольфар&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;МОЛЬФА́Р, а, чол., діал.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чарівник. Ще бійка готово вийти з того та сварка, а з мольфаром лиш зачепись... (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 338).  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Злий дух, чорт. Гуцул лякався не тільки пана і жандарма, він жахався на кожному кроці відьми, упиря, мольфара і всякого іншого чортовиння (Петро Козланюк, Сонце.., 1957, 4).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;То все-ж-таки чорт чи чарівник? І чи будь-який чарівник підходить під це означення?&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Яке походження цього слова?&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-03-12T21:01:08.670" Title="Значення слова &quot;Мольфар&quot; та його походження" Tags="|етимологія|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1003" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1038" CreationDate="2017-03-12T20:06:12.980" Score="14" ViewCount="677" Body="&lt;p&gt;В контексті літер, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;case&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — це те, &lt;strong&gt;є літера великою чи малою&lt;/strong&gt;. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;upper-case [letter]&lt;/em&gt; — «велика [літера]»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;lower-case [letter]&lt;/em&gt; — «мала [літера]».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, що мене цікавлять не прикметники &lt;em&gt;upper-case&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;lower-case&lt;/em&gt;, а сам іменник &lt;em&gt;case&lt;/em&gt; (в контексті великості-малості літер) — як українською передати саму оцю характеристику (чи є літера великою чи малою).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Наприклад:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Letters have two cases: upper and lower.&lt;/em&gt; → «Літери мають два можливі &amp;lt;чого саме?&gt;: великий і малий.»&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Letter case is coded using one bit.&lt;/em&gt; → «&lt;em&gt;&amp;lt;Що саме?&gt;&lt;/em&gt; літери кодується одним бітом.»&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Different cases of a letter can diverge visually.&lt;/em&gt; → «Різні &lt;em&gt;&amp;lt;що?&gt;&lt;/em&gt; літери можуть суттєво відрізнятися візуально.»&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мою першою спробою було: «&lt;strong&gt;регістр&lt;/strong&gt;». Спочатку мені здалося, що це усталений термін, принаймні в контексті комп'ютерних систем («літери мають два регістри: великий і малий»). Але подивишись &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/reghistr&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;значення цього слова в «Словнику української мови»&lt;/a&gt;, я побачив, що регістр — це список (перелік) чи набір чогось, або розподільник чи регулятор у приладах. Ймовірно, «регістр літери» є невдалою спробою перенесення поняття «регістр &lt;em&gt;клавіатури&lt;/em&gt; (друкарської машинки абощо)», де воно позначало &lt;strong&gt;увесь набір&lt;/strong&gt; (великих чи малих) літер. Тому, відповідно, вираз «літера у верхньому регістрі» має сенс (наприклад, «літера „А“ у верхньому регістрі [певної друкарської машинки] виглядає так-то»), але фраза «великий регістр &lt;em&gt;літери&lt;/em&gt;» (наприклад, «великий регістр літери „А“ виглядає так-то») — ні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож питання: яким іменником чи групою слів (у ролі іменника) можна передати це поняття / цю характеристику (великість-чи-малість) &lt;strong&gt;по відношенню до однієї літери&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За можливості, мене цікавить більше нейтральна лексика (а не професіоналізми).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-18T13:38:10.513" LastActivityDate="2017-03-18T13:38:10.513" Title="Як перекласти з англійської «letter case»?" Tags="|переклад|from-english|терміни|іменники|типографіка|" AnswerCount="2" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1004" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1040" CreationDate="2017-03-12T20:14:13.603" Score="11" ViewCount="1011" Body="&lt;p&gt;Яке розмовне слово можна використати для опису поганої роботи електричного чи механічного приладу?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі знайшов слово &quot;збоїти&quot;, що мене влаштовує, проте можливо є інші цікаві варіанти (за контекстом перекладу було б гарно якесь яскраво розмовне слово чи фраеологізм, бо &quot;збоїти&quot; значно ближче до &quot;malfunction&quot;, ніж до &quot;on the fritz&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T21:36:28.090" LastActivityDate="2017-03-13T17:51:33.367" Title="Слово, що означає погану роботу приладів? (англійською &quot;on the fritz&quot;)" Tags="|переклад|from-english|терміни|одним-словом|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1005" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1012" CreationDate="2017-03-12T20:52:21.220" Score="10" ViewCount="433" Body="&lt;p&gt;I've seen both of these phrases used for the seemingly same purpose. Someone or something is not dependent on someone or something. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.co.il/books?id=LlqECwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT119&amp;amp;lpg=PT119&amp;amp;dq=&amp;quot;%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%96+%D0%BD%D0%B5+%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C+%D0%BD%D0%B0&amp;quot;&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=hWr-bgYuvg&amp;amp;sig=8pOi4F4dymrXhZEW8QP0jAOnnIs&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwigrfX76dHSAhXM1iwKHcKjBI0Q6AEIGDAA#v=onepage&amp;amp;q=%22%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%96%20%D0%BD%D0%B5%20%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C%20%D0%BD%D0%B0%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Не залежати на&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А все тому, що мені не залежить на славі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.co.il/books?id=8F2ECwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT231&amp;amp;dq=&amp;quot;%D1%86%D0%B5+%D0%BD%D0%B5+%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C+%D0%B2%D1%96%D0%B4&amp;quot;&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjS79ih69HSAhUF1ywKHRRVC1UQ6AEIQzAI#v=onepage&amp;amp;q=%22%D1%86%D0%B5%20%D0%BD%D0%B5%20%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C%20%D0%B2%D1%96%D0%B4%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Не залежати від&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Хіба це не залежить від внутрішньої ... настанови...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As we can see, the same author (Emma Andijewska) uses both &quot;на&quot; and &quot;від&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Are both of them OK to use? Is one of them grammatically right and the other colloquial?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-12T21:52:36.413" LastActivityDate="2017-10-01T10:16:30.990" Title="&quot;Не залежати на&quot; or &quot;не залежати від&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1006" PostTypeId="2" ParentId="1002" CreationDate="2017-03-12T21:01:08.670" Score="7" Body="&lt;p&gt;Етимологічний словник української мови: В 7 т. / АН УРСР. Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні; Редкол. О. С. Мельничук (головний ред.) та ін. — К.: Наук. думка, том 3, 1989 &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk_tom3.djvu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пише&lt;/a&gt;: &#xA;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk_tom3.djvu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/aVa0t.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та от тільки це не дуже переконливе пояснення, як би це таке італійське слово потрапило до Карпат?..&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-03-12T21:01:08.670" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1007" PostTypeId="2" ParentId="999" CreationDate="2017-03-12T21:08:04.543" Score="16" Body="&lt;h3&gt;Окремо.&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аргументи:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;В прикладах у правописі (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par42p1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 42.1&lt;/a&gt;) — окремо. Так, ці приклади ілюструють трішки інше, але прецедент є. Можна подивитися &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pdf/pravopys2015.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;друкований варіант правопису&lt;/a&gt; (щоб переконатися, що це не дефекти оцифрування).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ua-mova.livejournal.com/1223099.html?thread=16951995#t16951995&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Отут&lt;/a&gt; (дякую, Artemix'е, за &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/999#comment2532_999&quot;&gt;коментар&lt;/a&gt;) дуже слушний аргумент: немає правил, які би предписували відділяти скорочення слів (у більшості випадків, в т. ч. імена) інакше, ніж самі слова. Відповідно: «місто␣Київ» → «м.␣Київ» (прогалок залишається), «соціал-демократичний» → «с.-д.» (прогалки не з'являються), «Іван␣Петрович␣Лобода» → «І.␣П.␣Лобода» або «І.␣П.␣Л.» (прогалки лишаються), «Богдан-Ігор␣Антонич» → «Б.-І.␣Антонич» (все як було).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Прогалки у відповідній ситуації &lt;a href=&quot;http://new.gramota.ru/spravka/letters/78-init&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ставляться&lt;/a&gt; в російській типографіці (яка не зобов'язана збігатися з нашою, але на яку ми часто оглядаємось). Причому там &lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B5%D0%BB#.D0.9F.D1.80.D0.BE.D0.B1.D0.B5.D0.BB_.D0.BF.D1.80.D0.B8_.D1.82.D0.B8.D0.BF.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D1.81.D0.BA.D0.BE.D0.BC_.D0.BD.D0.B0.D0.B1.D0.BE.D1.80.D0.B5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;рекомендують&lt;/a&gt; ставити прогалок нормальної ширини, а не зменшеної (на відміну від, наприклад, «15 000», «5° C» і другого прогалку в «і т. п.»). В англійській мові — &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/q/11332/139407&quot;&gt;по-різному&lt;/a&gt;, але частіше ставлять.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Але не можна розривати між рядками.&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме про це був вищенаведений § 42.1:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Не можна переносити прізвища, залишаючи в кінці попереднього рядка ініціали або інші умовні скорочення, що до них відносяться: &lt;em&gt;Т. Г. Шевченко&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;Т. Г. // Шевченко&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;гр. Іваненко&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;гр. // Іваненко&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;акад. (доц., проф.) Гончаренко&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;акад. (доц., проф.) // Гончаренко&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;тов. Гнатюк&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;тов. // Гнатюк&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме тому дехто у випадках неможливості чи складності постановки &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%96%D0%BB&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нерозривних прогалків&lt;/a&gt; обирає не ставити прогалки взагалі — адже ширина (і, відповідно, наявність) прогалків — це питання значною мірою типографічне, а неможливість розриву зафіксована в правописі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T12:38:17.003" LastActivityDate="2017-03-13T14:20:52.037" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1008" PostTypeId="2" ParentId="992" CreationDate="2017-03-12T21:15:36.837" Score="6" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Як бачимо зі статті на &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozstrojuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Створювати поганий настрій, завдавати смутку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це тільки п’яте зі значень слова &lt;em&gt;розстроювати&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://www.google.co.il/webhp?hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjXqsbw79HSAhVBECwKHbTSAjwQPAgD#hl=uk&amp;amp;q=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%97%D1%82%D0%B8&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2 600 результатів в ґуґлі для &lt;em&gt;розстроїти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Набагато питомішими в цьому випадку є слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zasmuchuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Засмучувати&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://www.google.co.il/webhp?hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiH5Yb079HSAhVHWSwKHbZ8AvMQPAgD#hl=uk&amp;amp;q=%D0%B7%D0%B0%D1%81%D0%BC%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;47 000 результатів в ґуґлі для &lt;em&gt;засмутити&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozcharovuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розчаровувати&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://www.google.co.il/webhp?hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwib4fiN8NHSAhUBnywKHSwNCewQPAgD#hl=uk&amp;amp;q=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%87%D0%B0%D1%80%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;460 000 результатів в ґуґлі для &lt;em&gt;розчарувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dratuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дратувати&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/?gfe_rd=cr&amp;amp;ei=nrzFWJiRKImu8wef4pbwDg&amp;amp;gws_rd=ssl#q=%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;147 000 результатів в ґуґлі для &lt;em&gt;дратувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/znevirjatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зневірятися&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/webhp?hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwii8oPL89HSAhVFFiwKHUACCNsQPAgD#hl=uk&amp;amp;q=%D0%B7%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;27 600 результатів в ґуґлі для &lt;em&gt;зневіритися&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тоді кажемо: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Той, що засмучує/розчаровує/дратує.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я зневірився через...&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Не забуваймо, що в українській мові є слово &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%80%D1%83%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;фрустрація&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж маємо: той, що вводить у фрустрацію.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У вашому випадку все залежить від ситуації:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Завдання може бути таким складним, що &quot;в вас більше немає сил цим займатися&quot;, &quot;вас це зводить з ґлузду&quot;, &quot;вас втомило це завдання&quot;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:34:39.847" LastActivityDate="2018-05-17T21:34:39.847" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1009" PostTypeId="2" ParentId="899" CreationDate="2017-03-12T22:44:24.427" Score="3" Body="&lt;p&gt;Суб'єктивна відповідь, на яку надихнув &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/69/artemix&quot;&gt;Artemix&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки автор запитання сам поставив під сумнів існування єдино правильного відповідника, я спробувала придумати власний варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Критеріями підбору слугували вимоги автора запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;(Напів)римованість двох частин словосполучення.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Під час реального діалогу можна казати спочатку перше слово, а потім, через паузу, додати друге.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошуки в &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Karavanskyy_Sviatoslav/Praktychnyi_slovnyk_synonimiv_ukrainskoi_movy/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Практичному словнику синонімів української мови&lt;/a&gt; Святослава Караванського й визначили мій вибір. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки слово &lt;strong&gt;вільно&lt;/strong&gt; подається першим варіантом у синонімічному ряду до &lt;em&gt;можна&lt;/em&gt;, то це &lt;strong&gt;вільно&lt;/strong&gt; швидко заримувалося з двома синонімами-перекладами &lt;em&gt;нужно&lt;/em&gt; - &lt;strong&gt;потрібно&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;необхідно&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, маємо два варіанти, які відповідають першому критерію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вільно і потрібно&lt;/strong&gt; / &lt;strong&gt;вільно і необхідно&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для підсилення ефекту і для відповідності другому критерію, можна, замінивши сполучник, отримати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вільно, ба й потрібно&lt;/strong&gt; / &lt;strong&gt;Вільно, ба й необхідно&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БА 3, спол.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;БА 3, спол.&#xA;  1. Уживається для приєднання речень, що уточнюють зміст попередніх; значенням близький до та й, навіть. Ще в гімназії Борис займав видне&#xA;  місце серед товаришів, ба й учителі гляділи на нього як на головну&#xA;  оздобу закладу (Іван Франко, III, 1950, 29); Наступний день Панас&#xA;  зустрів спокійно, ба навіть поважно, як годиться старшому в сім'ї&#xA;  (Яків Качура, Вибр., 1953, 451);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прим.&lt;/strong&gt; Хоча запропоновані варіанти й не є у широкому вжитку, принаймні я маю намір їх використовувати у відповідному контексті. Буду рада, якщо бодай ще хтось ними скористається :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-12T22:44:24.427" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1010" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-12T23:08:45.603" Score="0" Body="&lt;p&gt;Фразеологізм — семантично пов'язане сполучення слів, яке, на відміну від подібних до нього за формою синтаксичних структур (висловів або речень), не виникає в процесі мовлення відповідно до загальних граматичних і значеннєвих закономірностей поєднання лексем, а &lt;strong&gt;відтворюється у вигляді усталеної, неподільної, цілісної конструкції&lt;/strong&gt;. Ще його називають «Крилатим висловом» — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%B5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для потреб цього сайту, ми не робимо різниці між &lt;strong&gt;фразеологізмами&lt;/strong&gt; і &#xA;&lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d1%81%d1%82%d0%b0%d0%bb%d1%96-%d1%81%d0%bb%d0%be%d0%b2%d0%b0-%d1%82%d0%b0-%d0%b2%d0%b8%d1%80%d0%b0%d0%b7%d0%b8&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;сталі-слова-та-вирази&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;сталі-слова-та-вирази&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d1%83%d1%81%d1%82%d0%b0%d0%bb%d0%b5%d0%bd%d1%96-%d1%81%d0%bb%d0%be%d0%b2%d0%b0-%d1%82%d0%b0-%d0%b2%d0%b8%d1%80%d0%b0%d0%b7%d0%b8&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;усталені-слова-та-вирази&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;усталені-слова-та-вирази&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%ba%d1%80%d0%b8%d0%bb%d0%b0%d1%82%d1%96-%d0%b2%d0%b8%d1%81%d0%bb%d0%be%d0%b2%d0%b8&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;крилаті-вислови&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;крилаті-вислови&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d1%96%d0%b4%d1%96%d0%be%d0%bc%d0%b8&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;ідіоми&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;ідіоми&lt;/a&gt;, хоча з точки зору лінгвістики, така різниця існує.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;A phraseme, also called a set of thoughts, set phrase, idiomatic phrase, multi-word expression, or idiom, is a multi-word or multi-morphemic utterance &lt;strong&gt;at least one of whose components is selectionally constrained or restricted&lt;/strong&gt; by linguistic convention such that it is freely chosen. — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Phraseme&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For the purposes of this site, we make no difference between &lt;a href=&quot;/questions/tagged/phrasemes&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;phrasemes&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;phrasemes&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;/questions/tagged/idioms&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;idioms&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;idioms&lt;/a&gt;, despite the fact that there is a difference from the linguistic point of view.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T23:08:45.603" LastActivityDate="2017-03-12T23:08:45.603" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1011" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-12T23:08:45.603" Score="0" Body="Для запитань про сталі вирази — словосполучення, в яких принаймні одне слово строго фіксоване і не може бути замінене синонімом // For questions about phrasemes — phrases or clauses which contain at least one element that is fixed and can not be replaced by a synonym" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-12T23:08:45.603" LastActivityDate="2017-03-12T23:08:45.603" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1012" PostTypeId="2" ParentId="1005" CreationDate="2017-03-13T00:26:09.923" Score="8" Body="&lt;p&gt;Цитата з журналу «Науковий вісник Чернівецького університету. Слов'янська філологія» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=A2w7AQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%BD%D0%B0+%D1%87%D0%BE%D0%BC%D1%83%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;випуск 276–277, 2006&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Залежати на чому&lt;/strong&gt; — мати для когось значення, бути предметом зацікавлення:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Врешті з тоjу бібліотекоjу міні не вдалось доси нічогісінько, навіть здобути на час 2-3 потрібні книжки; ані се, ані те, — так шчо jа вже далі махну рукоjу, хоть міні, jако ред[акторові] «Гр[омадського] Др[уга]» мусить залежати на тім, шчо б вона допаласьа хоть в такі руки, котрі будуть з неї користати, от напр[иклад] «Етн[ографічно]-стат[истичному] Кружкови». (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=7fIKAAAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BC%D1%83%D1%81%D0%B8%D1%82%D1%8C+%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%BD%D0%B0+%D1%82%D1%96%D0%BC%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Також ця цитата є у наступному джерелі: «Переписка Михайла Драгоманова з Михайлом Павликом: 1882–1885» (видав Др. Лев Когут, 1911), ст. 244.&quot;&gt;Павлик, т. IV, с. 250&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Звичайне «&lt;strong&gt;&lt;em&gt;перший&lt;/em&gt; залежить від &lt;em&gt;другого&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;» — це пряме значення слова «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zalezhaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;залежати&lt;/a&gt; 1».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Застаріле «&lt;strong&gt;&lt;em&gt;першому&lt;/em&gt; залежить на &lt;em&gt;другому&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;» означає «&lt;em&gt;перший&lt;/em&gt; зацікавлений у &lt;em&gt;другому&lt;/em&gt;», «&lt;em&gt;другий&lt;/em&gt; має значення для &lt;em&gt;першого&lt;/em&gt;». Часто вживається з «має»/«мусить»/«повинно»: «&lt;em&gt;першому&lt;/em&gt; має залежати на &lt;em&gt;другому&lt;/em&gt;». Але є варіанти і без «має»/«мусить»/«повинно»:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У 1733 р. почалося в Польщі безкоролівя й подуло воєнним вітром, а москалям почало залежати на запоріжцях; з царської канцелярії вислано тоді до Запоріжжя грамоту з амнестією. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Іван Круп'якевич, Микола Голубець «Велика історія України» (Львів — 1935, Вінніпег — 1948, Львів — 1993), том II, розділ «Упадок Гетьманщини», підрозділ «Поворот запоріжців на Україну».&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Quote from the journal «Науковий вісник Чернівецького університету. Слов'янська філологія» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=A2w7AQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%BD%D0%B0+%D1%87%D0%BE%D0%BC%D1%83%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;issue 276–277, 2006&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Залежати на чому&lt;/strong&gt; — мати для когось значення, бути предметом зацікавлення:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Врешті з тоjу бібліотекоjу міні не вдалось доси нічогісінько, навіть здобути на час 2-3 потрібні книжки; ані се, ані те, — так шчо jа вже далі махну рукоjу, хоть міні, jако ред[акторові] «Гр[омадського] Др[уга]» мусить залежати на тім, шчо б вона допаласьа хоть в такі руки, котрі будуть з неї користати, от напр[иклад] «Етн[ографічно]-стат[истичному] Кружкови». (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=7fIKAAAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BC%D1%83%D1%81%D0%B8%D1%82%D1%8C+%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%BD%D0%B0+%D1%82%D1%96%D0%BC%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Також ця цитата є у наступному джерелі: «Переписка Михайла Драгоманова з Михайлом Павликом: 1882–1885» (видав Др. Лев Когут, 1911), ст. 244.&quot;&gt;Павлик, т. IV, с. 250&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Thus:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Regular “&lt;strong&gt;&lt;em&gt;A&lt;sub&gt;NOM&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; залежить від &lt;em&gt;B&lt;sub&gt;GEN&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;” means “&lt;em&gt;A&lt;/em&gt; depends on &lt;em&gt;B&lt;/em&gt;”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Obsolete “&lt;strong&gt;&lt;em&gt;A&lt;sub&gt;DAT&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; залежить на &lt;em&gt;B&lt;sub&gt;LOC&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;” means “&lt;em&gt;А&lt;/em&gt; is interested by &lt;em&gt;B&lt;/em&gt;”, “&lt;em&gt;B&lt;/em&gt; matters for &lt;em&gt;A&lt;/em&gt;”. It's often used as “&lt;em&gt;A&lt;sub&gt;DAT&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt; має/мусить/повинно залежати на &lt;em&gt;B&lt;sub&gt;LOC&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;” (“&lt;em&gt;B&lt;/em&gt; should/must/etc matter for &lt;em&gt;A&lt;/em&gt;”). Usages without “should”/“must”/etc are also present:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У 1733 р. почалося в Польщі безкоролівя й подуло воєнним вітром, а москалям почало залежати на запоріжцях; з царської канцелярії вислано тоді до Запоріжжя грамоту з амнестією. &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Ivan Krypyakevych, Mykola Holubets «Велика історія України» (Lviv — 1935, Winnipeg — 1948, Lviv — 1993), volume II, chapter «Упадок Гетьманщини», subchapter «Поворот запоріжців на Україну».&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-13T12:29:26.860" LastActivityDate="2017-03-13T12:29:26.860" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1013" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-13T01:52:11.687" Score="0" Body="&lt;p&gt;Прикме́тник — самостійна частина мови, що виражає ознаку предмета, граматично виявлену в категоріях роду, числа і відмінка та відповідає на питання &lt;em&gt;«який? яка? яке? які? чий? чия? чиє? чиї?»&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Adjective (abbreviated &lt;code&gt;adj&lt;/code&gt;) is a describing word, the main syntactic role of which is to qualify a noun or noun phrase, giving more information about the object signified. — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Adjective&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T01:52:11.687" LastActivityDate="2017-03-13T01:52:11.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1014" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-13T01:52:11.687" Score="0" Body="Для запитань про прикметники — слова, які виражають ознаку предмета, відповідають на запитання «який? чий?» // For questions about adjectives — words that qualify a noun" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T01:52:11.687" LastActivityDate="2017-03-13T01:52:11.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1015" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-13T02:00:56.613" Score="0" Body="&lt;p&gt;Сполу́чник — це службова частина мови, яка служить для зв'язку однорідних членів речення та частин складного речення. Сполучники не мають власного лексичного значення і не виконують у реченні граматичну роль.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До сполучників належать &lt;em&gt;і, та, й, але, а&lt;/em&gt; тощо. — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Conjunction (abbreviated &lt;code&gt;CONJ&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;CNJ&lt;/code&gt;) is a part of speech that connects words, phrases, or clauses that are called the conjuncts of the conjoining construction. — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Conjunction_(grammar)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:00:56.613" LastActivityDate="2017-03-13T02:00:56.613" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1016" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-13T02:00:56.613" Score="0" Body="Для запитань про сполучники — службову частину мови, яка зв'язує члени речення // For questions about conjunctions — part of speech that connects words or clauses together" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:00:56.613" LastActivityDate="2017-03-13T02:00:56.613" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1017" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-13T02:03:37.737" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:03:37.737" LastActivityDate="2017-03-13T02:03:37.737" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1018" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-13T02:03:37.737" Score="0" Body="Для запитань про правила вживання великої чи малої літери на початку слів, або слів, які цілком записуються великими літерами // For questions about using the capital letter on the beginning of the words, or writing words in all capital letters" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:03:37.737" LastActivityDate="2017-03-13T02:03:37.737" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1019" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-13T02:06:19.377" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:06:19.377" LastActivityDate="2017-03-13T02:06:19.377" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1020" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-13T02:06:19.377" Score="0" Body="Для запитань про різницю між значеннями слів, які близькі за змістом або морфологією. Запитання має містити щонайменше два слова, різницю між якими треба з'ясувати // For questions about the difference between certain words that are close to each other by their meaning or morphology. The question must include at least two words the difference between which is discussed" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:06:19.377" LastActivityDate="2017-03-13T02:06:19.377" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1021" PostTypeId="2" ParentId="993" CreationDate="2017-03-13T02:14:38.780" Score="9" Body="&lt;p&gt;Я бачу дві відмінності:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Як &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/1000/4&quot;&gt;правильно сказав Oleg&lt;/a&gt;, «жити» має значно більше значень, ніж «мешкати» і не завжди застосовується саме і лише для зазначення місця проживання. Хоча Ви зазначили, що Вас цікавить лише вживання разом з позначенням місця — навіть в такому випадку є нюанси. У випадку дієслова «мешкати» основною інформацією повідомлення має бути місце проживання. Що ж до інших видів інформації:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Деякі види іншої інформації взагалі несумісні зі словом «мешкати»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він жив щасливим життям вільної людини, що виконала всі обов'язки перед суспільством, у своїй старенькій квартирі за адресою вул. Герцена, 28, кв. 1.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут, очевидно, головною інформацією є життєвий стан людини, а вказане місце проживання — вторинне, «задля галочки».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;s&gt;Він мешкав щасливим життям вільної людини, що виконала всі обов'язки перед суспільством, у своїй старенькій квартирі за адресою вул. Герцена, 28, кв. 1.&lt;/s&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так ми сказати взагалі не можемо.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Деякі види іншої інформації встрачають частину своїх конотацій:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він живе з Івановою у квартирі на Фрунзе.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це речення може передавати два можливі повідомлення: або що суб'єкт перебуває з об'єктом у стосунках, любовному чи статевому зв'язку (жити 5), а місце проживання — вторинна інформація; або що це лише зазначення місця їх проживання. Інтерпретація залежить від контексту і, можливо, розділових знаків. Наприклад, «він живе з Івановою, у квартирі на Фрунзе» робить трішки більший акцент на «з Івановою».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він мешкає з Івановою у квартирі на Фрунзе.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це суто зазначення місця проживання. Така побудова фрази, звісно, не означає, що «він» не перебуває з Івановою у статевих стосунках або що слухач не буде щось з цього приводу «додумувати». Але сама фраза нейтральна і таких натяків не містить (всі домислювання — на совісті слухача). Навіть постановка коми чи взагалі прибирання другої частини в мене особисто створюють враження дрібної помилки або того, що «Іванова» зазначена як орієнтир місця (щось типу «він живе в Іванової / там же, де Іванова — а, де Іванова живе, ти вже знаєш») — а не що мовець намагався сповістити про їхній (перед)шлюбний стан.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Деякі обставини при керуванні словом «мешкати» набувають вужчого змісту:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він щасливо жив у своїй квартирі на Десятинній.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Він щасливо мешкав у своїй квартирі на Десятинній.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У другому випадку створюється враження, що він щасливий саме тому, що живе там. Можливо, в нього були якісь великі проблеми з купівлею цієї квартири чи отриманням права жити там, чи в нього хотіли її відібрати злочинці або органи влади, чи можливість жити там через інші невідомі без контексту причини коштувала йому великих зусиль.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У першому випадку він просто щасливий, невідомо через що, цілком можливо, що через щось, зовсім непов'язане із місцем проживання.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Взагалі, «мешкати» більш сухе і формальне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В тому числі його значно важче застосовувати в переносних значеннях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він жив у світі своїх мрій.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;s&gt;Він мешкав у світі своїх мрій.&lt;/s&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Теоретично другий варіант теж можливий, але накладає значно жорсткіші умови на контекст і, мабуть, змінює стиль тексту. (По-моєму, другий варіант вийде застосувати лише в якомусь надліричному, надпоетичному тексті, де «у світі своїх мрій» цілком передбачувана фраза і дозволяється значно вищий рівень переносності/метафоричності.)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-26T17:19:19.897" LastActivityDate="2017-03-26T17:19:19.897" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1022" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-13T02:15:05.813" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:15:05.813" LastActivityDate="2017-03-13T02:15:05.813" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1023" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-13T02:15:05.813" Score="0" Body="Для запитань про використання того чи іншого слова із кількох можливих у деякому контексті. Запитання має містити чітко обумовлений контекст і щонайменш приблизний список слів-кандидатів // For questions about choosing a word from several candidates in a certain specified context. The question must contain the context and at least a preliminary list of candidate words" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:15:05.813" LastActivityDate="2017-03-13T02:15:05.813" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1024" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-13T02:27:29.823" Score="0" Body="&lt;p&gt;Займенник — повнозначна частина мови, яка вказує на предмети, але не називає їх. Відповідає на питання &lt;em&gt;«хто?, що?, який? чий?»&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Pronoun (abbreviated &lt;code&gt;PRO&lt;/code&gt;) is a word that substitutes for a noun or noun phrase. — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Pronoun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:27:29.823" LastActivityDate="2017-03-13T02:27:29.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1025" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-13T02:27:29.823" Score="0" Body="Для запитань про займенники — частину мови, що вказує на предмети, але не називає їх // For questions about pronouns — words that indicate objects but do not call them by name" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:27:29.823" LastActivityDate="2017-03-13T02:27:29.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1026" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-13T02:34:05.613" Score="0" Body="&lt;p&gt;Абревіатура (лат. abbrevio — скорочую) — складноскорочені слова, похідне слово, що виникає внаслідок абревіації — утворення з перших літер або з інших частин слів, що входять до складу назви чи поняття. Вживаються в усній та писемній мові. — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B1%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%96%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;An abbreviation (from Latin &lt;em&gt;brevis&lt;/em&gt;, meaning short) is a shortened form of a word or phrase. It consists of a group of letters taken from the word or phrase. — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Abbreviation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:34:05.613" LastActivityDate="2017-03-13T02:34:05.613" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1027" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-13T02:34:05.613" Score="0" Body="Для запитань про абревіатури — скорочені форми слів // For questions about abbreviations — shortened forms of words " OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:34:05.613" LastActivityDate="2017-03-13T02:34:05.613" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1028" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-13T02:43:06.153" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:43:06.153" LastActivityDate="2017-03-13T02:43:06.153" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1029" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-13T02:43:06.153" Score="0" Body="Для запитань, які пов'язані з використанням української мови у повсякденному житті або переходом особи до вживання української замість інших мов" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T03:46:46.617" LastActivityDate="2017-03-13T03:46:46.617" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1030" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-13T02:46:33.423" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:46:33.423" LastActivityDate="2017-03-13T02:46:33.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1031" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-13T02:46:33.423" Score="0" Body="Для запитань, які стосуються типових помилок при користуванні українською. Вживайте цей теґ лише у випадку, коли упевнені у тому, що помилка є, дійсно, типовою і широко розповсюдженою // For questions about the typical mistakes people make during their use of Ukrainian language. Use it only if you are sure that this mistake is, indeed, typical and widespread" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:46:33.423" LastActivityDate="2017-03-13T02:46:33.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1032" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-13T02:50:05.083" Score="0" Body="&lt;p&gt;Пунктуація (лат. &lt;em&gt;punctuatio&lt;/em&gt;: від &lt;em&gt;punctum&lt;/em&gt; — «крапка») — система правил уживання на письмі розділових знаків і розділ мовознавчої науки про використання розділових знаків. — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%82%D1%83%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Punctuation is the use of spacing, conventional signs, and certain typographical devices as aids to the understanding and the correct reading, both silently and aloud, of handwritten and printed texts.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Another description is: &quot;The practice, action, or system of inserting points or other small marks into texts, in order to aid interpretation; division of text into sentences, clauses, etc., by means of such marks.&quot; — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Punctuation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:50:05.083" LastActivityDate="2017-03-13T02:50:05.083" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1033" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-13T02:50:05.083" Score="0" Body="Для запитань стосовно правил вживання розділових знаків на письмі // For questions about the usage of conventional signs in written language" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T02:50:05.083" LastActivityDate="2017-03-13T02:50:05.083" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1034" PostTypeId="2" ParentId="999" CreationDate="2017-03-13T09:09:34.290" Score="10" Body="&lt;p&gt;До відповіді Sasha хотів би додати що використання пробілів не регулюються правописом, тому що терміну &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%96%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пробіл&lt;/a&gt;&quot; (чи &quot;прогалок&quot;) у правописі немає. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Використання пробілів (і взагалі їх існування) це особливості друкарсько-видавничого процесу і те, як вони використовуються описано у документах що стосуються створення друкованих текстів. А саме &amp;mdash; це довідники для працівників видавництв і (можливо) посібники для користувачів друкарських машинок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну і відповідно, відповіді по посиланнях, що навів Sasha апелюють до ГОСТів, довідників, спеціальної літератури, але не до правил, правописів і т.і.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне, поки люди не користувалися інтернетом для спілкування, особливості використання прогалків не були цікаві широкому загалу, тепер все це змінилося.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоб все-ж таки навести приклад стандарту оформлення ініціалів процитую книгу 1988 року видання &quot;Довідник художнього і технічного редакторів&quot; &lt;a href=&quot;http://www.marsel.ru/files/Gilenson.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пдф&lt;/a&gt; у власному перекладі з російської:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Скорочення повинні бути відокремлені від чисел чи слів, які їх стосуються, на напівкегельну*. Так само повинні бути розділені між собою і від прізвища ініціали. У журнальних, газетних, інформаційних виданнях і виданнях оперативної поліграфії допустимі відбивки міжсловним прогалком.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;* напівкегельна &amp;mdash; це напівкегельна шпація (англійською en-space), тобто прогалок, ширина якого відповідає ширині літери n.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для тих кому цікаво &amp;mdash; великий список щодо &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B5%D0%BB#.D0.9F.D1.80.D0.BE.D0.B1.D0.B5.D0.BB_.D0.BF.D1.80.D0.B8_.D1.82.D0.B8.D0.BF.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D1.81.D0.BA.D0.BE.D0.BC_.D0.BD.D0.B0.D0.B1.D0.BE.D1.80.D0.B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правил використання прогалків&lt;/a&gt; &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; у типографському наборі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-10T10:19:24.467" LastActivityDate="2019-01-10T10:19:24.467" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1035" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3611" CreationDate="2017-03-13T13:11:43.840" Score="10" ViewCount="15150" Body="&lt;p&gt;Досить часто можна почути, як кажуть &lt;strong&gt;у Сума́х&lt;/strong&gt; (з наголосом на другий склад), а не &lt;strong&gt;у Су́мах&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український лінгвістичний портал&lt;/a&gt; пропонує два варіанти наголосу цього слова для усіх відмінків, окрім родового.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У той же час стаття &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; про обласний центр зазначає тільки один наголос у називному відмінку (на перший склад) - &lt;strong&gt;Су́ми&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А коли наголос тільки один і на перший склад, то й при відмінюванні він має зберігатися, як у схожих словах &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B4%D1%83%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Ду́ми&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BA%D1%83%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Ку́ми&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо дійсно &lt;strong&gt;Суми&lt;/strong&gt; з подвійним наголосом, то чим це регламентовано? Хтось зустрічав підтвердження в друкованих орфоепічних словниках?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T13:26:14.983" LastActivityDate="2018-12-11T21:47:06.670" Title="У Су́мах чи у Сума́х?" Tags="|власні-назви|наголос|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1036" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2755" CreationDate="2017-03-13T13:51:14.173" Score="5" ViewCount="892" Body="&lt;p&gt;Що в оригіналі означали суфікси в українських прізвищах -енко (Федоренко), -ко (Федірко), -ук/юк (Федорук), -чук (Федорчук). Чи є якась різниця в семантиці цих суфіксів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, що значили слова на -ва (Федорова), -вна (Федорівна) (для жіночого роду) і -ич (Федорович), -ів (Федорів) (для чоловічого)? Чи бували такі форми похідними тільки від імен (Федір — Федорович), чи також і від прізвищ (Федорчук — Федорчукович)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-13T16:29:06.423" LastActivityDate="2017-10-21T00:39:51.003" Title="Яка етимологія прізвищ із суфіксами та імен по батькові в українській мові?" Tags="|етимологія|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1037" PostTypeId="2" ParentId="994" CreationDate="2017-03-13T14:11:03.473" Score="12" Body="&lt;p&gt;Олександр Авраменко, доцент Київського університету імені Бориса Грінченка, завідувач кафедри гуманітарних дисциплін Технічного ліцею НТУУ &quot;КПІ&quot;, у своєму &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=CS0jzfuSn8M&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;експрес-уроці&lt;/a&gt; в програмі &quot;Сніданок з 1+1&quot; стверджує, що абревіатура &lt;strong&gt;&lt;code&gt;США&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; читається &lt;strong&gt;&lt;code&gt;сша&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; як виняток, як і &lt;strong&gt;&lt;code&gt;ЗМІ&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;code&gt;змі&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загальне правило ж таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо у складі абревіатури є голосні літери, то вона читається як звичайне слово: &lt;code&gt;ЦУМ&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ВАТ&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ЧАЕС&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо ж голосного в середині абревіатури немає, то її вимовляють, називаючи кожну букву як в алфавіті:  &lt;strong&gt;&lt;code&gt;МЗС&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; [ем-зе-ес], &lt;strong&gt;&lt;code&gt;СБУ&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; [ес-бе-у].&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPDATE&lt;/strong&gt; - by &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/4/sasha&quot;&gt;@Sasha&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Oleksandr Avramenko (an &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Docent&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;associate professor&lt;/a&gt; at &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Borys_Grinchenko_Kyiv_University&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;the Borys Grinchenko Kyiv University&lt;/a&gt; and a head of the Department of humanities of the Technical lyceum of &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Igor_Sikorsky_Kyiv_Polytechnic_Institute&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;the Igor Sikorsky Kyiv Polytechnic Institute&lt;/a&gt;) in his &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=CS0jzfuSn8M&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Express lesson about the Ukrainian language #177&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (a part of the &quot;Breakfast with 1+1&quot; TV-show on the &quot;1+1&quot; channel; also &lt;a href=&quot;http://%D0%B0%D0%B2%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE.%D1%83%D0%BA%D1%80/11/12/374-urok-177-yak-pravilno-vimovliati-zno.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;on his site&lt;/a&gt;) claims that &lt;code&gt;США&lt;/code&gt; (&quot;USA&quot;) and &lt;code&gt;ЗМІ&lt;/code&gt; (&quot;mass media&quot;) are to be pronounced as /sʃɑ/ ⟨sshah⟩ and /zmi/ ⟨zmee⟩ — because they are exceptions.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The general rule is the following:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;If there are no adjacent consonants in an abbreviation — then it's read as a usual word: &lt;code&gt;ЦУМ&lt;/code&gt; — /t͡sum/ ⟨tsum⟩, &lt;code&gt;ВАТ&lt;/code&gt; — /βat/ ⟨vat⟩, &lt;code&gt;ЧАЕС&lt;/code&gt; — /t͡ʃɑˈɛs/ ⟨chah-ES⟩.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;If there are adjacent consonants in an abbreviation — then it's spelled by referring every letter with its alphabetic name: &lt;code&gt;МЗС&lt;/code&gt; — /ɛm zɛ ɛs/ ⟨em zeh es⟩, &lt;code&gt;СБУ&lt;/code&gt; — /ɛs bɛ u/ ⟨es beh oo⟩.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-14T08:17:16.917" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1038" PostTypeId="2" ParentId="1003" CreationDate="2017-03-13T14:53:14.823" Score="7" Body="&lt;p&gt;Оскільки мова йде про &lt;em&gt;графічне&lt;/em&gt; вираження літери (зображення), а не про &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Letter_case&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ящики&lt;/a&gt; чи про групу клавіш клавіатури, то потрібні нам слова, ймовірніше, мають відношення до письма.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Письмо — система графічних знаків української писемності. Цю систему ще називають &lt;em&gt;українською графікою&lt;/em&gt; або просто &lt;em&gt;графікою&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Літери сучасної графіки бувають великі й малі. &lt;a href=&quot;http://esu.com.ua/search_articles.php?id=26852&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЕСУ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З. В. Партико вважає, що графіка – це сукупність усіх символів, які&#xA;  використовують у певний час у писемному мовленні якоїсь мови. До&#xA;  складу графіки входять пробіл, розділові знаки, арабські і римські&#xA;  цифри, апостроф, знак наголосу, а також інші допоміжні знаки [Партико&#xA;  2008, с. 56].&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://esnuir.eenu.edu.ua/bitstream/123456789/1061/3/majaruk_graf.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Графічні особливості англійських засобів масової комунікації, стор. 3&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, під графікою розуміють усі символи. Але чи можна використати це слово в контексті щодо однієї літери? Деякі знайдені зразки вказують, що так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тут схожі і &lt;strong&gt;графіка літери&lt;/strong&gt; М, на відміну від інших шрифтів, і&#xA;  подібність обох літер Р.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тут і близькі пропорції (віленський шрифт більш квадратний, порівняно&#xA;  з празьким), і дуже схожа &lt;strong&gt;графіка окремих літер&lt;/strong&gt;...&#xA;  &lt;a href=&quot;http://cyreading.blogspot.com/2012/05/blog-post_18.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Блог «Кирилівські читання».&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Звертає увагу &lt;strong&gt;графіка літери&lt;/strong&gt; Ж — значно збільшеного розміру порівняно&#xA;  з іншими літерами у слові...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://shron.chtyvo.org.ua/Panashenko_VV/Paleohrafia_ukrainskoho_skoropysu.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;В. В. Панашенко. Палеографія українського скоропису другої половини&#xA;  XVII ст., стор. 52.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У наших прикладах, якщо: &lt;em&gt;«Літера має дві можливі графіки: велику і малу».&lt;/em&gt; — ще так-сяк, то: &lt;em&gt;«Велика графіка літери А, мала графіка літери м»&lt;/em&gt; здається, нікуди не годиться. Конструкція &lt;em&gt;«Графіка великої літери А, графіка малої літери м»&lt;/em&gt; видається правильнішою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://online-hw.com/content/s_t-pravila/grafika.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українська графіка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; – це сукупність &lt;strong&gt;начертальних&lt;/strong&gt; знаків (писаних, друкованих, мальованих), вживаних для писемного відтворення&#xA;  мовлення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, графікою називають складову графічної лінгвістики:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На думку С. І. Дорошенка &lt;em&gt;графіка&lt;/em&gt; – (від грец. graphikos- „письмовий‟,&#xA;  „намальований‟, „зображений‟) – це розділ науки про письмо, яка вивчає&#xA;  різні системи вироблених протягом історії письмових або друкованих&#xA;  знаків, особливості їх форм, систему додаткових (розпізнавальних,&#xA;  діакритичних) позначок. &lt;strong&gt;Графіка встановлює відмінності начертання&#xA;  літер навіть в алфавіті однієї мови, зокрема написання великих і малих&#xA;  букв&lt;/strong&gt;, зображення друкованих і рукописних літер [Дорошенко 2006, с.&#xA;  264].&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://esnuir.eenu.edu.ua/bitstream/123456789/1061/3/majaruk_graf.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Графічні особливості англійських засобів масової комунікації, стор. 3&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, використовується слово &lt;em&gt;начертання&lt;/em&gt;. При цьому, як написано вище, не має значення як, власне, технічно здійснюється начертання знаків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nachertannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАЧЕРТА́ННЯ&lt;/strong&gt;, я, сер. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Зовнішня форма, зображення чого-небудь. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Теорія алфавіту вивчає склад букв, їх начертання, загальний стиль і т. п.&lt;/em&gt; (Словник лінгвістичних термінів, 1957, 11).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробуємо вжити у наших прикладах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;«Літера має два можливі начертання: велике і мале»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;«Начертання літери кодується одним бітом»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;«Літера „Г“ має два начертання, які майже не відрізняються між собою»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, непогано. А як щодо цього:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;«Велике начертання літери „А“ виглядає так-то, а мале начертання цієї літери ось так».&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Годиться?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поряд з ним, розповсюджено вживається ідентичне слово &lt;strong&gt;накреслення&lt;/strong&gt;, яке використовується в тому ж сенсі. Хоча &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nakreslennja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; не подає для нього такого означення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сучасне &lt;strong&gt;накреслення&lt;/strong&gt; літер укр. писем. графіки сформоване на основі&#xA;  давньорус. письма, а друкованих – на основі рос. гражданського шрифту. &lt;a href=&quot;http://esu.com.ua/search_articles.php?id=26852&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЕСУ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;«Велике накреслення літери „А“ виглядає так-то»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?num=50&amp;amp;espv=2&amp;amp;q=%22%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B5+%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt; навіть видає два результати, в яких вживається це словосполучення &quot;велике накреслення&quot; (тоді як для &quot;велике начертання&quot; вони взагалі відсутні):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... кеглів і накреслень всередині кожної гарнітури, пряме, курсивне,&#xA;  світле, напівжирне, &lt;strong&gt;мале та велике накреслення букв&lt;/strong&gt;, а також жирне,... &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://issuu.com/victoryshe/docs/multimedia_conspect_final&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Шевченко В. Мультимедійний контент: конспект лекцій.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Рекомендується використовувати &lt;strong&gt;велике накреслення літер&lt;/strong&gt;, висота&#xA;  повинна бути більшою за інші написи на обкладинці. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.geo.univ.kiev.ua/images/doc_file/navch_lit/metod_dizayn-3.doc&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Картографічне креслення та комп'ютерна графіка.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Втім, що заважає замість цих слів використати всім знайоме слово &lt;strong&gt;написання&lt;/strong&gt; (хоча, знову ж таки, СУМ не дає такого означення цього слова):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;«Велике написання літери „А“ виглядає так-то».&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдиний недолік вищезгаданих слів, в тому, що вони мають дещо загальний сенс: ними також описують стиль, контрастність шрифту (світле, жирне, пряме, похиле і т.д. начертання/накреслення/написання).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="222" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-13T15:54:57.687" LastActivityDate="2017-03-13T15:54:57.687" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1039" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-13T15:49:59.797" Score="8" ViewCount="11263" Body="&lt;h3&gt;Додаток&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Додатком&lt;/a&gt; (у лінгвістиці) називають член речення, що показує об'єкт, на який спрямова дія. Додаток може бути:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;прямим&lt;/em&gt; — стоїть у знахідному відмінку без прийменників:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я побачив &lt;em&gt;дівчину&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Я кидаю &lt;em&gt;м'яч&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також іноді прямий додаток стояти бути в родовому відмінку (в т. ч. у запереченнях):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я не люблю &lt;em&gt;ненависті&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;непрямим&lt;/em&gt; — стоїть у іншому відмінку (окрім називного — другорядні члени речення рідко бувають у називному відмінку) або з використанням прийменника:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я малюю &lt;em&gt;олівцем&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Я читаю &lt;em&gt;дитині&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Я розізлився &lt;em&gt;на дружину&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Він суворий &lt;em&gt;до себе&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Він думає &lt;em&gt;про інших&lt;/em&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;іншим&lt;/em&gt; — виражений не іменною частиною мови:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я прошу &lt;em&gt;пробачити&lt;/em&gt; ¹.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;¹ Примітка: в даному випадку «пробачити» не можна вважати частиною сладного &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;присудка&lt;/a&gt;, бо дія «пробачити» стосується не суб'єкта («я»), а іншої особи (в реченні «Іван &lt;strong&gt;&lt;em&gt;хоче&lt;/strong&gt; пробачити&lt;/em&gt;» оте «пробачити» іноді інтерпретують як частину складного присудка, бо і хоче, і пробачає Іван).&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Обставина&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B0_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Обставиною&lt;/a&gt; (у лінгвістиці) називають член речення, що показує ознаку/характеристику дії. Виділяють обставини місця, часу, способу, причини, мети, умови, допустовості, міри.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я летів &lt;em&gt;з дому / в небі / на північ&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Я приїду &lt;em&gt;через рік&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Я приїду &lt;em&gt;поїздом&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Я повстав &lt;em&gt;через переконання&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Я повстав &lt;em&gt;задля справедливості&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Я прийду &lt;em&gt;за можливості&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Я вийшов &lt;em&gt;всупереч дощу&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Я втомився &lt;em&gt;до краю&lt;/em&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;То в чому моє питання?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В тому, що більшість наведених вище обставин виражаються іменниками у непрямих відмінках. Як зрозуміти, коли іменники у непрямих відмінках (можливо, з прийменниками) є додатками, а коли — обставинами?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Он &lt;a href=&quot;http://zno.academia.in.ua/mod/book/view.php?id=1383&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підручник до ЗНО&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://edufuture.biz/index.php?title=%D0%94%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%8F%D0%B4%D0%BD%D1%96_%D1%87%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8_%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F:_%D0%B4%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA,_%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F,_%D0%BE%D0%B1%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B0._%D0%A1%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%B8_%D1%97%D1%85_%D0%B2%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B8_%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%BC%D0%B8_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підручник 5 класу&lt;/a&gt; кажуть про додаток:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;означає предмет&lt;br&gt;&#xA;  відповідає на питання кого? чого? кому? чому? кого? що? ким? чим? на кому? на чому?  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То у «я мешкаю на Борщагівці» оте «на Борщагівці» — це все таки додаток чи обставина? Як визначити?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;P. S.: Мені здається, я знаю відповідь. Але вона виглядає доволі нестандартно і не підтведжується жодними джерелами, тож, можливо, є нісенітницею. Тому хочу почути «канонічні» думки щодо цього питання (або просто інші).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:14:25.263" LastActivityDate="2018-04-05T05:14:25.263" Title="Різниця між додатком і обставиною" Tags="|граматика|означення|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1040" PostTypeId="2" ParentId="1004" CreationDate="2017-03-13T17:43:44.123" Score="8" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=180106&amp;amp;page=111&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Барахлити&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Погано працювати (звичайно про мотор, машину).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53412/376218.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Фуричити&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Діяти, працювати, функціонувати (про якийсь механізм).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Відповідно — &lt;strong&gt;погано фуричити&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-13T17:51:33.367" LastActivityDate="2017-03-13T17:51:33.367" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1041" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1042" CreationDate="2017-03-13T19:51:24.310" Score="15" ViewCount="624" Body="&lt;p&gt;Як перекласти &lt;em&gt;Junk Food&lt;/em&gt;. Нездорова їжа?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="701" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-13T20:47:57.503" LastActivityDate="2020-04-15T20:46:37.593" Title="Перекласти Junk Food" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1042" PostTypeId="2" ParentId="1041" CreationDate="2017-03-13T20:51:05.927" Score="10" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=junk+food&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Загальний народний англійсько-український словник» на E2U&lt;/a&gt; (не авторитет, але інших немає):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;нездорова їжа;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;неповноцінні харчі;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;їжа з «порожніми» калоріями;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;помийна їжа.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Google Translate (ну зовсім не авторитет, але):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;шкідлива їжа;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;нездорова їжа.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пряма транслітерація:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;джанк-фуд (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%BA-%D1%84%D1%83%D0%B4%22&amp;amp;lr=lang_uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%BA-%D1%84%D1%83%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лейпцизький корпус 2014&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;джанкфуд (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D1%84%D1%83%D0%B4%22&amp;amp;lr=lang_uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча &lt;strong&gt;«шкідлива їжа»&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;«нездорова їжа»&lt;/strong&gt; є радше гіперонімами, аніж позначають конкретно &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Junk_food&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Junk food&lt;/a&gt; — тим не менш я би обрав саме їх, бо вони найближчі з інтуїтивно зрозумілих.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;Їжа з „порожніми“ калоріями&lt;/em&gt;» намагається найточніше передати зміст поняття, в тому числі калькуючи російське «&lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%83%D1%81%D1%82%D1%8B%D0%B5_%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пустые калории&lt;/a&gt;» — але доки я не прочитав обґрунтування цього терміну, я не розумів, що це. Хоча в &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D1%96+%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%97%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt; «порожні калорії» трапляються (і навіть у &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D1%96+%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%97%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google Books&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;Помийна їжа&lt;/em&gt;» особисто в мене викликає зовсім інші асоціації; в Google трапляється здебільшого лише як дослівний переклад (пояснення) для «junk food», хоча є й &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%B9%D0%BD%D0%B0+%D1%97%D0%B6%D0%B0%22+-%22junk+food%22+-%22%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%BA-%D1%84%D1%83%D0%B4%22+-%22%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D1%84%D1%83%D0%B4%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;декілька окремих траплянь&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;Неповноцінні харчі&lt;/em&gt;», як на мене, надто широкий гіперонім; це радше пояснення, а не переклад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також слід зазначити, що в наших реаліях &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D1%81%D1%82-%D1%84%D1%83%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фаст-фуд/фастфуд&lt;/a&gt; часто асоціюється з джанк-фудом — в деяких контекстах (наприклад, художніх) можливо використати саме його в цьому сенсі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2020-04-15T20:46:37.593" LastActivityDate="2020-04-15T20:46:37.593" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1043" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1045" CreationDate="2017-03-13T21:36:48.867" Score="15" ViewCount="3769" Body="&lt;p&gt;У одному розважальному відео &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=ukonBMs0WM0&amp;amp;feature=youtu.be&amp;amp;t=181&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;почув&lt;/a&gt; слово &quot;шрайбати&quot;. Воно вживається в багатьох місцях, зокрема, у реченні: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;шрайбати українські диктанти&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перше, що спадає на думку – це &quot;писати&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи це так? Яке походження цього слова і георгафія вживання? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бо я, наприклад, його вперше чую. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="584" LastEditorUserId="22" LastEditDate="2017-03-13T22:39:40.707" LastActivityDate="2019-07-07T12:41:53.193" Title="Що означає слово &quot;шрайбати&quot;, і яке його походження?" Tags="|етимологія|значення-слів|дієслова|діалекти|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1044" PostTypeId="2" ParentId="1041" CreationDate="2017-03-13T22:19:47.930" Score="10" Body="&lt;p&gt;Пропоную розглянути &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pustyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пусте&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/jidlo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;їдло&lt;/a&gt;&quot; і можливі варіації &quot;пустоїдло&quot;, &quot;пусте-їдло&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;пусте&lt;/code&gt; подається у СУМ-11 з-поміж іншого у такому значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перен. Позбавлений змісту, убогий змістом; беззмістовний, порожній.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;їдло&lt;/code&gt; - це, вочевидь, &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/j%C3%ADdlo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;калька зі слова у чеській мові для позначення їжі&lt;/a&gt;. Зауважте, що деякі чеські слова звучать на українському грунті дещо згрубіло, але в той самий час досить точно відображають суть, як то:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;для позначення транспортного засобу - &lt;a href=&quot;https://cs.wikipedia.org/wiki/Vozidlo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;возидло&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;для позначення плавзасобу - &lt;a href=&quot;https://cs.wikipedia.org/wiki/Plavidlo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;плавидло&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;для позначення театру - &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/divadlo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дивадло&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Останнім часом найбільш вживаним слово &lt;code&gt;їдло&lt;/code&gt; було в українському перекладі серіалу &quot;Альф&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож вважаю, запропоновані мною варіанти можна вважати майже дослівним перекладом, який досить точно передає суть &lt;code&gt;Junk Food&lt;/code&gt; у більшості контекстів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-14T07:59:06.250" LastActivityDate="2017-03-14T07:59:06.250" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1045" PostTypeId="2" ParentId="1043" CreationDate="2017-03-14T01:12:30.600" Score="16" Body="&lt;p&gt;«Шра́йбати» — очевидно з німецького &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wiktionary.org/wiki/schreiben&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;schreiben&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; ⟨шра́йбен⟩ «писати». Дієвідмінюється так: &lt;em&gt;schreibe&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;schreibst&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;schreibt&lt;/em&gt; — тобто основа &lt;em&gt;schreib-&lt;/em&gt;, тому логічно, що українці &lt;em&gt;шрайб&lt;/em&gt;ають, а не &lt;em&gt;шрайбен&lt;/em&gt;яють/&lt;em&gt;шрайбен&lt;/em&gt;ять/&lt;em&gt;шрайбен&lt;/em&gt;ють.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вживається, як мінімум, у Львові. Але точний регіон установити важко. Я припускаю, що в різних регіонах воно може мати й різний рівен вжитку (десь — місцеве широковживане слово, а десь — рідковживане арґо), і різні відтінки значення (десь — писати, а десь — саме абияк писати):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Horbach_Oleksa/Argo_ukrainskykh_shkoliariv_i_studentiv/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Олекса Горбач «Арґо українських школярів і студентів» (1966)&lt;/a&gt;, ст. 204–206:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Понад 350 школярських арґотизмів 1930-их pp. із середніх шкіл &lt;em&gt;Львова&lt;/em&gt; (Л), &lt;em&gt;Тернополя&lt;/em&gt; (Т), &lt;em&gt;Дрогобича&lt;/em&gt; (Д), &lt;em&gt;Станиславова-Іванофранківська&lt;/em&gt; (С), &lt;em&gt;Коломиї&lt;/em&gt; (К) й &lt;em&gt;Золочева&lt;/em&gt; (3) зібрали ми в 1948—52 pp. на еміграції; львівські арґотизми полягають здебільша на наших власних поміченнях з тих років (філія Академічної гімназії у Львові), підтверджених відповідями дальших інформаторів; більшість цих арґотизмів у позавузькошколярських ділянках, як звичайно, тотожня з виразами вулично-злодійського арґо. Арґотизми інших осередків це деколи всього діялектні вульґаризми даного говіркового масиву. Крім позичень з польської мови та з польського школярського й вуличного арґо, зустрічається низка германізмів — залишки здебільша ранішого підавстрійського школярського побуту.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt; II &amp;lt;…&gt; г) &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;шрайбува́ти&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;Л[ьвів, ]Д[рогобич, ]Т[ернопіль]&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;шра́йбати&lt;/em&gt; (нім. schreiben «писати»), &lt;em&gt;шкрі́бати&lt;/em&gt; «писати»; &amp;lt;…&gt;, &lt;em&gt;нашкрі́бати&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;Л[ьвів, ]Т[ернопіль]&lt;/strong&gt; «написати (багато)»; &amp;lt;…&gt;, &lt;em&gt;відшрайбува́ти&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;Л[ьвів]&lt;/strong&gt; «відписати (завдання)»; &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Khobzei_Natalia/Leksykon_lvivskyi_povazhno_i_na_zhart/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Наталя Хобзей, Ксеня Сімович, Тетяна Ястремська, Ганна Дидик-Меуш «Лексикон &lt;strong&gt;львівський&lt;/strong&gt;: поважно і на жарт» (2009)&lt;/a&gt;, анотація і ст. 127, 348–385, 630, 639:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Фіксація особливостей мовлення &lt;strong&gt;Львова&lt;/strong&gt; XX століття — мета цієї праці. Джерелами стали насамперед власні спостереження авторок за словниковим фондом мовців рідного міста, а також художня та мемуарна література авторів-львів’ян.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;відшрайбува́ти&lt;/em&gt; шк[ільне] переписати; списати (завдання, вправу тощо) (ст)  | → &lt;em&gt;відвалити&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;нашкра́бати (нашкрібати)&lt;/em&gt; 1. пошкрябати (поверхню) (ср, ст) 2. неакуратно, недбало написати (м, ср, ст)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;нашкрі́бати&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;нашкра́бати&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;нашра́йбати&lt;/em&gt; шк[ільне] недбало написати (завдання, вправу тощо) (ст, ср, м)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;шкрі́бати (шкря́бати)&lt;/em&gt; писати (перев. недбало) (м, ср, ст) | &lt;em&gt;шра́йбати&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;шкря́бати&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;шкрібати&lt;/em&gt; (м, ср, ст)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;шра́йбати&lt;/em&gt; недбало, неохайно писати (м, ср, ст) | &lt;em&gt;шкрі́бати (шкря́бати)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Позначки: «м», «ср», «ст» — «молодше покоління», «середнє покоління», «старше покоління».&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lib.pu.if.ua/files/Visniki/fililogija/748305%20%D0%92%D0%9F%D0%A3%20%D0%A4%D1%96%D0%BB%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F%20(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE).,%20%D0%92%D0%B8%D0%BF.%2021%20-%2022.,%202009%20%D1%80..pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Журнал «Вісник Прикарпатською університету. Філологія» (2009, Івано-Франківськ, випуск XXI–XXII)&lt;/a&gt;, ст. 47:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гуцульські лексичні діалектизми німецького та польського походження притаманні не тільки &lt;strong&gt;гуцульським&lt;/strong&gt; говіркам, а й &lt;strong&gt;іншим&lt;/strong&gt; говорам &lt;strong&gt;південно-західного наріччя (покутсько-буковинським, бойківським)&lt;/strong&gt;, тому відносимо їх до функціонально-гуцульських. Серед гуцульських лексичних діалектизмів німецького походження виявлено &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;шрайбати&lt;/em&gt; // &lt;em&gt;шрайбувати&lt;/em&gt; &lt;em&gt;зневажл.&lt;/em&gt; “писати” &lt;em&gt;пор. нім.&lt;/em&gt; schréiben &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://evrika.if.ua/93/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Дмитро Савчук «Словник українських говірок &lt;strong&gt;карпатського&lt;/strong&gt; регіону: пояснення та походження слів» (2012, Київ — Косів, «Писаний Камінь», ISBN 978-966-8519-70-3), ст. 102&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Шрайбати — писати (німецьке schreiben — писати)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://zik.ua/tv/video/30355&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Телеканал ZIK: Говірник: Шрайбати&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Галицько-львівський&lt;/strong&gt; діалект… &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//youtu.be/2w6cH0lD-Fk?t=28s&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Шра́йбати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. Означає «писати»… З німецької мови. Часто застосовують з негативним відтінком, тобто писати абияк і негарним почерком. «Шрайбає, як курка лабою.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.karpaty365.com/category/228/ukr&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Гуцульський словник (найвживаніша лексика)» на сайті турагенції&lt;/a&gt; (неавторитетне):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У таблиці наведені слова як &lt;strong&gt;гуцульської&lt;/strong&gt; говірки, так і &lt;strong&gt;інших&lt;/strong&gt; діалектів, що поширені &lt;strong&gt;у Карпатах або у всій західній Україні&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;шрайбати | писати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://words.eugene-home.kiev.ua/index.php?char=%D0%A8&amp;amp;page=5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словник &lt;strong&gt;закарпатських&lt;/strong&gt; слів» Микуляка Жені&lt;/a&gt; (заповнюється користувачами):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Шрайбати | Некрасиво писати, перекреслювати написане&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=CjUiAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%88%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%B1%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Юрій Балега «Політичне русинство і будівництво Української Держави» (2003, Ужгород, «Гражда», ISBN 966711256X)&lt;/a&gt; — чи то наводячи русинську цитату, чи то пишучи русинською, чи то пародіюючи &lt;strong&gt;русинську&lt;/strong&gt; (контексту не видно):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Исправляя хыбу и в знак уваженія к нему я вушмарив за облок фединишинцьово правописаніє и впредь буду шрайбати лем по-петровайськы.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І, як не дивно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.gramota.ru/slovari/argo/53_16649&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;В. С. Єлістратов «Словник &lt;strong&gt;російського&lt;/strong&gt; арґо: матеріали 1980–1990 рр.» (2002)&lt;/a&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ШРА́ЙБИТЬ, -блю, -бишь; &lt;em&gt;несов.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;что&lt;/em&gt; и &lt;em&gt;без доп.&lt;/em&gt; Писать. Все мемуары шрайбят.&lt;br&gt;&#xA;   От нем. schreiben в том же зн.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-14T07:56:43.907" LastActivityDate="2017-03-14T07:56:43.907" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1046" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1047" CreationDate="2017-03-14T05:01:28.707" Score="11" ViewCount="1456" Body="&lt;p&gt;Essentially I'm looking for a Ukrainian equivalent to &quot;sir&quot; or &quot;ma'am&quot; that would be used to address a professor or police officer or someone else in a formal situation.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;By &quot;direct address&quot; I mean something that would be used almost exclusively with the vocative case.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:36:11.557" LastActivityDate="2018-05-17T21:36:11.557" Title="Ukrainian formal/professional direct address" Tags="|переклад|from-english|non-native-speaker|етикет|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1047" PostTypeId="2" ParentId="1046" CreationDate="2017-03-14T08:06:42.980" Score="9" Body="&lt;p&gt;As @Sasha mentioned in their comment, there's no word that is used &lt;em&gt;only&lt;/em&gt; when addressing. Likewise in English, historically, &amp;quot;sir&amp;quot; used to mean, &amp;quot;owner, master, landlord&amp;quot;. However, you no longer say, &amp;quot;this sir did X&amp;quot;. The same applies to Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Also, one should keep in mind that the perception of bourgeoisie was spoiled during the centuries of effective occupation of Ukraine.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Having this said, the words you're looking for are,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Пан, пані&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;and its corresponding Vocative forms, &lt;em&gt;пане&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;пані&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ gives the following meaning to &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pan&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;пан&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;In old Poland, Lithuania, before-revolution Ukraine, and Belarus — &lt;strong&gt;a respectful/noble form of addressing or referring&lt;/strong&gt; to men of higher segments of society.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;//&lt;/strong&gt; Nowadays — respectful form of referring or addressing, usuially to an official person or a foreigner.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;//&lt;/strong&gt; (ironical) A person who is &lt;strong&gt;not&lt;/strong&gt; respected or their behavior is contempted&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Mind the latter item.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The dictionary article for the corresponding feminitive, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pani&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;пані&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, is essentially the same.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The usage is pretty similar to the English one:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Пане&lt;/strong&gt; поліцейський, дозвольте запитати…&lt;/em&gt; — Mr. officer, may I ask… (with known name, profession, or occupation)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Пані&lt;/strong&gt;, чи не могли б ви допомогти…&lt;/em&gt; — Ma'am, could you help… (if you don't know the name or occupation)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Update.&lt;/strong&gt; In their comment, @Sasha and @OksanaGubrenko have listed several other words worth mentioning and worth using in practice:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dobrodij&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;добродій&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (noun, m.; voc: &lt;em&gt;добродію&lt;/em&gt;), &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dobrodijka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;добродійка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (noun, f.; voc: &lt;em&gt;добродійко&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;шановний&lt;/em&gt; (adj, m.), &lt;em&gt;шановна&lt;/em&gt; (adj, f.).&lt;br /&gt;&#xA;This is an &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Adjectival_noun&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Adjectival Noun&lt;/a&gt; or &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Nominalized_adjective&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Nominalized Adjective&lt;/a&gt; — an adjective which has come to function as a noun, as in &lt;em&gt;&amp;quot;the rich and the poor&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;The &lt;em&gt;шановн-&lt;/em&gt; adjective means &amp;quot;respected&amp;quot; and can be used either per se, or together with &lt;em&gt;пан-/добродій-&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;also, a relic of Soviet-style, literally &amp;quot;comrade&amp;quot;: &lt;em&gt;товариш&lt;/em&gt; (noun, m); the fem. can be either &lt;em&gt;товаришка&lt;/em&gt; or just &lt;em&gt;товариш&lt;/em&gt;; voc: &lt;em&gt;товаришу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;товаришко&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-14T10:48:53.843" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1048" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-14T09:45:37.563" Score="10" ViewCount="333" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;клясти(-ся)&lt;/em&gt; має два дуже різні значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kljasty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;клясти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — проклинати, лаяти, бажати зла;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kljastysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;клястися&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — обіцяти комусь щось, присягати на вірність; також &lt;em&gt;клятва&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що обумовило подібну різницю значень, здавалося б, одного дієслова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:35:38.623" LastActivityDate="2018-05-17T21:35:38.623" Title="Чому дієслово &quot;клясти&quot; має два настільки різних значення?" Tags="|різниця-між-словами|етимологія|омоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1049" PostTypeId="2" ParentId="1003" CreationDate="2017-03-14T10:44:49.653" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо шукати &quot;нейтральний&quot; термін, що не має &quot;спеціального&quot; походження, то для більшості людей-неспеціалістів достатньо того що є &quot;великі&quot; і &quot;малі&quot; літери. Абстрагувати цю відмінність окремим словом для звичайного вжитку (тобто для пересічного користувача) немає ніякого сенсу. Навіть у правописі це поняття не абстраговане.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, намагаючись знайти абстрактне поняття ми з необхідністю виходимо за межі &quot;мовної нейтральності&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З огляду на це, &lt;strong&gt;максимально нейтральне&lt;/strong&gt; вживання вказаних прикладів буде:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Літери бувають двох розмірів: великі і малі».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Велика чи мала літера - кодується одним бітом».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Великі і малі літери можуть суттєво відрізнятися візуально».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад використання - юридичний документ, де пояснюєтся чи є різними назви підприємств в яких вказані великі і малі літери:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://online.dtkt.ua/Book/%C2%AB%D0%94%D0%9A%C2%BB%20%E2%84%9604-2013.epub/navPoint-11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Журнал Дебет-Кредит&lt;/a&gt; Таким чином, найменування юридичної особи, написане великими буквами, є тотожним найменуванню юридичної особи, написаному великими та малими буквами, якщо ці букви повністю збігаються. (Лист Держкомпідприємництва)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття щодо алфавіту пропонує слово &quot;форма&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Стаття Український алфавіт &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ukrmova/um124.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літопис&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D1%82%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;: Літери У. а. за &lt;strong&gt;формою&lt;/strong&gt; бувають великі й малі, а за різновидом — друковані й писані.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мій погляд слово &quot;форма&quot; погано передає відмінність між великими і малими літерами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Літери бувають двох форм: великі і малі».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Форма літери кодується одним бітом».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Літери різних форм можуть суттєво відрізнятися візуально».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер, з огляду того що всі, хто стикаються з великими і малими літерами, роблять це переважно на комп'ютері, давайте подивимося як викручуються програмісти з цієї проблеми (шукав &quot;зміна великих літер на малі&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://replace.org.ua/topic/1826/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Форум Delphi&lt;/a&gt;: Замінити усі малі букви на великі, а великі на малі. Не використовувати вбудовану функцію для зміну &lt;strong&gt;регістру&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://support.office.com/uk-ua/article/%D0%97%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0-%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82%D1%83-1d86cf80-fbef-4380-8d6f-59a6b77db749&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Microsoft Office&lt;/a&gt;: Змінення регістра. Щоб змінити регістр виділеного тексту в документі, виконайте такі дії ... Виберіть із розкривного списку один із варіантів, серед яких Як у реченнях, усі малі, УСІ ВЕЛИКІ, Кожне Слово З Великої та зМІНИТИ рЕГІСТР.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://support.google.com/adwords/editor/answer/56358?hl=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt;: Зміна використання великих літер у тексті. Виберіть варіант використання великих літер у тексті. &#xA;Регістр заголовка: з великої літери пишеться кожне слово (наприклад, &quot;Мій Заголовок Оголошення&quot;).&#xA;Регістр речення: з великої літери пишеться лише перше слово кожного рядка (наприклад, &quot;Мій заголовок оголошення&quot;).&#xA;Нижній регістр: великі літери не використовуються; усі слова пишуться з малої (наприклад, &quot;мій заголовок оголошення&quot;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%96%D1%88&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;: ⇧ Shift + «буква/цифра з ряду над буквами» — &lt;strong&gt;змінити регістр літери&lt;/strong&gt; (залежно від стану ⇪ Caps Lock); для цифри — використовувати символ, розміщений на клавіші;&lt;br&gt;&#xA;⇪ Caps Lock — включення режиму «великих літер» (загоряється індикатор);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що перші три посилання оперують із сукупностями літер (реченнями), а Вікіпедія прямо називає цю абстракцію &quot;регістром літери&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Насправді, англійське &quot;lower case&quot; означає &quot;набірна каса з малими літерами&quot; (що використовувалася у докомп'ютерну епоху у друкарнях), тобто походження &quot;регістр&quot; від друкарської машинки не повинно вважатися чимось поганим. &lt;a href=&quot;http://www.multitran.ru/c/m.exe?a=3&amp;amp;&amp;amp;s=case&amp;amp;sc=104&amp;amp;l1=1&amp;amp;l2=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Переклад поліграфічних термінів із словом case&lt;/a&gt;: &quot;music-type case&quot; - каса для музичних знаків, &quot;compositor's case&quot; - набірна каса, &quot;case room&quot; - набірний цех, &quot;case cleaner&quot; - пристрій для очищення літер у касі, &quot;space case&quot; - каса для шпацій (прогаликів?). &lt;a href=&quot;http://vseslova.com.ua/word/%D0%9A%D0%B0%D1%81%D0%B0_%D0%BD%D0%B0%D0%B1%D1%96%D1%80%D0%BD%D0%B0-45234u&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Набірна каса&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Стиль оформлення назв у програмуванні (вікіпедія): &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%BB%D1%8E%D0%B6%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Верблюжий регістр&lt;/a&gt; (ще є статті &quot;зміїний регістр&quot; та &quot;шашличний регістр&quot;).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробуємо &quot;регістр&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Існує два регістри літер: великий і малий».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Регістр літери кодується одним бітом».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Літери різних регістрів можуть суттєво відрізнятися візуально».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені ці фрази здаються досить природними. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &quot;кодування одним бітом&quot; - це взагалі очевидно комп'ютерна лексика і &quot;регістр&quot; тут з огляду на всі вищенаведені посилання вписується просто ідеально.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD:&lt;/strong&gt; Відповідь на питання &quot;чи можна сказати: «літера „Г“ має два регістри...»?&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З усіх прикладів вживання &quot;регістру&quot; і &quot;літер&quot; видно що регістр &amp;mdash; це множина літер. Тобто не літера має регістри, а &lt;em&gt;регістр складається з літер&lt;/em&gt;. Отже треба сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;laquo;Літера &quot;Г&quot; обох регістрів майже не відрізняється&amp;raquo;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Думаю що і в англійській upper-case letter теж спершу означало &quot;літера з верхнього case&quot;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер щодо відповіді Jack: недолік, який він згадує - принциповий.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проблема з накресленням/начертанням в тому що це термін:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%BA%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%88%D1%80%D0%B8%D1%84%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Накреслення шрифту&lt;/a&gt; (Typeface)&lt;br&gt;&#xA;  Існує 5 типів зміни накреслення, які залежать від того, що саме і як змінюється в символі:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;за нахилом і характером вічка: пряме, похиле, курсив.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;за насиченістю: світлі, суперсвітлі, напівжирні, жирні.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;за щільністю: стиснуті, нормальні, широкі.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;за заповненістю: контурні, відтінені, заштриховані.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;за модифікацією тексту: нижнє підкреслення, одинарне або подвійне закреслення, зсув під або над базову лінію шрифту.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто загальновживані види шрифтів (нормальні, напівжирні, курсив) - всі підпадають під означення &quot;накреслення&quot;. (А насправді це комбінація: може бути курсивний світлий стиснутий шрифт &quot;Segoe UI Light Italic Condensed&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер дивимося на приклади використання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;«Літера має два можливі начертання: велике і мале»&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Добре, хай буде ще &quot;велике&quot; і &quot;мале&quot;. Що робити с курсивом? Він вже не можливий?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;«Начертання літери кодується одним бітом»&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З контексту зовсім не зрозуміло чи буде це нормальний/напівжирний чи підкреслений/курсив.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;«Літера „Г“ має два начертання, які майже не відрізняються між собою»&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З контексту не зрозуміло чому &quot;г&quot; не відрізняється від &lt;em&gt;&quot;г&quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мій погляд &quot;графічні&quot; слова (що концентруються на формі, малюнку, контурах і т.і. літери) - вони усі опиняються у ситуації коли неможливо розрізнити різні графічні форми літер в одному шрифті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-15T10:17:39.690" LastActivityDate="2017-03-15T10:17:39.690" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1050" PostTypeId="2" ParentId="1048" CreationDate="2017-03-14T11:08:59.940" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//vasmer.lexicography.online/%D0%BA/%D0%BA%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D1%83&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Макс Фасмер&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Значення «клястися» виникло з «проклинати себе».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поки що не дуже зрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розглянемо таке слово як «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaklynaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;заклинати&lt;/a&gt;». Воно має декілька значень, серед яких первісним я вважаю наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;перех.&lt;/em&gt; Промовляючи магічні заклинання, діяти на кого-, що-небудь, підкоряти своїй волі&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інші вже, на мою думку, походять від нього:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;перех.&lt;/em&gt; Те саме, що проклинати.» — тобто промовляти щодо людини магічні заклинання / діяти на неї таким чином, щоби людині стало погано.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;тільки недок., перех., перен.&lt;/em&gt; Настійно прохати, благати про що-небудь.» — тобто промовляти щодо людини майже магічні заклинання / діяти на неї словом таким чином, щоби вона зголосилася зробити по-твоєму (або, як варіант: щоби накликати на неї щастя чи біду в залежності від того, чи зголоситься вона чи ні).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;strong&gt;4.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;тільки док., неперех., діал.&lt;/em&gt; Вилаятися.» — послаблене значення 2.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідси очевидно походження «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaklynatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;заклинатися&lt;/a&gt;» («&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Те саме, що присягатися. / &lt;em&gt;тільки док., на що.&lt;/em&gt; Поклястися чим-небудь зробити щось. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;тільки док., з інфін.&lt;/em&gt; Давши зарік, перестати, кинути що-небудь робити; заректися.»): початкове значення цього слова — промовляти до себе магічні заклинання / діяти на себе таким чином, щоби змусити себе виконати щось, не відійти від наміченого, не зламатися/засумніватися (заклинати себе).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Потім значення слова природно розширилося — заклинатися стали не лише в моменти сумнівів задля певної дії на себе, а й щоб переконати інших у своїй рішучості зробити щось (мовляв: «як мені можна не вірити, якщо я &lt;em&gt;заклинаю&lt;/em&gt; себе?»). Хоча й зараз релігійні люди кажуть «клястися не можна — це гріх»  (чому не можна, адже навіть святі давали &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D1%96%D1%82%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;обітницю&lt;/a&gt;, тобто в самому факті обіцянки нічого поганого немає? а тому що клятва за своїм початковим значенням — це саме магічна дії, а не просто обіцянка).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо «клястися» (фактичний синонім «заклинатися»):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Або «клястися» походить не від «клясти себе», а є скороченням «заклинатися» («заклинати себе»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Або, що ймовірніше, раніше «клясти» мало увесь спектр значень слова «заклинати» (а не лише 2-е і 4-е, як зараз), але потім малопотрібні значення вивітрилися. Відповідно, «клястися» походить від «клясти [зникле 1-е значення] себе» — так само, як і «заклинатися» від «заклинати себе», і як стверджує Фасмер.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-03-14T11:08:59.940" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1051" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1052" CreationDate="2017-03-14T12:22:15.920" Score="-3" ViewCount="87" Body="&lt;p&gt;Як перекласти &quot;dispatch signature&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вивчаю матеріали &lt;a href=&quot;http://www.bioconductor.org/help/course-materials/2010/AdvancedR/S4InBioconductor.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="278" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-15T10:36:04.103" LastActivityDate="2017-03-15T10:36:04.103" Title="Як перекласти &quot;dispatch signature&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ClosedDate="2017-03-18T15:06:07.697" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1052" PostTypeId="2" ParentId="1051" CreationDate="2017-03-14T13:19:53.850" Score="4" Body="&lt;p&gt;Просто як жест доброї волі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це &lt;em&gt;сигнатура&lt;/em&gt;, за якою відбувається &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/894/4&quot;&gt;диспетчеризація функції&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, тобто відбувається &lt;em&gt;визначення того, яку саме з можливих реалізацій функції треба викликати&lt;/em&gt;. (В багатьох мовах функції, що вимагають диспетчеризації, а не дозволяють прямий виклик, називаються віртуальними, а вибір реалізації, тобто диспетчеризація, відбувається через таблицю віртуальних методів.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Під &lt;em&gt;сигнатурою&lt;/em&gt; мається на увазі якийсь набір характеристик функції (вважай «відбиток пальців»), за яким можна проводити диспетчеризацію, тобто визначати, яку саме з можливих реалізацій треба викликати. В Java, а також багатьох інших мовах, сигнатурою функції вважається назва функції + послідовність типів її параметрів (оскільки в одному класі може бути декілька функцій з однією назвою і різними кількостями/типами параметрів — а от двох функцій з повністю однаковими назвою і послідовністю типів параметрів (в одному класі) бути не може).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-14T13:46:44.023" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1053" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-14T13:20:34.843" Score="19" ViewCount="1771" Body="&lt;p&gt;Стаття у Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%B9%D1%84%D1%85%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Лайфхак (Лайфга́к)&lt;/a&gt; зазначає, що &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Українські еквіваленти цього слова — «&lt;strong&gt;кмітливість&lt;/strong&gt;», «&lt;strong&gt;рецепт&lt;/strong&gt;»,&#xA;  «&lt;strong&gt;знахідка&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча розділ &quot;Посилання&quot; цієї ж статті свідчить, що переважно вживається звичайна транслітерація. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про це ж свідчить і &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=lifehack&amp;amp;start=10&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google пошук&lt;/a&gt;. Почасти використовується навіть в оригінальному англійському написанні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Онлайн &lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?Article=10723&amp;amp;action=show&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник іншомовних слів&lt;/a&gt; містить таку статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Лайфхак&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;англ. life hack - зріз (злам) життя коротка &lt;em&gt;&lt;code&gt;корисна порада&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, що дозволяє&#xA;  з найменшими зусиллями вирішити життєве або побутове завдання; &lt;em&gt;&lt;code&gt;рецепт&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;em&gt;&lt;code&gt;хитрість&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Народний &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/laifkhak&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонує все якісь кострубаті варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натрапила на електронну версію &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=f1v9CQAAQBAJ&amp;amp;printsec=frontcover&amp;amp;hl=uk#v=onepage&amp;amp;q&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словника неологізмів. Інновації у словниковому складі англійської мови початку ХХІ століття&lt;/a&gt;, але доступний тільки попередній перегляд (97 сторінок із 359), що закінчується словом &lt;em&gt;blooding&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож чи є якийсь варіант, зафіксований хоча б у одному із сучасних виданих словників?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що ж, більшість відповідей і коментарів свідчить, що словники ще не додали бодай якогось із варіантів, що зустрічаються. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У мене власних є два, але обидва навіть для мене далекі від ідеалу. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зметиківка&lt;/strong&gt; - притягнуте за вуха від &lt;em&gt;зметикувати&lt;/em&gt;. Недоліки: Кострубате за звучанням, як і &lt;em&gt;лазівка&lt;/em&gt;. Не очевидний зв'язок із &lt;em&gt;lifehack&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мудринка&lt;/strong&gt; - новотвір від &lt;em&gt;мудрість+хитринка&lt;/em&gt; (навіяно &lt;em&gt;хитринкою&lt;/em&gt; від @Андрій Бандура). Недоліки: Етимологія зрозуміла, напевне, лиш автору. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слушне також зауваження @Oleg, що при виборі не слід забувати про зв'язок з відповідниками &lt;em&gt;лайфгакер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лайфгакінг&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-03-16T09:15:57.440" LastActivityDate="2021-06-19T21:25:15.983" Title="Український відповідник lifehack?" Tags="|переклад|from-english|запозичені-слова|неологізми|" AnswerCount="7" CommentCount="14" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1054" PostTypeId="2" ParentId="1053" CreationDate="2017-03-14T15:56:23.667" Score="5" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khytristj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ХИ́ТРІСТЬ&lt;/a&gt;, рості, жін. Властивість за значенням хитрий&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Маленька хитрість&lt;/strong&gt; удалась: узявши лист та нагадавши про вечерю, мати одразу ж&#xA;  вийшла з кімнати (Андрій Головко, II, 1957, 582).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гугл за запитом &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/?gws_rd=ssl#q=%22%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0%20%D1%85%D0%B8%D1%82%D1%80%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;невеличка хитрість&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; дає майже 1000 результатів, на &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/?gws_rd=ssl#q=%22%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0%20%D1%85%D0%B8%D1%82%D1%80%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;одна хитрість&lt;/a&gt; ще більше, при чому слово &lt;em&gt;хитрість&lt;/em&gt; чи навіть ціле словосполучення майже в кожному випадку можна замінити на &lt;em&gt;лайфхак&lt;/em&gt; без зміни змісту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:31:49.730" LastActivityDate="2018-05-17T21:31:49.730" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1055" PostTypeId="2" ParentId="1039" CreationDate="2017-03-14T19:24:49.550" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://osvita-center.com.ua/catalog/5-klas/yushchuk-i-p-praktikum-z-pravopisu-i-gramatiki-ukrainskoy-movi-posibnik-isbn-978-617-656-160-6-/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Практикумом з правопису і граматики української мови&quot;&lt;/a&gt;, ст. 202, член речення може бути  &lt;strong&gt;одночасно обставиною та додатком&lt;/strong&gt; залежно від того, яке питання поставити:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я мешкаю (де?) на Борщагівці. - обставина.&lt;br&gt;&#xA;Я мешкаю (на чому?) на Борщагівці. - додаток.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ж ви не питатимете &quot;На чому ти мешкаєш?&quot; тому переважно вважається обставиною.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про канонічність наведеного підручника:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Схвалено для використання у загальноосвітніх навчальних закладах комісією з української мови Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України (лист Інститут інноваційних технологій і змісту освіти від 28.05.2012 р. №Г-107)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ознайомитися з електронною версією підручника можна &lt;a href=&quot;http://educrimea.org/lib/books/Yushchuk.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, тільки у наведеному pdf - 199 сторінка, читайте &quot;Та це ж просто&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;П.С. На жаль, у мене з граматикою не дуже, це єдиний підручник з граматики, який я читав, і що про це думають на ЗНО - гадки не маю. Проте вирішив, що краще така відповідь, ніж жодної відповіді )&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2017-03-14T19:24:49.550" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1056" PostTypeId="2" ParentId="1053" CreationDate="2017-03-15T05:24:08.373" Score="8" Body="&lt;p&gt;Гадаю, краще підійде слово &quot;&lt;strong&gt;Лазівка&lt;/strong&gt;&quot; у переносному значенні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЛАЗІ́ВКА, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Те саме, що лаз1&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен. Хитрий, спритний прийом для виходу з певного, звичайно неприємного, скрутного становища.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як варіант, &lt;strong&gt;викрутні&lt;/strong&gt;, але &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vykrutenj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ зазначає&lt;/a&gt;, що у значенні хитрощі, воно вживається у множині. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Що може бути кращим, ніж невеличкі &lt;em&gt;викрутні&lt;/em&gt;, які можуть трохи або&#xA;  кардинально покращити ваше життя вже зараз?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, звісно, другим вашим питанням буде про відповідники до &quot;лайфгакера&quot;, &quot;лайфгакінг&quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо сучасних словників, здається мені, що ви не знайдете нічого подібного до &quot;Lifehack (англ.) –» [потрібне слово] (укр.)&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:32:24.243" LastActivityDate="2018-05-17T21:32:24.243" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1057" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-15T10:16:01.387" Score="18" ViewCount="556" Body="&lt;p&gt;How would you translate &quot;FAQ&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Are there any translations better than those &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/FAQ&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;listed on Wikipedia&lt;/a&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;ЧаПи (Часті Питання)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ПоПит (Популярні або Постійні Питання)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ЗаПит (Завчасні Питання)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ПоЗа, рідше ПЗ (Поширені Запитання)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="855" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-03-15T12:46:30.997" LastActivityDate="2017-03-19T13:36:32.117" Title="How would you translate &quot;FAQ&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1058" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-15T15:06:02.623" Score="7" ViewCount="7092" Body="&lt;p&gt;I understand it this way:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyrishuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вирішувати&lt;/a&gt; - the most common term valid for almost any situation.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ukhvaljuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ухвалювати рішення&lt;/a&gt; - used in the official language to describe the decision made by some authority.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/dieslovo-prujmatu-pravula-vzhuvannya&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Приймати рішення&lt;/a&gt; isn't tolerated much by hardcore linguists but &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=%22%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D1%80%D1%96%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;widely used&lt;/a&gt; by general public. Should we consider it russianism or forget about the Russian influence in this case?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:33:57.780" LastActivityDate="2019-04-11T17:45:41.667" Title="&quot;Вирішувати&quot;, &quot;ухвалювати рішення&quot;, or &quot;приймати рішення&quot;?" Tags="|вибір-слова|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1059" PostTypeId="2" ParentId="1053" CreationDate="2017-03-15T17:03:44.127" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я хотів додати, як коментар до мого допису вище про переклад lifehack як хитринка. Але відповідь вийшла надто велика,тому подаю як повну відповідь. Отож, якщо скористатися українським лінгвістичним порталом &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/dictua.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/dictua.aspx&lt;/a&gt; і ввести у рядок пошуку слово хитринка та заглянути на вкладку синонімія, то цитую звідтіля усі синоніми: ХИ́ТРОЩІ мн. (неправдиві, нерідко обманні слова, вчинки, хитрий прийом чи задум для досягнення мети), ХИ́ТРІСТЬ, ЛУКА́ВСТВО, КРУТІ́ЙСТВО, ХИТРОМУ́ДРОЩІ мн., розм.; ХИТРИ́НКА розм., ЛУКА́ВИНКА розм. (деяка хитрість, кмітливість); МАНЕ́ВР, ВИ́КРУТ розм., ВИ́КРУТКА розм., ВИ́ВЕРТ розм., ВИ́КРУТНІ мн., розм., ШТУ́КА розм., ШТУ́ЧКА розм., ФО́КУС розм., ФІ́ҐЛІ-МІҐЛІ мн., розм. (окремий хитрий прийом, спритна дія); ЕКІВО́КИ (перев. словесні викрути, двозначні натяки). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачите, тут не обмежується лише рисою характеру.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastActivityDate="2017-03-15T17:03:44.127" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1060" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1066" CreationDate="2017-03-15T17:24:37.173" Score="11" ViewCount="2609" Body="&lt;p&gt;Потрібний точний семантичний еквівалент, не можу його пригадати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад використання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;К сожалению, по вашему запросу не найдено &lt;strong&gt;подходящих&lt;/strong&gt; компаний&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Glosbe дає &lt;a href=&quot;https://glosbe.com/ru/uk/%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D1%85%D0%BE%D0%B4%D1%8F%D1%89%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;велику кількість варіантів&lt;/a&gt;, але, як можна переконатися, потрібного для цієї ситуації серед них немає. Буду вдячний шановній спільноті за підказку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;update&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дам деяке уточнення ситуації з огляду на коментарі. Є повна база компаній України (ЄДРПОУ). Для деяких з цих компаній можна замовити певний сервіс (скажімо, фінансовий аналіз), а для інших — технічно неможливо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Користувач од початку не знає, чи можливий цей сервіс для тієї компанії, що його цікавить. Він вводить код ЄДРПОУ. І отут ми маємо дати людині зрозуміти, що компанія в базі є (інакше вона вважатиме, що база в нас неповна, адже точно знає, що код компанії дійсний), але, як пошуковий результат для даного конкретного сервісу, вона непридатна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Справа навіть не в тому, щоб підібрати рішення з точку зору користувацького досвіду. Таке рішення знайдемо. Цікавинка в тому, щоб підібрати належний до цього випадку український відповідник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поки що схиляюся до думки, що влучніш за все будуть &quot;належний&quot; і &quot;придатний&quot;, але вони все ще не є точними семантичними відповідниками.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="857" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-20T17:21:27.743" LastActivityDate="2022-09-20T13:48:37.433" Title="Як перекласти українською &quot;подходящий&quot;?" Tags="|переклад|росіянізм|дієприкметники|" AnswerCount="5" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1061" PostTypeId="2" ParentId="1060" CreationDate="2017-03-15T19:51:57.200" Score="4" Body="&lt;p&gt;Стаття 46 Закону України &quot;Про зайнятість населення&quot; &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/5067-17&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;використовує&lt;/a&gt; слово &quot;підходяща&quot;, хоча це слово може здатися суржиком. Це слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidkhodjashhyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;присутнє&lt;/a&gt; в СУМ. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо фрази, можна й уникати цього слова, проте якщо вживати й це слово. Можна сказати, що потрібних компаній не знайдено, або ж &quot;жодної компанії не знайдено&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="7" LastActivityDate="2017-03-15T19:51:57.200" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1062" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-15T19:59:49.620" Score="25" ViewCount="3838" Body="&lt;p&gt;Хоча в російській мові слово &lt;em&gt;ребята&lt;/em&gt; застосовується при зверненні до групи хлопців, часто можна почути, як у нас його використовують при зверненні до змішаної групи (хлопців та дівчат). Але ж це слово є калькою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який україномовний аналог найкраще підходить при зверненні до змішаної групи молодих людей?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-06-05T17:15:14.597" LastActivityDate="2022-06-05T17:15:14.597" Title="Як звернутися до змішаної групи молодих людей (аналог рос. &quot;ребята&quot;)?" Tags="|переклад|from-russian|росіянізм|" AnswerCount="3" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1063" PostTypeId="2" ParentId="1060" CreationDate="2017-03-15T20:59:36.153" Score="3" Body="&lt;p&gt;До «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidkhozhyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підхожий&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prydatnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;придатний&lt;/a&gt;» є ще такі &lt;strong&gt;не зовсім нормативні&lt;/strong&gt; синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghodjashhyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;годя́щий&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=19045&amp;amp;page=650&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;∗&lt;/a&gt;) — розм.;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghozhyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;го́жий&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=19050&amp;amp;page=650&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;∗&lt;/a&gt;) — розм.;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/doghidnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;догі́дний&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23213&amp;amp;page=786&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;∗&lt;/a&gt;) — діал.;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;нагі́дний — лише в старих словниках (&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B0%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;А. Кримський, С. Єфремов&quot;&gt;1933&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryghidnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пригі́дний&lt;/a&gt; — розм. рідко;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryghozhyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приго́жий&lt;/a&gt; — розм.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;∗ — посилання на нову версію словника (містить лише А–КВАРТА).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-15T21:53:03.973" LastActivityDate="2017-03-15T21:53:03.973" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1066" PostTypeId="2" ParentId="1060" CreationDate="2017-03-16T07:40:44.643" Score="10" Body="&lt;p&gt;Ми вирішили зупинитися на слові &quot;&lt;strong&gt;підхожий&lt;/strong&gt;&quot; з таких причин:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;воно є в лексикографічних джерелах (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidkhozhyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;) і має саме таке значення як потрібне;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;воно є інтуїтивно зрозумілим для тих, хто не володіє українською, бо перекликається з &quot;подходящий&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;воно не є дієприкметником (як &quot;підходящий&quot;), які не властиві українській мові в цілому, і звучить цілком природньо в мовному плині.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також маю зазначити, що мені нагадали про слова що мають дуже близьке значення до потрібного:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;належний&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;доречний&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;придатний&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="857" LastEditorUserId="857" LastEditDate="2017-03-17T22:07:50.960" LastActivityDate="2017-03-17T22:07:50.960" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1067" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1079" CreationDate="2017-03-16T11:23:56.280" Score="24" ViewCount="14998" Body="&lt;p&gt;У тлумачному словнику (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nadpys&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/nadpys&lt;/a&gt;) дізнаємось, що &quot;&lt;em&gt;на&lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;пи&lt;/em&gt;с&quot; це те саме що, '&lt;em&gt;напис&lt;/em&gt;'. &#xA;Чи дійсно значення слів не відрізняються і яке з них природніше для вживання у мовленні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="314" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-03-16T11:56:05.580" LastActivityDate="2020-08-18T14:39:40.343" Title="Який варіант слова є правильнішим: &quot;напис&quot; чи &quot;надпис&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1068" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1069" CreationDate="2017-03-16T14:40:05.557" Score="22" ViewCount="23762" Body="&lt;p&gt;Все частіше зустрічаю вживання слова &lt;strong&gt;світлина&lt;/strong&gt; в значенні &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;фотографія&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Фотографією (або світлиною) називають також результат фотографічного процесу — зображення, електронне або отримане на певному матеріалі, здебільшого на цупкому папері.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;онлайн коректор&lt;/a&gt;, наприклад, зазначає, що вживання слова &quot;світлина&quot; є більш вдалим. Чи є між словами &quot;фотографія&quot; та &quot;світлина&quot; суттєві відмінності, чи особливості вживання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="116" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-16T17:26:17.767" LastActivityDate="2023-05-18T09:24:47.733" Title="&quot;Фотографія&quot; чи &quot;світлина&quot;?" Tags="|вибір-слова|синоніми|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1069" PostTypeId="2" ParentId="1068" CreationDate="2017-03-16T18:48:46.613" Score="23" Body="&lt;p&gt;Думаю, що це відродження старого західноукраїнського слова &quot;світлина&quot;. На відміну від неологізмів, воно вже має досить довгу історію існування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник української мови (СУМ-11):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/svitlyna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СВІТЛИ́НА&lt;/a&gt;, и, жін.&lt;br&gt;&#xA;  1. зах., заст. Фотографія. &lt;em&gt;Багато з тих листів, світлин і рукописів моїх і Франка знищила воєнна хуртовина (Уляна Кравченко, Вибр., 1958, 424).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, світлину у значенні &quot;фотографічний знімок&quot; наводять &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словники 20-30-х років&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зас’ёмка&lt;/strong&gt; –&lt;br&gt;&#xA;  3) (снимок) зняток; (-тку), зні́мок (-мку), &lt;strong&gt;світли́на&lt;/strong&gt;, фотогра́фія.&#xA;  Недоде́рживать, недодержа́ть – недоде́ржувати, недоде́ржати, недотри́мувати, недотри́мати що, чого́.    &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Недоде́ржанный – недоде́ржаний, недотри́маний. &#xA;  • -ный снимок, фотогр. – недоде́ржаний зні́мок (зня́ток), -на &lt;strong&gt;світли́на&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Російсько-український словник технічної термінології 1928р.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Фотография – фотогра́фія;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;ф., снимок – ф., &lt;strong&gt;світли́на&lt;/strong&gt;;&#xA;  • ф. мгновенная – ф., &lt;strong&gt;с.&lt;/strong&gt; миттьова́;&#xA;  • ф. стереоскопическая – ф.-стереоскопі́чна;&#xA;  • ф. трехцветная – ф., &lt;strong&gt;с.&lt;/strong&gt; трикольоро́ва.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Російсько-український словник ділової мови 1930р.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Снимок (фотографический)&lt;/strong&gt; – світлина.&lt;br&gt;&#xA;  Фотография –&lt;br&gt;&#xA;  1) (заведение) – фотогра́фія, &lt;strong&gt;світлярня&lt;/strong&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  2) (фотографическое изображение) – &lt;strong&gt;світлина&lt;/strong&gt;; снимать -фию – фотографува́ти, &lt;strong&gt;світлити&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто в усіх словниках &quot;світлина&quot; означає &quot;фотознімок&quot;. Видно, що у словниках 20-30-х років обидва слова є повними синонімами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додам, що на фотографічних форумах мені зустрічалися дещо ліричні тексти, де фотографи порівнювали своє мистецтво із живописом, але замість фарб у цьому мистецтві використовується світло. З цієї точки зору &quot;світлина&quot; підкреслює саме цей аспект фотографії і, можливо, через це людям подобається слово, що походить від слова &quot;світло&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-16T20:33:56.810" LastActivityDate="2017-03-16T20:33:56.810" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1070" PostTypeId="2" ParentId="1057" CreationDate="2017-03-17T08:31:52.907" Score="6" Body="&lt;p&gt;Абревіатура FAQ (frequently asked questions) російською буде &quot;Часто задаваемые вопросы&quot;.  Словосполучення &quot;Часто задаваемые&quot; - перекладається, як &quot;Поширені&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось Вам і відповідь - &lt;strong&gt;&quot;Поширені запитання&quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="723" LastActivityDate="2017-03-17T08:31:52.907" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1071" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-17T08:40:40.610" Score="5" ViewCount="223" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давноминулий час &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Друга палаталізація&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Кличний відмінок&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А що ще?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastActivityDate="2017-03-19T21:49:02.530" Title="Які риси давньоруської мови збереглися в сучасній українській?" Tags="|історія-мови|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1072" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-17T11:40:31.663" Score="12" ViewCount="1993" Body="&lt;p&gt;Чи це все таки &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/393/4&quot;&gt;defective verb&lt;/a&gt;, що не має наказового способу множини?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З одного боку, вжитки є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якісь «народні» словники: &lt;a href=&quot;//uk.oldict.com/%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;uk.oldict&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;slovnyk.ua&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;На сайті ГО «Вольниця»: &lt;a href=&quot;http://volnytsia.org/10176/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://volnytsia.org/%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F-shared-%D0%B3%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%B4%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0-%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%BB%D0%BA%D0%B0-%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%8F-%D0%B3%D1%80%D0%BE-53/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В Google Books: &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=Z13qAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BC%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%8C%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Віктор Міняйло «Посланець до живих» (1966)&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, це майже єдині вжитки. (Хоча дивився лише «знайоммось». «Познайоммось», «познайоммо», «знайоммо» і таке інше не дивився.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-03-17T16:05:35.287" Title="Чи є в українській мові слово «знайоммось» (у значенні: «давайте знайомитися»)?" Tags="|дієслова|дієвідмінювання|наказовий-спосіб|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1073" PostTypeId="2" ParentId="1057" CreationDate="2017-03-17T14:21:43.560" Score="7" Body="&lt;p&gt;The problem with all the aforementioned variants is that they are not enough well-known. That's why in official contexts and in some others contexts where clear understanding is important, full phrases are often used instead.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Microsoft &lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=faq&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;recommends&lt;/a&gt; to use &quot;&lt;strong&gt;запитання й відповіді&lt;/strong&gt;&quot; (literally means &quot;questions and answers&quot;; preferring it to both abbreviated and full direct translations of &quot;frequently asked questions&quot;) and uses it in lots of contexts within its products.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;KDE uses:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;&lt;strong&gt;часті питання&lt;/strong&gt;&quot; ×1:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;… check &lt;em&gt;the FAQ section&lt;/em&gt; at …&lt;br&gt;&#xA;  … зверніться до &lt;em&gt;розділу частих питань (FAQ)&lt;/em&gt; на …  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;&lt;strong&gt;ЧаП&lt;/strong&gt;&quot; (indeclinable) ×2:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;… in the Freecell &lt;em&gt;FAQ&lt;/em&gt; …&lt;br&gt;&#xA;  … у &lt;em&gt;ЧаП&lt;/em&gt; Косинки … &lt;sub&gt;[&lt;em&gt;Freecell&lt;/em&gt; (translated as &lt;em&gt;Косинка&lt;/em&gt;) is a game name]&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;… in the &lt;em&gt;FAQ section&lt;/em&gt; of the manual of KMail …&lt;br&gt;&#xA;  … у &lt;em&gt;розділі ЧаП&lt;/em&gt; довідки з KMail … &lt;sub&gt;[&lt;em&gt;KMail&lt;/em&gt; is an application name]&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-17T15:09:01.780" LastActivityDate="2017-03-17T15:09:01.780" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1074" PostTypeId="2" ParentId="1072" CreationDate="2017-03-17T15:48:42.587" Score="7" Body="&lt;p&gt;Є три особи, для яких можна утоврити наказовий спосіб дієслова (з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дієслова наказового способу не мають форм часу, але вони змінюються за особами в однині і множині. В &lt;strong&gt;однині&lt;/strong&gt; вони мають форму 2-ї особи, а в &lt;strong&gt;множині&lt;/strong&gt; — 1-ї і 2-ї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож ваше питання стосується саме форми 1-ї особи множини.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки в цьому випадку заклик формально стосується як мовця, так і адресата, то часто замість відповідної форми дієслова &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%96%D1%80%D1%82%D0%B5-%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9-%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вживається&lt;/a&gt; частка &quot;нумо&quot; + форма інфінітиву: &quot;нумо знайомитись&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="390" LastEditDate="2017-03-17T16:05:35.287" LastActivityDate="2017-03-17T16:05:35.287" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1075" PostTypeId="5" CreationDate="2017-03-18T12:44:54.313" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Типографія&lt;/strong&gt; (грец. τύπογραφία, рос.  типографика) — мистецтво оздоблення друкарського тексту. Включає в себе мистецтва:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;шрифтового дизайну, тобто створення символів літер та цілих шрифтів;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;шрифтового оздоблення, тобто модифікації та декорування малюнків літер;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;верстки, тобто вибору шрифту, параметрів набору, способів розміщення на площині та компонування з іншими елементами.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Належить до фахової сфери відповідно шрифтових дизайнерів, графіків, типографів та верстальників. Цифрові технології зробили це мистецтво доступним широкому загалу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До питань типографії відносять також прийняті для певної мови традиції використання розділових та службових знаків, розмір проміжка, прийнятну частоту переносів тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-18T12:44:54.313" LastActivityDate="2017-03-18T12:44:54.313" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1076" PostTypeId="4" CreationDate="2017-03-18T12:44:54.313" Score="0" Body="Мистецтво оздоблення друкарського тексту. До питань типографії відносять також прийняті для певної мови традиції використання розділових та службових знаків." OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-18T12:44:54.313" LastActivityDate="2017-03-18T12:44:54.313" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1077" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1078" CreationDate="2017-03-18T14:53:58.903" Score="6" ViewCount="1663" Body="&lt;p&gt;Бачу що зараз в українській мові є два терміни, яки описують друкарське мистецтво оформлення книги. Вікіпедія підтримує слово &amp;quot;типографія&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Типографія&lt;/strong&gt; (грец. τύπογραφία, рос.  типографика) — мистецтво оздоблення друкарського тексту. Включає в себе мистецтва шрифтового дизайну, шрифтового оздоблення, верстки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До питань типографії відносять також прийняті для певної мови традиції використання розділових та службових знаків, розмір проміжка, прийнятну частоту переносів тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само цей термін підтримує дописувач на &lt;a href=&quot;http://ua-mova.livejournal.com/424098.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ua_mova&lt;/a&gt;, мотивуючи це тим що розрізнення типографії і типографіки важливе для росіян, а в українській мові є слово друкарня, а отже типографія — слово &amp;quot;вільне&amp;quot; і може взяти на себе смисл &amp;quot;друкарський дизайн&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку термін &lt;strong&gt;типографіка&lt;/strong&gt; вживає &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;onlinecorrector.com.ua&lt;/a&gt;, Кафедра дизайну ХНТУ називає так &lt;a href=&quot;http://kntu.net.ua/index.php/kaf_design/Kafedra-Dizajn/Galereya/Pereglyadi-disciplini/SHrifti-ta-Tipografika/SHrifti-ta-tipografika-1-kurs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;учбову дисципліну&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якесь остаточне вирішення цього питання — яке слово правильно вживати в цьому смислі - типографія чи типографіка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2021-09-11T09:15:56.677" Title="Типографія чи типографіка?" Tags="|терміни|росіянізм|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1078" PostTypeId="2" ParentId="1077" CreationDate="2017-03-18T16:04:42.030" Score="4" Body="&lt;p&gt;Інші обговорення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Type.org.ua (сайт не працює), &lt;a href=&quot;http://ua-mova.livejournal.com/424098.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;допис у UA_MOVA&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//issuu.com/t-magazine/docs/t-magazine1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;журнал T-magazine&lt;/a&gt; (ст. 4).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F:%D0%A2%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Обговорення у Вікіпедії&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Моя особиста думка&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Факт № 1. Навіть у цих самих обговореннях не заперечують, що слово «типографіка» (чи правомірно, чи як недоречна калька із нормативного російського слова, чи як калька з російського слова, що недоречне навіть у російській мові) доволі поширилося.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Факт № 2. Я не бачу, від чого в даному випадку захищати українську мову. Обидва слова мають не українське (і не російське; а грецьке) походження. Обидва утворені традиційно для українського словотвору. &lt;strong&gt;Слово «типографіка» має гіперонім «графіка»&lt;/strong&gt;, що має бути знайомим кожному українцю з часів навчання у школі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Графіка — розділ на­уки про мову, який вивчає сукупність умовних зна­ків для передачі на письмі усного мовлення. &lt;a href=&quot;http://ukrajinskamova.org.ua/hrafika/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://www.ridnamova.kiev.ua/html/2.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[2]&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://esu.com.ua/search_articles.php?id=26852&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[3]&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//ukr.ed-era.com/1/fonetika_grafka_orfoepya.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[4]&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://linguana.com.ua/ukrayinska-mova/grafika/grafika-pysmo.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[5]&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1211120148088/dokumentoznavstvo/grafika&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[6]&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=JpekBQAAQBAJq=%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0+%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B4%D1%96%D0%BB+%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[7]&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://pravila-uk-mova.com.ua/index/movoznavstvo/0-4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[8]&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=Zi5vqGIV6tIC&amp;amp;q=%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0+%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B4%D1%96%D0%BB+%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[9]&lt;/a&gt; (Тобто як писати самі знаки; а як комбінувати їх у слова — то вже питання орфографії.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно слово «&lt;em&gt;типо&lt;/em&gt;графіка» (&lt;sub&gt;грецьк.&lt;/sub&gt; τύπος «відбиток»), як на мене, виглядає цілком логічним для звуженої дисципліни, що вивчає не зображення знаків у цілому, а нюанси їх зображення саме при поширеному нині друкарському способі відтворення, — навіть якби такого слова не було в російській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Разом з тим, я не заперечую права на застовування слова «тифографія» — в обох значеннях: і як &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=h3hQAAAAYAAJ&amp;amp;q=%22%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%97%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;друкарня&lt;/a&gt;, і як дисципліна/наука/мистецтво. В цьому воно споріднене зі словом «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/fotoghrafija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фотографія&lt;/a&gt;», що означає і спосіб, і сам відбиток (&lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/1068/4&quot;&gt;світлину&lt;/a&gt;), і салон/майстерню/установу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-18T16:33:00.700" LastActivityDate="2017-03-18T16:33:00.700" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1079" PostTypeId="2" ParentId="1067" CreationDate="2017-03-18T16:15:46.497" Score="14" Body="&lt;p&gt;&quot;Напис&quot; є найбільш вживаним та природнішим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як слушно зауважив @Sasha, &quot;Щодо «найбільш вживаним» можна підтвердити, наприклад, кількістю вжитків у гугл-книжках українською (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D0%B8%D1%81&amp;amp;num=100&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;start=400&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;430&lt;/a&gt; vs. &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D0%BF%D0%B8%D1%81&amp;amp;num=100&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;start=100&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;175&lt;/a&gt;), або у &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/cfq.aspx?fdid=hproz&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;частотному словнику художньої прози MOVA.info&lt;/a&gt; (238 vs. 8), або лейпцизькому корпусі 2014 (&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;18 875&lt;/a&gt; vs. &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1 670&lt;/a&gt;).&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо ж природнішого, то відносна вживаність також є й непрямим свідоцтвом того, як слово сприймають більшість мовців. (@Sasha, дякую ще раз за це спостереження.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додам, що мені особисто (суб'єктивно, звісно) варіант &quot;надпис&quot; відчувається або як суржик (свідоме чи несвідоме уподібнення до російського &quot;надпись&quot;), або як архаїзм (у прикладах з класиків у словниках чи деінде можна зустріти, але то тексти сторічної чи більше давності).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="865" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-23T21:25:37.470" LastActivityDate="2017-03-23T21:25:37.470" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1080" PostTypeId="2" ParentId="994" CreationDate="2017-03-18T21:50:46.580" Score="1" Body="&lt;p&gt;Взагалi-то треба казати &lt;strong&gt;ЗША&lt;/strong&gt;. Так вважає, наприклад, &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-39076821&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;доктор філологічних наук Олександр Пономарів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;США — це приклад так званого русизму.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="869" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-18T22:17:05.387" LastActivityDate="2017-03-18T22:17:05.387" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1081" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-19T05:59:36.540" Score="9" ViewCount="181" Body="&lt;p&gt;Найчастіше я чув як &lt;em&gt;пошук підрядка&lt;/em&gt;. Тут мені незрозуміло, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;чому &lt;em&gt;під-&lt;/em&gt; адже &lt;em&gt;string&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;substring&lt;/em&gt;. А також matching, то не дуже вже й пошук. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Також є &lt;em&gt;pattern matching&lt;/em&gt;, для якого &lt;em&gt;string matching&lt;/em&gt; є частковим випадком, і який перекладається як &lt;em&gt;зіставляння із взірцем&lt;/em&gt;. &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=matching&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку &lt;em&gt;пошук підрядка&lt;/em&gt; вже інтуїтивно зрозуміло, тоді як &lt;em&gt;зіставляння із рядком&lt;/em&gt; потребує певного часу для входження в мову.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми формалізуємо задачу зіставляння із рядком так.&#xA;  Припустимо, що текст -- це масив &lt;strong&gt;&lt;em&gt;T&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;[1:n] завдовжки &lt;em&gt;n&lt;/em&gt; і, що взірець&#xA;  це масив &lt;strong&gt;&lt;em&gt;P&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;[1:m] завдовжки &lt;em&gt;m&lt;/em&gt;, де &lt;em&gt;m &amp;lt;= n&lt;/em&gt;. Також припускаємо,&#xA;  що елементи з &lt;strong&gt;&lt;em&gt;P&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;&lt;em&gt;T&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -- це символи зі скінченної абетки &amp;#0425;.&#xA;  Наприклад, &amp;#0425; = {0,1} або &amp;#0425; = {а, б, ..., я}. Масиви&#xA;  символів P і T часто називають &lt;strong&gt;рядками&lt;/strong&gt; символів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;От знайшов такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.unicyb.kiev.ua/Library/PROG/abutt2.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОШУК ЗРАЗКА В РЯДКУ&lt;/a&gt; А.Б.Ставровський &lt;em&gt;Посібник з програмування для студентів 1 курсу факультету кібернетики&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:05:13.777" LastActivityDate="2018-10-30T11:00:25.060" Title="Чи правильно ми перекладаємо &quot;string matching&quot;" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1082" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-19T11:55:38.433" Score="12" ViewCount="689" Body="&lt;p&gt;Як буде правильно чи обидва варіанти? На мою думку, тривале зберігання — це і є довготривале.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="876" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-19T16:23:52.943" LastActivityDate="2017-03-20T16:27:41.733" Title="Продукти тривалого чи довготривалого зберігання?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1085" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1091" CreationDate="2017-03-19T15:59:25.967" Score="9" ViewCount="1490" Body="&lt;p&gt;Тут я маю на увазі людину, яка слідує усім останнім тенденціям. Наприклад, щойно виходить новий IPhone, така людина намагатиметься купити його першим серед своїх друзів. Таким чином, така персона стає крутішою у власних очах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-03-20T00:19:51.497" Title="Яким словом можна назвати людину, яка завжди купує речі-новинки" Tags="|одним-словом|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1086" PostTypeId="2" ParentId="1082" CreationDate="2017-03-19T18:07:31.960" Score="7" Body="&lt;p&gt;Згідно зі «Словником української мови» в 11 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23065&amp;amp;page=783&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДОВГОТРИВА́ЛИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. Який довго триває, існує і т. ін.; довгочасний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23068&amp;amp;page=783&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДОВГОЧА́СНИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. Те саме, що довготрива́лий. // &#xA;  Здатний довго існувати, розрахований на довгий період.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23025&amp;amp;page=781&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДО́ВГИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Який займає великий відрізок часу; тривалий, довгочасний. // Протяжний, довготривалий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tryvalyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ТРИВА́ЛИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Який довго тривав або триває, продовжується й т. ін.; довгочасний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі точно я можу сказати лише одне: «продукт тривалого зберігання» теоретично можна інтерпретувати не лише як «продукт, пристосований до тривалого зберігання», а й як «продукт, що довго зберігався (лежав на полиці)». Це формально випливає з означення «який довго &lt;em&gt;тривав&lt;/em&gt; або триває…» (тобто, можливо, зберігання &lt;em&gt;тривало&lt;/em&gt; довго, а не буде тривати). Тим не менше, наскільки така незручна інтерпретація ймовірна, чи варто через це використовувати інші слова і чи позбавлені інші слова можливості такої інтерпретації — я, на жаль, сказати не можу. Тобто, фактично, відповідь наразі лише часткова — я не можу повноцінно відповісти на Ваше запитання. Можливо, в контексті «&lt;em&gt;таке-то&lt;/em&gt; зберігання» ці прикметники повністю синонімічні, а, можливо, й ні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Upd.: У &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=_UtRAAAAcAAJ&amp;amp;q=%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B3%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Німецько-руському словарі»&lt;/a&gt; (1867, Львів, друкарня М. Ф. Поремби) і «довготривалий», і «тривалий» надаються як переклади до німецького «&lt;a href=&quot;//de.wiktionary.org/wiki/langwierig&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;langwierig&lt;/a&gt;» (також «тривалий» надається як переклад для «&lt;a href=&quot;//de.wiktionary.org/wiki/best%C3%A4ndig&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;beständig&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;//de.wiktionary.org/wiki/dauerhaft&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;dauerhaft&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;//de.wiktionary.org/wiki/haltbar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;haltbar&lt;/a&gt;» — але це відповідає вже другому значенню цього слова за СУМ-11 — «тривкий», «витривалий» — що є поза темою питання). Ймовірно, «довготривалий» і «тривалий» уже в 1867 році були синонімами (якщо не брати до уваги додаткових значень «тривалий», які поза темою) — і, на мою думку, немає сенсу вважати їх не такими зараз. Проте, як тоді, так і зараз слово «тривалий» використовується значно частіше; здається, що «довготривалий» є просто посиленням слова «тривалий», що вживається суб'єктивно на розсуд автора.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також існує ряд прикметників, що теоретично можна застосовувати не лише до іменника «зберігання», а й до самих продуктів. Це вже назване вище «довгочасний» і «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23032&amp;amp;page=782&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;довговічний&lt;/a&gt;». Наприклад, «довгочасне житло», «довговічний матеріал». Тим не менше застосування цих прикметників до деяких видів продуктів видається мені стилістично небажаним. Окрім того, це може мати інший відтінок значення, наприклад, те, чого за кількістю / за планом певному колективу має вистачити надовго, а не те, що за своєю природою може не псуватися довго.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-20T05:22:02.200" LastActivityDate="2017-03-20T05:22:02.200" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1087" PostTypeId="2" ParentId="1082" CreationDate="2017-03-19T18:07:40.343" Score="6" Body="&lt;p&gt;У наказах і інструкціях МОЗ йдеться саме про &lt;em&gt;тривале&lt;/em&gt; зберігання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/z0523-06&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Про затвердження Інструкції з організації харчування дітей у дошкільних навчальних закладах&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ураховуючи   можливі  перебої  у  постачанні  продуктів  харчування, &#xA;  у  дошкільному  навчальному  закладі   повинен   бути  двотижневий &#xA;  запас рибних,  м'ясних консервів,  молочних продуктів  &lt;em&gt;тривалого&lt;/em&gt;&#xA;  терміну зберігання,  фруктів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/z0715-96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Про затвердження Санітарних правил і норм по застосуванню харчових добавок&lt;/a&gt; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Введення антиоксидантів  у  жири  допускається   тільки   при &#xA;  виробництві  харчових жирів,  призначених для &lt;em&gt;тривалого&lt;/em&gt; зберігання &#xA;  (більш 3-х місяців).  Антиоксиданти слід  вводити  у  високоякісні &#xA;  свіжі жири.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://moz.gov.ua/docfiles/dod143_1__2014.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ІНСТРУКЦІЯ з діловодства у Міністерстві охорони здоров’я України&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Описи справ постійного (&lt;em&gt;тривалого&lt;/em&gt;) зберігання&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-03-19T18:07:40.343" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1088" PostTypeId="2" ParentId="1071" CreationDate="2017-03-19T21:49:02.530" Score="8" Body="&lt;p&gt;Що називати &quot;давньоруською&quot; мовою - окрема тема для обговорення і суперечок. ;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ось цікава стаття про що в українській зберіглося від праслов'янської:&#xA;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pivtorak/pivt05.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://litopys.org.ua/pivtorak/pivt05.htm&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цитую уривок звідти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Оскільки переважна більшість української етномовної території збігається зі східним ареалом слов'янської прабатьківщини, цілком природно, що українці успадкували матеріальну й духовну культури своїх предків-праслов'ян цього реґіону, а українська мова перейняла від праслов'янської значний специфічний лексичний фонд і чимало фонетичних та граматичних (насамперед, морфологічних) рис, які в інших слов'янських мовах замінилися новими, а в нас вони склали найдавнішу групу українських мовних особливостей. Серед них найважливіші:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1) закінчення -у в род. відмінку однини іменників чол. роду з давньою основою на u: солоду, мéду, дóму, вéрху, пóлу;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;2) закінчення -ові, -еві (-єві) в дав. відмінку однини іменників чол. роду цієї самої групи типу сóлодові, мéдові, дóмові, а потім — і всіх інших іменників чол. роду;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;3) чергування приголосних г, к, x зі свистячими з, с, ц у дав. та місц. відмінках однини іменників: дЂвцЂ» слузЂ, на березЂ, на рЂцЂ, в книзЂ;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;4) кличний відмінок іменників: жено, друже, княже, брате, земле, владико, учителю;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;5) закінчення -ої в род. відмінку однини прикметників жін. роду: велúкої, дóброї, святої, пáгубної;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;6) форми дав. відмінка займенників мені, тобі, собі;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;7) форми 3-ї особи дієслів теперішнього і простого майбутнього часів І дієвідміни: мóже, убивáє, ідé, живé, поучáє;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;8) закінчення -мо в дієсловах 1-ї особи множини теперішнього і майбутнього часів: даємó, постáвимо, не питáємо, помагáємо та ін.;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="865" LastActivityDate="2017-03-19T21:49:02.530" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1089" PostTypeId="2" ParentId="819" CreationDate="2017-03-19T22:04:31.303" Score="10" Body="&lt;p&gt;Жодна природна мова не має механізмів штучного &quot;видалення&quot; з неї &quot;помилкових&quot; слів: нормативні матеріали, такі як загальні та спеціальні словники, мають лише обмежений вплив, і тільки на відносно невелику підмножину мовників... Втім, систематична підтримка бажаних синонімів, виправлення помилок у відповідних текстах для нових видань тощо, роз'яснення діючим та майбутнім викладачам, чому краще вживати певні слова замість певних інших — все це сприяє &quot;вимиванню&quot; небажаних слів та зміцненню вкоріненості кращих зразків...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="865" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-21T10:36:36.257" LastActivityDate="2017-03-21T10:36:36.257" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1091" PostTypeId="2" ParentId="1085" CreationDate="2017-03-19T23:44:18.580" Score="9" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що повного (точного) відповідника вашому опису одним словом не існує.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо ж наближень, то в минулому, скажімо у 60-і, 70-і чи 80-і роки людину, що завжди намагалася першою мати наймоднішу одежу, найновішу модель годинника, радіоприймача чи магнітофону (тодішні еквіваленти &quot;гаджетів&quot;), могли назвати &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pizhon&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;піжон&lt;/a&gt;&quot; чи &quot;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21880&amp;amp;page=748&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дженджик&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Молодший приятель мені підказує, що якщо хтось захоплюється найновішими гаджетами у першу чергу заради них самих, то зараз іноді кажуть &quot;&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%B3%D0%B0%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;гаджетоман&lt;/a&gt;&quot;, але це трохи інше...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для людини же, що купує найновіше, щоб хизуватися грішми, які може на це витратити, теж є кілька слівець, але вони неспецифічні до саме цієї описаної вами поведінки...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="865" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-20T00:19:51.497" LastActivityDate="2017-03-20T00:19:51.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1092" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-20T12:28:08.823" Score="8" ViewCount="159" Body="&lt;p&gt;У різних мовах є назва особливого &quot;жанру&quot; лексики, пов'язаного із діяльністю бюрократичних, юридичних, офіційних структур. Англійською це &lt;s&gt;&quot;&lt;a href=&quot;http://www.dictionary.com/browse/legalese?s=t&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;legalese&lt;/a&gt;&quot; (мова у якій високий відсоток юридичної термінології)&lt;/s&gt;, &quot;&lt;a href=&quot;http://www.dictionary.com/browse/officialese?s=t&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;officialese&lt;/a&gt;&quot; (офіційний стиль який тяжіє до довгих слів та багатословних конструкцій, які важко зрозуміти), російською його назвали &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B5%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%B8%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;канцелярит&lt;/a&gt;&quot; (назва, схожа на назву хвороби або мінералу).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дивлячись на фразу, що була створена чиновниками одразу видно її &quot;стабільність&quot; &amp;mdash; відсутність дієслів і намагання замінити їх іменниками, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Проводити заходи зі студентами щодо гідного ставлення до навчання, підвищення якості успішності та необхідності дотримання повсякчасно етичних норм поведінки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якесь українське слово для цього офіційно-бюрократичного діалекту української мови?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-05-23T14:10:59.723" LastActivityDate="2017-05-23T14:10:59.723" Title="Чи є відповідник для англійського &quot;legalese&quot; або російського &quot;канцелярит&quot;?" Tags="|одним-словом|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1093" PostTypeId="2" ParentId="1060" CreationDate="2017-03-20T15:47:54.703" Score="4" Body="&lt;p&gt;До слова “подходящий” підходять слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Відповідний&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Подібний&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Схожий&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я схиляюсь до перекладу - &quot;Відповідний&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidpovidnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Посилання на джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="883" LastActivityDate="2017-03-20T15:47:54.703" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1094" PostTypeId="2" ParentId="1082" CreationDate="2017-03-20T16:27:41.733" Score="4" Body="&lt;p&gt;Як вказав Sasha &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tryvalyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тривалий&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dovghotryvalyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;довготривалий&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dovghochasnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;довгочасний&lt;/a&gt; &amp;mdash; синоніми. Але дуже рідко коли синоніми мають абсолютно однакове значення. Якщо є декілька слів із схожим значенням у мові вони поступово беруть на себе якісь окремі смисли.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У коментарі до питання я висловив припущення що &lt;strong&gt;тривалий&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;довготривалий&lt;/strong&gt; як терміни можуть розрізняти різницю у тривалості зберігання продуктів і як приклад навів &quot;пастерізований&quot; та &quot;суперпастерізований&quot;. Цікаво що Гугл знайшов таку цитату:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;молоко суперпастеризоване, &lt;a href=&quot;http://z.texty.org.ua/deal/45474&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;довготривалого&lt;/a&gt; зберігання жирністю 2,5%&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більшість знайдених сторінок &quot;довготривалого зберігання&quot; &amp;mdash; описують заходи для зберігання продуктів, їх пакування, обладнання (морозильні камери), тощо. Тобто &quot;довготривалий&quot; часто описує способи &lt;strong&gt;максимально&lt;/strong&gt; тривалого зберігання продуктів (коли просто тривалого вже недостатньо). Але трапляються і сторінки де продуктами довготривалого зберігання називають і крупи,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Каталог товарів HausKit:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hauskit.com.ua/ua/products/214&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Термосумка&lt;/a&gt; використовується для довготривалого зберігання охолоджених продуктів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сирохман І.В. Товарознавство пакувальних матеріалів і тари:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Заморожене м'ясо втрачає &lt;strong&gt;протягом року&lt;/strong&gt; 1,5—2,5 % маси. Якщо його упаковувати у вологонепроникну плівку (наприклад поліетилен), ці втрати можна скоротити до 0,1% і нижче. Для &lt;a href=&quot;http://tovar.dt-kt.net/books/book-14/chapter-1372/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;довготривалого&lt;/a&gt; зберігання замороженого м'яса використовують тришарові співекструзійні плівки на основі поліетилену.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Greenteam - Технологія зберігання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Поступове зниження температури в камері ... забезпечує довгострокове зберігання цибулі &lt;strong&gt;до 8 місяців&lt;/strong&gt;. Для зберігання моркви, буряку, капусти ДУЖЕ ВАЖЛИВО! використовувати сировину, яка вирощувалася саме для &lt;a href=&quot;https://www.greenteam.ua/index.php/kontrol-kachestva/tekhnologiya-zberigannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;довготривалого&lt;/a&gt; зберігання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сирохман І. В. Товарознавство харчових продуктів функціонального призначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Термізовані молочні продукти &lt;a href=&quot;http://p-for.com/book_470_glava_84_10.2._KLASIF%D0%86KA%D0%A1%D0%86JA_%D0%86_FORM.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;довготривалого&lt;/a&gt; зберігання, наприклад, десерт на основі сиру кисломолочного або термізований сметанний продукт. Термін придатності термізованого продукту з пектином, залежно від обладнання, способу фасування й упаковки — перевищує &lt;strong&gt;30 діб&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну і на додачу, є такий фактор як &quot;канцелярит&quot; або офіційно-бюрократичний стиль який тяжіє до довгих, складних слів. Це явище також може призводити до вибору з двох синонімів &quot;тривалий&quot; і &quot;довготривалий&quot; саме останнього через його складність.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-03-20T16:27:41.733" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1095" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1101" CreationDate="2017-03-20T20:50:59.330" Score="9" ViewCount="344" Body="&lt;p&gt;Зустрів, перепрошую заздалегідь за таке посилання, на російськомовному &lt;a href=&quot;https://lurkmore.to/%D0%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Lurkmore&lt;/a&gt; такий абзац:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прихильники оптимізувати абетку, чомусь не вимагають скасувати недвозначно схожі один одного &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;й&lt;/em&gt;, які є похідними від однієї і тій ж самої літери &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; (яке читалась як &lt;em&gt;і коротка&lt;/em&gt;), на яких висять одні і ті ж фонеми, що не перетинаються у вживанні. Цілком нескладно звикнути як до &lt;em&gt;добриь день&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;граь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ьод&lt;/em&gt;, так і до &lt;em&gt;голитисй&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;батйко&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Нйю-Йорк&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ллєтйся&lt;/em&gt;. До речі, про цю проблему з дублікатом &lt;em&gt;короткої і&lt;/em&gt; писали ще в 17 столітті, але ні петровські, ні післяреволюційні реформатори її так і не вирішили.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дещо схожа ситуація, як на мене, і у нас. Хіба що є «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/v~jo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вйо&lt;/a&gt;», але це вигук, причому доволі маловживаний, і зміна на «вьо» буде не дуже чутливим. А про інших не дуже згадую, можливо ви згадаєте. А якщо було б критично, то можна було зробити щось на кшталт «в'ьо» чи «в'йо», тобто за допомогою знака апострофа. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли створювалась українська абетка, чи коли Україна стала незалежною, то були якісь свої спроби якось це вирішити, якщо так — чому залишили? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розумію, що один з сильних мінусів — це звичка, можлива деяка складність у навчання. Але розумне зменшення абетки, то, як на мене, доволі позитивна річ. Один з прикладів: буде ще вільна клавіша (особливо зручно для мобільної) з вільними двома символами, наприклад кома та апостроф. Чи я чогось ще не помічаю?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:12:33.133" LastActivityDate="2018-05-17T21:12:33.133" Title="Букви Й та Ь — зміна абетки" Tags="|абетка|альтернативні-правописи|мʼякий-знак|" AnswerCount="2" CommentCount="15" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1096" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-21T01:12:56.150" Score="28" ViewCount="798" Body="&lt;p&gt;Чи існує словник штибу Urban Dictionary для української мови, де б прості користувачі могли додавати тлумачення слів (а також голосувати за найкращі визначення слова? Запитую, бо як я (на жаль) постійно дізнаюся - традиційні українські тлумачні словники (СУМ тощо) не мають величезної кількості українських сленгових слів та діалектизмів (наголошую саме на питомо українські слова, а не різні русизми, полонізми чи англіцизми, які часто помилково включають до сленгу розмовної української мови (вони такими не є).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведу приклад. Я походжу з Полтавщини, і хоча там існує дуже велика проблема дикого суржику в усіх містах і селах, але навіть у тому суржику ще не загубилися  велика кількість питомо українських розмовних слів. Наприклад, слово &quot;&lt;em&gt;невтрисрака&lt;/em&gt;&quot; — це сленг/діалектизм, що означає &quot;погана хазяйка (або ж хазяїн), яка погано доглядає за своїм господарством (напр. посуд не митий, сміття стоїть лусом, всюди пилюка тощо). Якщо це слово загуглити, то воно на всю мережу з'являється двічі (і у обох випадках не на профільних сайтах для словників).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таких прикладів вдосталь (тобто існує багато питомо українських сленгових слів; у моєму випадку з Полтавського регіону, але я впевнений, що й інші україномовні регіони мають такі питомо українські сленгові слова, про які мені невідомо), й часто-густо Гугл про їхнє існування не знає нічого (були випадки, коли видав 0 результатів пошуку). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPD: Ось що я знайшов на філологічному сайті &lt;a href=&quot;http://web.archive.org/web/20100430150011/http://novamova.org/2009/10/urbandicts/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;НоваМова&quot;&lt;/a&gt; (зараз мертвий). Написано Антоном Шпігуновим у 2009 році:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Словники бувають різні:дво- і одномовні, орфографічні, етимологічні,&#xA;  тлумачні, спеціальні та ще багато які, однак сьогодні розкажемо Вам&#xA;  про незвичайний вид інтернет-словників.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Це – UrbanDictionary та його російський проект-побратим (читай: клон)&#xA;  СловоНово, словники сучасної лексики, жаргонізмів і сленгу.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Хіба в кожного з нас не бувало моментів, коли ми бачили слова на&#xA;  кшталт “Дичка” (Автомобіль ВАЗ-2110) чи “hinky” (Something as yet&#xA;  undefinable is wrong, out of place; not quite right), але навіть&#xA;  приблизно не знали, що ж воно значить? Звичайно ж, словники сленгу&#xA;  жаргонізмів видаються регулярно, однак таке живе і динамічне явище як&#xA;  розмовна мова неможливо адекватно охопити навіть щорічними&#xA;  перевиданнями таких словників.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тому ось вони, “живі” словники, що поновлюються самими користувачами&#xA;  щодня, такі ж живі, як і сам пласт мови, який вони прагнуть охопити.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словники ці можуть стати в нагоді перекладачеві при перекладі&#xA;  новітньої літератури, адже хоча деякі автори, наприклад І. Уелш та Е.&#xA;  Берждесс, іноді й подають словнички в кінці своїх творів, більшість&#xA;  так своїх читачів не балують. Лексикографи тут знайдуть цікаве та&#xA;  новітнє вирішення проблеми охоплення “живої” мови та постійної&#xA;  актуальзації картотеки. А пересічний відвідувач завжди може завітати,&#xA;  щоб відчути справжній народний дух у своїй мові та підняти собі&#xA;  настрій.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До речі, українського аналога цих проектів наразі не існує.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="331" LastEditDate="2017-04-04T17:04:53.147" LastActivityDate="2022-08-31T17:03:02.147" Title="Чи існує словник штибу Urban Dictionary для української мови, де б прості користувачі могли додавати тлумачення слів?" Tags="|resource-request|українські-словники|словники|" AnswerCount="5" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1097" PostTypeId="2" ParentId="1096" CreationDate="2017-03-21T05:20:14.967" Score="15" Body="&lt;p&gt;На r2u є &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/html/announcement.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сучасний народний словник&lt;/a&gt;. Правда, він російсько-український, а не тлумачний, але якщо слово є в російській, то ви можете додати його і переклад з тлумаченням і прикладами вживання. Додавання відбувається через обговорення на &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewforum.php?f=7&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цьому форумі&lt;/a&gt; в розділі &quot;Обговорення статей&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewforum.php?f=12&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ось форум&lt;/a&gt; на якому ви зможете додати переклад, тлумачення і приклади вживання до &lt;em&gt;Загального народного англійсько-українського словника&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мета&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Створення народного загального високоякісного англійсько-українського&#xA;  словника. В першу чергу цей словник має надавати українські переклади,&#xA;  яких немає в інших словниках (зокрема надсучасні терміни), або&#xA;  переклади яких в наявних словниках є неточними або неповними.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Кожен охочий може запропонувати новий переклад на форумі (зі сторінки&#xA;  пошуку є гіперланка на обговорення запитаного слова), або обговорити&#xA;  наявний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось приклад перекладу, який з'явився лише цього року:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/I05sz.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/I05sz.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewforum.php?f=46&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;форум тлумачного словника&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Urban Dictionary можна додавати й україномовні слова - ось приклад &lt;a href=&quot;http://www.urbandictionary.com/define.php?term=%D0%BA%D1%83%D1%80%D0%B2%D0%B0&amp;amp;defid=9286052&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;курва&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-04-07T07:44:06.660" LastActivityDate="2017-04-07T07:44:06.660" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1098" PostTypeId="2" ParentId="568" CreationDate="2017-03-21T07:00:05.860" Score="6" Body="&lt;p&gt;Щодо українських документів та рекомендацій, є посібник Партико 3. В.&#xA;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Partyko_Zinovii/Zahalne_redahuvannia_normatyvni_osnovy.djvu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Загальне редагування: нормативні основи&lt;/a&gt;. (Навчальний посібник. — Л.: ВФ Афіша, 2006., с. 277)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось, що в ньому сказано:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Цитати можна виділяти трьома способами: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;а) за допомогою лапок; при цьому,  коли всередині цитати є інші    лапки, їх подають у такій послідовності: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«хххх &quot;ххххх &quot; хххх»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;б) за допомогою шрифтових виділень; в) за допомогою поліграфічних &#xA;  засобів, наприклад, лівосторонніх втягувань, міжабзацних відступів&#xA;  зверху та  знизу цитати тощо.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання зовнішнього вигляду лапок взагалі не тема правопису, за традицією це царина технічних редакторів, в СРСР традиційно було два типу лапок: &lt;em&gt;«типографські»&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;„рукописні“&lt;/em&gt;. Звичайно, що пересічні громадяни в докомп'ютерну епоху не мали відношення до видавничої справи, тому ніхто ніколи не робив акцентів на зовнішньому вигляді лапок, у ГОСТах (наприклад ГОСТ 7.1—84), що нормують видавничу діяльність детально описувалось, де лапки вживати, але сам вигляд лапок не описувався.    &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З появою комп'ютерів друкувати літературу стало дуже легко, це почали робити люди без фахової підготовки, часто покладаючись на систему виправлення MS Ворду, але вона не була налаштована згідно наших нормативів, тому ми сьогодні спостерігаємо деякий безлад у цьому питанні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-21T09:48:21.347" LastActivityDate="2017-03-21T09:48:21.347" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1099" PostTypeId="2" ParentId="1095" CreationDate="2017-03-21T07:17:41.157" Score="6" Body="&lt;p&gt;Слова, в яких &quot;й&quot; іде після приголосної: &quot;підйом&quot;, &quot;зйомка&quot;, &quot;серйозний&quot;, &quot;курйоз&quot;, &quot;шевйот&quot; і похідні.&#xA;Також будуть проблеми з прізвищами на кшалт &quot;Воробйов&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, ці проблеми можна розв'язати апострофом. Але головна проблема (моя суб'єктивна точка зору) в тому, що написання впливає на вимову. Ми можемо згадати історію з г/ґ. Хоча за радянських часів ніхто не сперечався, що &quot;грунт&quot; треба вимовляти &quot;ґрунт&quot;, але про це майже забули лише за 60 років! Така зміна цілком може призвести до зміни звучання обох літер (й,ь) до якогось середнього (хоч я й не можу уявити, що це буде).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо вже дійсно мінімізувати кількість літер в абетці, то тут є багато опцій без жодних змістовних втрат, як зазначали в коментарях:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Літера &quot;щ&quot; завжди позначає &quot;шч&quot;. Така зміна ще й сприятиме правильній вимові, бо багато хто вимовляє &quot;шьо&quot;, якщо більш знайомий з російською мовою. Виграємо одну літеру без жодних втрат.  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Літери &quot;я&quot;, &quot;ю&quot;, &quot;є&quot;, &quot;ї&quot; можна замінити на йа/ьа, йу/ьу, йе,ье, йі. Виграємо 4 літери + апостроф стає непотрібним. Тут найбільша проблема в теплих почуттях до рідних літер &quot;є&quot; та &quot;ї&quot; ). Також, згідно зі швидким власним дослідженням текст у середньому збільшиться приблизно на 7.5% від таких змін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо у вас дійсно є бажання змінити абетку, то рекомендую приєднатися до одного з вищенаведених рухів: є чимало прибічників цих змін, дехто навіть пише всі повідомлення так.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є рух за додавання декількох літер до української абетки џ (дж) та ѕ (дз, це не латинська s).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-03-21T09:52:40.080" LastActivityDate="2017-03-21T09:52:40.080" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1100" PostTypeId="2" ParentId="1062" CreationDate="2017-03-21T11:48:13.170" Score="16" Body="&lt;p&gt;Поверхневий пошук приніс наступні варіанти з &lt;a href=&quot;http://ua-referat.com/%D0%97%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B2_%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цього джерела&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;у розділі про нейтральні форми звертання наводиться такий приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;При зверненні до групи людей часто використовувалася і просто форма &lt;strong&gt;люди&lt;/strong&gt; (люде).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;згадуються наступні варіанти з публіцистичних текстів: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;... адресації групи людей (&lt;strong&gt;Дівчата&lt;/strong&gt;, минуло разу ви пріїжджалі з концертом ...; &lt;strong&gt;Хлопці&lt;/strong&gt;, Перш за все, від імені усіх майданівців хотілося бі подякувати ...) є очевидним елементом розмовного стилю, до того ж підкреслюють солідарність говорить з адресатом, тому що такі форми вибиралися для звернення до членів музичного колективу, тобто позбавлені прямої вказівки на вік&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;наводяться також приклади з онлайн-спілкування:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Народ&lt;/strong&gt;! Я прошу вибачення ...;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти &quot;народ&quot; та &quot;люди&quot; в принципі можна застосовувати, звертаючись до змішаної групи молодих людей.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, в сучасній англійській мові вживаним звереннням до змішаної групи людей є &quot;&lt;a href=&quot;http://www.urbandictionary.com/define.php?term=you%20guys&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;you guys&lt;/a&gt;&quot; (дослівно: &quot;ви хлопці&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2017-03-21T11:48:13.170" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1101" PostTypeId="2" ParentId="1095" CreationDate="2017-03-21T11:52:52.917" Score="4" Body="&lt;p&gt;Викладене нижче — це винятково моя особиста думка. Але саме питання, по-моєму, філософське і запитує про особисті міркування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Ми стоїмо далі за росіян від такої реформи, бо в нас немає літери «ё».&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Справді, дивно буде писати слова, &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/1099/4&quot;&gt;зазначені Kyrylo Yatsenko&lt;/a&gt;, як «зʼйомка», «серʼйозний», «Воробʼйов» (вставляючи апостроф, щоби &lt;em&gt;ь/й&lt;/em&gt; після Вашої реформи не пом'якшувало попередній приголосний), а &lt;em&gt;бульйон&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;каньйон&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лосьйон&lt;/em&gt; — як «булйʼйон», «канйʼйон», «лосйʼйон» (чи «булййон», «канййон», «лосййон»?).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Логічніше вже ввести літеру &lt;em&gt;ө&lt;/em&gt; (я спеціально не запозичую російську &lt;em&gt;ё&lt;/em&gt; (або, наприклад, &lt;em&gt;є̈&lt;/em&gt;), щоби з нею випадково не запозичити недбалість її вживання) і писати «зʼөмка», «серʼөзний», «Воробʼөв» — відповідно, після Вашої реформи «бульөн», «каньөн», «лосьөн» зіллються з «булйөн», «канйөн», «лосйөн».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;А чи не заважає росіянам відсутність літери «ї» провести цю реформу?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Це могло би здаватися логічним: у нас в ряду йотованих бракує &lt;em&gt;ө&lt;/em&gt;, і це заважає нам провести таку реформу — але ж у них в ряду йотованих не вистачає &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ні, не заважає; навпаки, фактично допомагає, вирішуючи іншу проблему.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Адже традиційно росіяни позначають сполуку звуків [йі] таким чином — &lt;em&gt;ьи&lt;/em&gt; (при тому, що російська &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; не вважається йотованою: &lt;a href=&quot;http://www.logozavr.ru/1554/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://dic.academic.ru/dic.nsf/lingvistic/543/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;): &lt;em&gt;воробьи&lt;/em&gt; [воробйі], &lt;em&gt;соловьи&lt;/em&gt; [соловйі] тощо (я в дитинстві довго не міг повірити, що воно справді так пишеться). Тобто росіяни &lt;em&gt;вже&lt;/em&gt; частково змішують &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; — залишилося змішати остаточно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-21T12:04:44.297" LastActivityDate="2017-03-21T12:04:44.297" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1102" PostTypeId="2" ParentId="1062" CreationDate="2017-03-21T18:04:58.643" Score="6" Body="&lt;p&gt;А чим вам не до вподоби слово „молодь“ з відповідним кличним відмінком „мо́лоде“? Наприклад, дорога мо́лоде або шановна мо́лоде! Навмисно поставив наголос на о́, щоби не плутали з прикметником молоде́. У інтернеті можна знайти безліч текстів з цим відмінком. На цьому сайті &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&lt;/a&gt; наявні інші синоніми до молодь, але, на мою думку, вони недоречні у вашому випадку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastActivityDate="2017-03-21T18:04:58.643" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1103" PostTypeId="2" ParentId="890" CreationDate="2017-03-22T10:45:33.933" Score="3" Body="&lt;p&gt;Як правильно вказав bytebuster, корисною є інша стаття, щодо слова &quot;баскаличитися&quot;. Але &quot;баский&quot; походить не від &quot;баскаличитися&quot;, а від спільного &quot;пращура&quot; - слова &quot;баса&quot;, тобто краса.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось стаття щодо баскаличитися:&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/03Jl6.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/03Jl6.png&quot; alt=&quot;баскаличитися&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник Даля щодо слова &lt;a href=&quot;http://dic.academic.ru/dic.nsf/enc2p/205918&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;баский&lt;/a&gt; відсилає до слова &lt;a href=&quot;http://dic.academic.ru/dic.nsf/enc2p/205890&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;баса&lt;/a&gt; (краса, ошатність, вродливість) де серед прикладів є &quot;басенька дівчина, їй би ще й хлопця баского&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-03-22T10:45:33.933" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1104" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-22T21:59:48.983" Score="18" ViewCount="2581" Body="&lt;p&gt;Донедавна я не зауважував, що багато київських супермаркетів запрошують на роботу &lt;em&gt;охоронників&lt;/em&gt;. Сьогодні, з цікавості взявши до рук Книгу відгуків і пропозицій в одному з них, прочитав приблизно таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пропоную у всіх оголошеннях про роботу замінити слово-покруч&#xA;  &quot;&lt;strong&gt;охоронник&lt;/strong&gt;&quot; на український відповідник &quot;&lt;strong&gt;охоронець&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи справді це слово є нетиповим для української мови? Наприклад, Словник української мови в 11 томах &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/okhoronnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знає&lt;/a&gt; про &lt;em&gt;охоронника&lt;/em&gt; і каже, що це слово означає&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;те саме, що &lt;strong&gt;охоронець&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="22" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:49:03.517" LastActivityDate="2018-11-08T19:18:06.300" Title="Звідки в українській мові слово &quot;охоронник&quot;, і в чому його відмінність від &quot;охоронця&quot;?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1105" PostTypeId="2" ParentId="1104" CreationDate="2017-03-22T22:26:47.807" Score="12" Body="&lt;p&gt;До 1933 року словники &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D1%85%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пишуть&lt;/a&gt; «охоронник», хоча Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) зазначає, що це росіянізм зі значенням «сотрудник охранного отделения», тобто таємної поліції, а це не зовсім те, що ми зараз цим словом називаємо. Російсько-український словник 1948 р. (М. Калинович, Л. Булаховський, М. Рильський) теж пише «охоронник».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А як ми &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D1%85%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подивимося&lt;/a&gt;, що ж таке «охоронець», то побачимо, що в цього слова значення зовсім инше: &lt;em&gt;рос.&lt;/em&gt; «защитник», «охранитель», «телохранитель», «[aнгел-]хранитель» – [янгол]-охоронець.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, виходить, що в сучасних супермаркетах працюють саме &lt;strong&gt;охоронники&lt;/strong&gt;, а не охоронці. Суфікс &lt;em&gt;-ник&lt;/em&gt; на позначення професії є звичайним українським суфіксом, згадаймо такі професії / роди занять як &lt;em&gt;лірник, пасічник, сотник, землевласник, месник, самотник, грабіжник, книжник, будівник, рятівник&lt;/em&gt; тощо, подібних українських слів сотні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="403" LastEditDate="2017-04-03T22:03:03.010" LastActivityDate="2017-04-03T22:03:03.010" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1106" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1404" CreationDate="2017-03-23T00:19:28.833" Score="11" ViewCount="1419" Body="&lt;p&gt;Які існують якісні англо-українські словники у вигляді веб-сервісів, або програмних застосунків, для безкоштовного комерційного використання? Він мені потрібен для інтегрування в онлайн-сервіс для вивчення мов, тому важлива безкоштовність, а також формат з яким можна працювати програмними засобами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я зустрічав лише &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/hello#Translations&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Wiktionary&lt;/a&gt;, де для англійського слова в розділі &lt;code&gt;Translations&lt;/code&gt; можна знайти переклади на інші мови, в тому числі на українську. Проте, користуватись ним для пошуку перекладу не дуже зручно, та й перевести його в формат зручний для автоматизації досить складно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо є інші варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="405" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-23T06:54:33.567" LastActivityDate="2017-07-31T11:28:52.663" Title="Відкритий цифровий англо-український словник" Tags="|from-english|resource-request|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1107" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1110" CreationDate="2017-03-23T03:54:39.487" Score="13" ViewCount="170" Body="&lt;p&gt;In English, it is acceptable to use &quot;with&quot; without a word to follow it.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I would go to the dance, but I don't have anyone to go &lt;em&gt;with&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is this kind of construction acceptable in Ukrainian? If not, what would be the Ukrainian equivalent of this kind of construction?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-23T22:31:15.763" LastActivityDate="2017-03-23T22:31:15.763" Title="Can &quot;з&quot; be used without a word following it?" Tags="|from-english|граматика|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1108" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-23T04:01:21.277" Score="9" ViewCount="265" Body="&lt;p&gt;I am aware that Ukrainian has no word for &quot;go&quot; that does not imply a form of transit.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So what verb would be substituted for &quot;go&quot; in the translation of:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;How did you &lt;em&gt;go&lt;/em&gt; there?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastActivityDate="2017-03-23T05:01:59.907" Title="Translation of &quot;How did you go there?&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1109" PostTypeId="2" ParentId="1108" CreationDate="2017-03-23T05:01:59.907" Score="10" Body="&lt;p&gt;You are right, Ukrainian specifies whether you go on foot, &lt;em&gt;іти&lt;/em&gt;, or on/in a kind of transport, &lt;em&gt;їхати&lt;/em&gt;. Still, Ukrainian &lt;em&gt;does&lt;/em&gt; have a verb which generalizes over &lt;em&gt;іти&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;їхати&lt;/em&gt;, and that is &lt;em&gt;дістатися&lt;/em&gt;, &quot;to get&quot;, and that is the word you use if you are not sure how far the place is. That is why:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;How did you &lt;em&gt;go&lt;/em&gt; there?&quot; is &quot;Як ви туди &lt;em&gt;дісталися&lt;/em&gt;?&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-03-23T05:01:59.907" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1110" PostTypeId="2" ParentId="1107" CreationDate="2017-03-23T05:28:03.413" Score="15" Body="&lt;p&gt;That &lt;em&gt;with&lt;/em&gt; and the like at the end of the sentence is very typical of English (and some other Germanic languages), but it is absolutely un-Slavic in general and un-Ukrainian in particular. That is called &quot;hanging prepositions&quot;, Ukrainian does not allow that and it always moves those prepositions into the middle of the sentence. If we take your example, Ukrainian will put the words in it in such an order:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;..., but I don't have anyone to go &lt;em&gt;with&lt;/em&gt; → ..., but I don't have anyone &lt;em&gt;with whom&lt;/em&gt; to go&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;That particular sentence in Ukrainian is:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я б пішов (masc.)/пішла (fem.) на танці, та немає &lt;em&gt;з ким&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As you can see, since the preposition is no more hanging into the abyss of the end of the sentence, there must be something to follow it, which is usually the pronouns &lt;em&gt;хто&lt;/em&gt; &quot;who&quot; or &lt;em&gt;що&lt;/em&gt; &quot;what&quot; in the case which is demanded by the preposition. In your example it is &lt;em&gt;ким&lt;/em&gt; which is &lt;em&gt;хто&lt;/em&gt; &quot;who&quot; in the Instrumental case, for &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; needs Instrumental.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-03-23T14:17:27.500" LastActivityDate="2017-03-23T14:17:27.500" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1111" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2654" CreationDate="2017-03-23T06:11:37.583" Score="20" ViewCount="439" Body="&lt;p&gt;Пошук в інтернеті видає винятково &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=%D0%B1%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бітність&lt;/a&gt;, але чому не &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=%D0%B1%D1%96%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бітовість&lt;/a&gt;. Натомість маємо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D1%81%D1%83%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Бітовий зсув&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%97&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Бітові операції&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%96%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Бітовий потік&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно, яке правило це регулює?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось знайшов давнє обговорення на LOU - &lt;a href=&quot;http://linux.org.ua/index.php?topic=930.0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бітний чи бітовий&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-09-15T18:44:53.423" LastActivityDate="2017-09-16T08:37:19.147" Title="Як правильно - &quot;бітний&quot; чи &quot;бітовий&quot;, &quot;бітність&quot; чи &quot;бітовість&quot;?" Tags="|вибір-слова|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1112" PostTypeId="2" ParentId="1096" CreationDate="2017-03-23T06:27:18.313" Score="8" Body="&lt;p&gt;Хоча там не можна додавати власні слова, бо це вже опубліковані книги, не можна не згадати про праці &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%9B%D0%B5%D1%81%D1%8F_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%96%D1%97%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Лесі Ставицької&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://toloka.to/t10945&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український жарґон. Словник&lt;/a&gt; - лише цензурний сленг&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://toloka.to/t28701&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українська мова без табу. Словник нецензурної лексики та її відповідників. Обсценізми, евфемізми, сексуалізми&lt;/a&gt; - нецензурна лайка&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastActivityDate="2017-03-23T06:27:18.313" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1113" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1186" CreationDate="2017-03-23T07:32:58.717" Score="15" ViewCount="25608" Body="&lt;p&gt;Правильно вживати &lt;strong&gt;І&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;Й&lt;/strong&gt; якщо *мовірний чи *мовірнісний зустрічаються на початку речення чи після коми?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія вживає обидва варіанти, хоча, здається, здебільшого перевага надається &lt;strong&gt;Й&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C_%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Імовірність безвідмовної роботи&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Імовірність&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%96%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B0%D0%BB&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Імовірний інтервал&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%BD%D1%96%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ймовірнісний простір&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%BD%D1%96%D1%81%D0%BD%D0%B0_%D0%BD%D0%B5%D0%B9%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B6%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ймовірнісна нейронна мережа&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%BD%D1%96%D1%81%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ймовірнісна класифікація&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-04-03T21:31:39.493" Title="Імовірний чи Ймовірний на початку речення" Tags="|чергування|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1114" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1115" CreationDate="2017-03-23T13:57:23.803" Score="16" ViewCount="761" Body="&lt;p&gt;В інтернет-спільноті існує явище публікації на своєму ресурсі (блозі, сторінці у соцмережі тощо) статей, які цілком взяті з іншого джерела.&lt;br&gt;&#xA;Іншими словами, я читаю статтю, яка опублікована у ЗМІ чи в іншому блозі і роблю &lt;em&gt;«перепост»&lt;/em&gt;, тобто, копіюю текст статті, вставляю посилання на першоджерело і публікую у себе (зі своїми коментарями чи без них).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ця дія зазвичай називається &lt;em&gt;«перепост»&lt;/em&gt;, дієслово &lt;em&gt;«перепощувати»&lt;/em&gt; і дієприкметник &lt;em&gt;«перепощено»&lt;/em&gt;. Я у своєму блозі використовую шапку такого виду:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Перепост допису: &lt;a href=&quot;http://#&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Назва оригінального допису&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені не дуже подобається це слово, тому що воно виглядає як калька з англійської (&quot;&lt;em&gt;post&lt;/em&gt;&quot; = допис, публікація + префікс &lt;code&gt;пере-&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З тієї само причини, мені також не подобається дієслово &lt;em&gt;«я перепощую»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує більш питоме українське слово, яким можна називати це явище? Я чув про наступні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;дієсл. &lt;em&gt;реферувати&lt;/em&gt;, дієприкм. &lt;em&gt;зреферовано&lt;/em&gt; — також калька з англ.;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перепублікація&lt;/em&gt; — занадто довге, як на мене;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Cлово &lt;em&gt;&quot;посилання&quot;&lt;/em&gt; означає іншу дію: (hyper-)link, reference.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:45:09.090" LastActivityDate="2018-05-17T21:45:09.090" Title="Чи є термін кращий, ніж &quot;перепост&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1115" PostTypeId="2" ParentId="1114" CreationDate="2017-03-23T14:40:58.930" Score="12" Body="&lt;p&gt;Бачу що певна кількість сайтів у повідомленні щодо можливості використання матеріалів використовують слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/peredruk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;передрук&lt;/a&gt;&quot;. Деякі сайти - електронні версії газет, але є і такі, що є просто веб-сайтами ніяк не пов'язаними з друкарською діяльністю (ба більше, займаються виключно веб-дизайном):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Передрук матеріалів тільки за наявності посилання на &lt;a href=&quot;http://izvestiya.odessa.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;izvestiya.odessa.ua&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Будь-яке копiювання, публiкацiя, передрук чи наступне поширення iнформацiї та усіх інших матеріалів, в тому числі фото, дозволяється тільки за умови посилання на сайт &lt;a href=&quot;http://volga.lutsk.ua/view/607/1/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Волинської газети&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Передрук матеріалів сайту заборонено. &lt;a href=&quot;http://webstudio2u.net/ua/news/754-sinonimy-v-yandex-poiske-dlya-saitov.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;webstudio2u.net&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Передрук матеріалів можливий за умови публікації &lt;strong&gt;активного гіперпосилання на сайт у першому абзаці.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(&lt;a href=&quot;http://longread.povaha.org.ua/natalka-snyadanko-seksyzm-i-robota-tse-vzagali-zvuchyt-yak-synonimy/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;povaha.org.ua&lt;/a&gt;, виділення напівжирним моє)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З власного досвіду, коли було очевидно що це нетиповий для мого блогу текст, писав просто &quot;Оригінал: (посилання на оригінальну статтю)&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як справедливо прокоментував Андрій Бандура, повідомлення &quot;Волинської газети&quot; дає приклади додаткових варіантів, похідних від &quot;поширення&quot;, &quot;копіювання&quot; та &quot;публікація&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Поширено допис&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;Поширення допису&lt;/strong&gt;, що запропоновано Андрієм Бандурою (додатково можна відзначити фонетичну подібність до англійського &lt;strong&gt;Share&lt;/strong&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Копія допису&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;Копіювання допису&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Згадана вами &lt;strong&gt;перепублікація&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Можливо просто &lt;strong&gt;відтворення допису&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-27T14:24:13.960" LastActivityDate="2017-03-27T14:24:13.960" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1116" PostTypeId="2" ParentId="1114" CreationDate="2017-03-23T16:26:34.517" Score="8" Body="&lt;p&gt;Якщо є &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dopys&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;до-пис&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, то за логікою щось має бути на основі &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pysaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;писати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. Як щодо &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spysuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;c-писувати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СПИСУВАТИ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1. Писати, відтворюючи текст оригіналу; робити рукописну копію&lt;br&gt;&#xA;  ...&lt;br&gt;&#xA;  8. Точно відтворювати, копіювати що-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Списано звідси: &amp;lt;текст посилання&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Списування дозволяється лише за письмового дозволу авторів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-23T16:29:47.737" LastActivityDate="2017-03-23T16:29:47.737" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1117" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-23T19:20:11.113" Score="16" ViewCount="15151" Body="&lt;p&gt;Чи обидва ці слова можуть бути використані в офіційних паперах, або одне з них є преферовано?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="891" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-23T20:16:07.233" LastActivityDate="2017-03-24T12:17:16.667" Title="Донька vs дочка в офіційних документах" Tags="|різниця-між-словами|legal-terms|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1118" PostTypeId="2" ParentId="1117" CreationDate="2017-03-23T21:20:01.093" Score="15" Body="&lt;h3&gt;«Словник української мови» в 11 томах (1971)&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Каже, що &lt;em&gt;доня&lt;/em&gt; — пестливе, а &lt;em&gt;донька&lt;/em&gt; — розмовне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/donja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДО́НЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, і, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пестл.&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;strong&gt;дочка́&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/donjka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДО́НЬКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;strong&gt;дочка́&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dochka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДОЧКА́&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt; 1. Особа жіночої статі стосовно до своїх батьків. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно в офіційних документах доречніше застосовувати &lt;em&gt;дочка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;«Словник української мови» в 20 томах (2010)&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вже не подає біля слова &lt;em&gt;донька&lt;/em&gt; поміту «розмовне»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23937&amp;amp;page=825&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДО́НЬКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;strong&gt;дочка́&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;При цьому дефініції інших двох слів не змінюються: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23936&amp;amp;page=806&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;до́ня&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; так само пестливе, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=24712&amp;amp;page=825&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дочка́&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; так само «особа жіночої статі стос. до своїх батьків»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо Вам все одно, то я би застосовував &lt;em&gt;дочка&lt;/em&gt;. По-перше, (якщо припустити, що конотація слова &lt;em&gt;донька&lt;/em&gt; справді змінилася, а не це помилка в одному зі словників) воно не розмовне навіть з точки зору найбільших ретроградів; по-друге, якщо &lt;em&gt;доня&lt;/em&gt; — пестливе, то яке тоді &lt;em&gt;донька&lt;/em&gt;? Проте якщо Ви маєте якісь уподобання саме до слова &lt;em&gt;до́нька&lt;/em&gt;, то особисто я не бачу причин не застосовувати його.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-23T21:20:01.093" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1119" PostTypeId="2" ParentId="1114" CreationDate="2017-03-23T21:48:45.910" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perepys&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перепис&lt;/a&gt; може мати не тільки вже звичне значення, що означає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perelik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перелік&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oblik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;облік&lt;/a&gt; чогось [населення], а й дію «переписування» тощо. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дія за значенням &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perepysuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переписувати, переписати&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Перепис з [посилання].&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Перепис дозволяється лише за письмового дозволу авторів.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Перепис заборонений. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Списування дозволяється лише за письмового дозволу авторів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2017-03-23T21:48:45.910" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1120" PostTypeId="2" ParentId="1106" CreationDate="2017-03-23T22:04:08.380" Score="6" Body="&lt;p&gt;Я знаю доволі непоганий сайт як:&#xA;&lt;br&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://e2u.org.ua/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сподіваюсь, підійде. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Даний ресурс включає &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/main/dicts&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наступні словники:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Загальний народний англійсько-український словник&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Фразлекс (англо-український фразеологічний словник)  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Довідник англійських, німецьких та українських ідіом і виразів&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Англійсько-український словник сучасних термінів з ІТ&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Англійсько-український словник з математики та інформатики&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки). Частина І англійсько-українська    &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки). Частина ІІ українсько-англійська   &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Англійсько-французько-німецько-український словник термінології  Європейського Союзу “Лабораторія наукового перекладу”   &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Українсько-англійський словник   &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Українсько-англійський словник з прав людини &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Українсько-англійський словник лінгвістичної термінології    &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-05-25T19:47:40.747" LastActivityDate="2017-05-25T19:47:40.747" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1121" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1125" CreationDate="2017-03-24T03:33:42.900" Score="9" ViewCount="116" Body="&lt;p&gt;Words ending in either vowel are often treated similarly in a grammatical sense, so I assume that there would be a term for something like this.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:13:38.623" LastActivityDate="2018-04-05T05:52:52.807" Title="Term for pairs of vowels such as А &amp; Я, Е &amp; Є, etc" Tags="|граматика|означення|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1122" PostTypeId="2" ParentId="1121" CreationDate="2017-03-24T09:32:29.297" Score="7" Body="&lt;p&gt;I think, it is &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Iotation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;iotation&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%BE%D1%82%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;йотація&lt;/a&gt;). In this case, term for pairs of this vowels is &lt;em&gt;iotified vowels&lt;/em&gt; (йотовані голосні).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;About words ending and their grammatical sense: (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_grammar#Nouns&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ukranian&lt;/a&gt;)&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Declension&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;declension&lt;/a&gt; [&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відміна&lt;/a&gt;].&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:52:52.807" LastActivityDate="2018-04-05T05:52:52.807" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1123" PostTypeId="2" ParentId="1117" CreationDate="2017-03-24T12:17:16.667" Score="0" Body="&lt;p&gt;здається, що &quot;дочка&quot; - калька з російської. я не перевіряв у старих українських(справді українських, а не радянсько-українських!) словниках, але готовий битись об заклад, що слово &quot;донька&quot; нічим не гірше, зате рідніше і більш милозвучне! Можна спитати Пономаріва, що правильніще...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="893" LastActivityDate="2017-03-24T12:17:16.667" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1124" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-24T12:39:34.580" Score="12" ViewCount="1075" Body="&lt;p&gt;Чи дійсно існує слово &quot;збільши&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Slovnyk.ua для наказового способу пропонує лише слово &quot;&lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%C7%C1%B2%CB%DC%D8%C8%D2%C8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;збільш&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;         ОДНИНА  МНОЖИНА&#xA;1 особа          збільшмо&#xA;2 особа  збільш  збільште&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-18T15:23:06.180" LastActivityDate="2019-09-18T15:23:06.180" Title="Чи існує слово &quot;збільши&quot;?" Tags="|дієслова|дієвідмінювання|spelling|милозвучність|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1125" PostTypeId="2" ParentId="1121" CreationDate="2017-03-24T12:59:45.987" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/1122/4&quot;&gt;As Follower said&lt;/a&gt;, the fact that &lt;em&gt;Я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ї&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ю&lt;/em&gt; can start with the [j] sound is called “&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Iotation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;iotation&lt;/a&gt;”=“&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%BE%D1%82%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;йотація&lt;/a&gt;”. (And the &lt;em&gt;Я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ї&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ю&lt;/em&gt; themselves are called “iotified letters/vowels”=“йотовані літери/голосні”.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There is no way to characterize the &lt;em&gt;А&lt;/em&gt;→&lt;em&gt;Я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Е&lt;/em&gt;→&lt;em&gt;Є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;І&lt;/em&gt;→&lt;em&gt;Ї&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;У&lt;/em&gt;→&lt;em&gt;Ю&lt;/em&gt; relation with a single word.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However, you can use “iotified counterpart”=“йотований відповідник” to describe, what is &lt;em&gt;Я&lt;/em&gt; for &lt;em&gt;А&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Йотованим відповідником для «А» є «Я», «О» ж не має йотованої літери-відповідника.&lt;br&gt;&#xA;  An iotofied counterpart for “А” is “Я”; but “О” has no correspondent iotified letter.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Accordingly, you can use “non-iotified counterpart”=“нейотований відповідник” to describe, what is &lt;em&gt;А&lt;/em&gt; for &lt;em&gt;Я&lt;/em&gt;. And “a/the ‘iotified-noniotified’ pair”=“пара «йотований-нейотований»” to describe the “А-Я”-like pairs.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-03-24T12:59:45.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1126" PostTypeId="2" ParentId="1124" CreationDate="2017-03-24T13:00:11.717" Score="4" Body="&lt;p&gt;Звичайно існує, це наказовий спосіб 2-ї особи однини від дієслова &lt;em&gt;збільшити&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Збільши швидкість, Уоше, пожерачі нас наздоганяють! (телесеріал «Світлячок»)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-03-24T13:06:01.297" LastActivityDate="2017-03-24T13:06:01.297" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1127" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-24T13:27:49.440" Score="13" ViewCount="688" Body="&lt;p&gt;Як перекласти з російської заклик &lt;em&gt;&quot;(Думай) про себя!&quot;&lt;/em&gt; (у сенсі &quot;мовчки&quot;)? Дякую.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPDATE. Уточнюю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&quot;Сиди мовчки!&quot;&lt;/em&gt; - грубо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російською можна сказати &lt;em&gt;&quot;Читай про себя&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;Думай про себя&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;Решай в уме&quot;&lt;/em&gt;, а не просто &lt;em&gt;&quot;Чуть потише&quot;&lt;/em&gt; - бо останнє не таке конкретне.&lt;br&gt;&#xA;Як сказати українською? Зрозуміло, що &lt;em&gt;&quot;Читай про себе&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;Думай про себе&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;Розв'язуй в розумі&quot;&lt;/em&gt; не підійдуть.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="894" LastEditDate="2017-03-24T19:16:10.757" LastActivityDate="2018-05-17T20:59:38.497" Title="Як перекласти з російської заклик &quot;(Думай) про себя!&quot; (у сенсі &quot;мовчки&quot;)?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="5" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1128" PostTypeId="2" ParentId="1127" CreationDate="2017-03-24T16:10:46.703" Score="5" Body="&lt;p&gt;Можливо такий сталий вираз підійде:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тихо будь!&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вислів трошки відгонить діалектизмом, незвичністю, що додає йому певної цікавинки. Але як видно з наведеного прикладу використання, він використовується класиками. Зауважте, що дівчинка каже це ніжно, тобто, вислів сам по собі не грубощі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Гаразд, заходь,— шепнула дівчинка. — Тільки &lt;em&gt;тихо будь!&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Вона впустила його до себе в серце, і він, згорнувшись там клубочком, висвистував смутненьку мелодію.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D1%87%D1%83%D0%BA_%D0%92%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Валерій Шевчук&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=9F73CwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT157&amp;amp;lpg=PT157&amp;amp;dq=%D1%82%D0%B8%D1%85%D0%BE%20%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%8C&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=YI-RJLh7l9&amp;amp;sig=tDIywf6rBtO8Yvj8PGyFagwsAto&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwi6yOfT8vDSAhWEdCwKHSvoClY4FBDoAQgrMAM#v=onepage&amp;amp;q=%D1%82%D0%B8%D1%85%D0%BE%20%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%8C&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Панна квітів&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хочу також підтримати варіант &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/1132/9&quot;&gt;запропонований Oleg Butuzov&lt;/a&gt; - &lt;strong&gt;думайте подумки&lt;/strong&gt;. Саме завдяки тавтології він звертає на себе увагу і заслуговує на те, щоб стати сталим виразом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-03-25T05:25:32.657" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1129" PostTypeId="2" ParentId="1127" CreationDate="2017-03-24T19:07:47.710" Score="0" Body="&lt;p&gt;'Думай/Міркуй подумки' або 'Думати просебе' (особисто я вживав і вживаю другий варіант).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="892" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-24T19:15:59.550" LastActivityDate="2017-03-24T19:15:59.550" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1130" PostTypeId="2" ParentId="1127" CreationDate="2017-03-24T19:52:32.847" Score="0" Body="&lt;p&gt;Банальний варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Думати/читати/вирішувати не &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7021&amp;amp;page=258&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вголос&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-03-24T19:52:32.847" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1131" PostTypeId="2" ParentId="1124" CreationDate="2017-03-24T21:31:55.197" Score="9" Body="&lt;p&gt;Згідно до «Українського правопису 2015» (якщо трактувати його буквально) — &lt;strong&gt;ні&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На практиці — можливо, й так, хтозна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Правопис&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 81&lt;/a&gt; каже так (мій переказ):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо в наказовому способі &lt;strong&gt;наголос падає на закінчення&lt;/strong&gt; або виконуються деякі інші умови (не стосується даного питання: префікс &lt;em&gt;ви-&lt;/em&gt;, суфікс &lt;em&gt;-ну-&lt;/em&gt;, основа закінчується на &amp;lt;довільна приголосна&gt; + &amp;lt;&lt;em&gt;л&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;р&lt;/em&gt;&gt;) — то закінчення починається з голосної: &lt;em&gt;біж&lt;b&gt;и́&lt;/em&gt;&lt;/b&gt;, &lt;em&gt;біж&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;ть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;біж&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;м(о)&lt;/em&gt; — а не &lt;s&gt;&lt;em&gt;біж&lt;b&gt;&lt;/b&gt;&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;біжте&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;біжм(о)&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;«Правописний словник» Голоскевича (1929), що фіксує явно застарілі наголоси в деяких формах слів &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%88%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=11&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;збільшити&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%88%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=11&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зменшити&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, наводить відповідно і наказові форми з голосною в закінченні: &lt;em&gt;збільш&lt;b&gt;и́&lt;/b&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;збільш&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;ть&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;зменш&lt;b&gt;и́&lt;/b&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зменш&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;ть&lt;/em&gt; (зверніть увагу на нетипові наголоси).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;В інших випадках&lt;/strong&gt; за правописом закінчення не починається з голосної: &lt;em&gt;рі́ж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рі́жте&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рі́жмо&lt;/em&gt; — а не &lt;s&gt;&lt;em&gt;ріж&lt;b&gt;и&lt;/b&gt;&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;ріж&lt;b&gt;і&lt;/b&gt;ть&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;ріж&lt;b&gt;і&lt;/b&gt;мо&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно до цієї схеми, якщо не застосовувати нетипові наголоси, то:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;збільш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;збільште&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;збільшмо&lt;/em&gt; — а не &lt;s&gt;&lt;em&gt;збі́льши&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;збі́льшіть&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;збі́льшімо&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;зменш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зменште&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зменшмо&lt;/em&gt; — а не &lt;s&gt;&lt;em&gt;зме́нши&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;зме́ншіть&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;зме́ншімо&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;чисть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чистьте&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чистьмо&lt;/em&gt; — а не &lt;s&gt;&lt;em&gt;чи́сти&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;чи́стіть&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;чи́стімо&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;засвідч&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;засвідчте&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;засвідчмо&lt;/em&gt; — а не &lt;s&gt;&lt;em&gt;засві́дчи&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;засві́дчіть&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;засві́дчімо&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;;&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;підтвердь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підтвердьте&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підтвердьмо&lt;/em&gt; — а не &lt;s&gt;&lt;em&gt;підтве́рди&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;підтве́рдіть&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;, &lt;s&gt;&lt;em&gt;підтве́рдімо&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;&lt;/sub&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Практика&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо правильні за правописом &lt;em&gt;збільш/зменш&lt;/em&gt; вживаються в книжках справді частіше, ніж &lt;em&gt;збільши/зменши&lt;/em&gt; (хоча останні, на мій погляд, зовсім не ріжуть слух навіть при наголосі на першому складі), то із правильними за правописом &lt;em&gt;збільште/зменште&lt;/em&gt; повна біда — вони де-факто трапляються в книжках рідше, ніж неправильні за правописом &lt;em&gt;збільшіть/зменшіть&lt;/em&gt;: &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?num=100&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%88%D1%82%D0%B5%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;21 &lt;em&gt;збільште&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; + &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?num=100&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%88%D1%82%D0%B5%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;12 &lt;em&gt;зменште&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; проти &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?num=100&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%88%D1%96%D1%82%D1%8C%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;54 &lt;em&gt;збільшіть&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; + &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?num=100&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%88%D1%96%D1%82%D1%8C%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;46 &lt;em&gt;зменшіть&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Навіть правильне за правописом слово &lt;em&gt;чистьте&lt;/em&gt; трапляється в книжках рідше за неправильне за правописом &lt;em&gt;чистіть&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?num=100&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%87%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%8C%D1%82%D0%B5%22+-%22%D1%87%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%96%D1%82%D1%8C%22&amp;amp;lr=lang_uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;20&lt;/a&gt; проти &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?num=100&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%87%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%96%D1%82%D1%8C%22+-%22%D1%87%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%8C%D1%82%D0%B5%22&amp;amp;lr=lang_uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;46&lt;/a&gt;) — незважаючи на те, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;чистьте&lt;/em&gt; зазначене прямо у § 81 правопису як приклад;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;щодо нього були неодноразові настанови мовознавців (Борис Рогоза &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/194.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Уроки державної мови»&lt;/a&gt;, Євгенія Чак &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=21552&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Складні питання граматики та орфографії»&lt;/a&gt; тощо).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мій погляд, українцям не подобається збіг приголосних (навіть коли наголос на основі).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Висновки&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особиста моя думка могла би бути такою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Закінчення &lt;em&gt;-и&lt;/em&gt; в кінці цих слів мені видається припустимим орфографічним варіантом. Я би віддавав це на відкуп чуттю милозвучності мовця і, можливо, стилістистичним радникам — а не жорстко нормував. (Аналогічно я би не нормував жорстко використання &lt;em&gt;-и&lt;/em&gt; в частках &lt;em&gt;б/би&lt;/em&gt; так, як це робить правопис у § 82.)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;А вимога щодо &lt;em&gt;збільште&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зменште&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;чистьте&lt;/em&gt; (замість &lt;em&gt;збільшість&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зменшіть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чистіть&lt;/em&gt;) мені видається взагалі застарілою. Скільки людей не «катували» ще з часів СРСР, щоби вони писали &lt;em&gt;чистьте&lt;/em&gt;, багато хто все одно пише &lt;em&gt;чистіть&lt;/em&gt;. Мабуть, скупчення приголосних певного виду на кінці основи є припустимим виправданням для того, щоби вставити голосну на початку закінчення (навіть коли наголос на основі, а не на закінченні).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але я недостатньо компететний, щоби робити такі висновки. Це винятково особиста точка зору непрофесіонала, що вміє користуватися пошуковими системами, але не має жодного стосунку до мовознавства. Я жодним чином не агітую за таку позицію.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А як правильно за правописом, зазначено в розділі «Правопис» цієї відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Інші обговорення:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://www.proz.com/forum/ukrainian/97651-%D0%9D%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0_%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B7%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%88%D0%B8%D1%82%D0%B8_%D1%83_%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D1%96.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Наказова форма дієслова &quot;збільшити&quot; у множині...» на proz.com&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://www.trworkshop.net/forum/viewtopic.php?f=65&amp;amp;t=33914&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Засвідчте - засвідчіть, підтвердьте - підтвердіть» на ГП&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-26T14:28:48.443" LastActivityDate="2017-03-26T14:28:48.443" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1132" PostTypeId="2" ParentId="1127" CreationDate="2017-03-24T21:45:35.713" Score="6" Body="&lt;p&gt;Це все майже завше замінюється звичним словом &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/movchky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мовчки&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Це не є чимось грубим, якщо хочете бути доволі ввічливим, то є допоміжне слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/laska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;будь ласка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; чи залучайте іншими ввічливими звертаннями, або ж не використовуйте тільки &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наказовий спосіб дієслова&lt;/a&gt; однини. Також слідкуйте за інтонацією, не ставте наголос на &lt;em&gt;мовчки&lt;/em&gt;. Це як поставити наголос на &lt;em&gt;про себя&lt;/em&gt;, що також буде доволі безтактно та грубо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Будь ласка, сидіть мовчки.&lt;/em&gt; &lt;em&gt;Доволі часто зустрічається серед процесу навчання, тощо.&lt;/em&gt; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Мовчки думай.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Будь ласка, мовчки.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще такий рідкий варіант, якщо контекст зрозумілий:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;[Будь ласка,] без слів.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1127/1129#1129&quot;&gt;Варіант&lt;/a&gt; &lt;em&gt;подумки&lt;/em&gt; — доволі непоганий, але не так гарно заходить до зв'язку з деякими словами. Наприклад &lt;em&gt;думайте подумки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;читайте подумки&lt;/em&gt; , типу це як &lt;em&gt;у думках читати&lt;/em&gt; чи щось &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ujavnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;уявне&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, тощо. Але &lt;em&gt;рахувати подумки&lt;/em&gt; цілком можливо. Це дещо підтверджується сервісом &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx?l1=209&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mova.info&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, не дається пряма лінка до прикладів, але варіант заповнювання чи результат можете побачити на зображенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ixK9N.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ixK9N.png&quot; alt=&quot;Приклади&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо не у контексті прохання, то можна використовувати &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezmovno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;безмовно&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Сидіти безмовно&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Безмовно читав&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Безмовно звелів&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T20:59:38.497" LastActivityDate="2018-05-17T20:59:38.497" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1133" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1135" CreationDate="2017-03-25T07:53:33.033" Score="9" ViewCount="66617" Body="&lt;p&gt;Дивлюсь у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tobto&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; і бачу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Без коми після &quot;тобто&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чернишеві на час артпідготовки випало бути старшим, тобто командувати з'єднаним вогнем усіх трьох мінрот&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Ми зустрілися з ним на березі Азовського моря — поблизу Матроської слобідки під Маріуполем, тобто нинішнім містом Жданов&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Тобто вичавлювання виробів з металу, який під дією високого тиску стає м'яким&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З комою після &quot;тобто&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Наказую… Тобто, щиро прошу всіх присутніх з'їсти по пів-яблука номер один і при цьому дивитись на мене...&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Тобто, як відвезти?&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-25T14:09:37.777" LastActivityDate="2018-05-17T21:38:34.430" Title="Чи потрібна кома після &quot;тобто&quot;?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1134" PostTypeId="2" ParentId="1127" CreationDate="2017-03-25T10:17:59.543" Score="2" Body="&lt;p&gt;Правильний варіант — &lt;strong&gt;[сам/сама] до себе&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;TL;DR: Я розглядаю запитання у максимально широкому змісті. Тобто, не лише у контексті прохання, а і у наступних прикладах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;sub&gt;англ.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;And I think &lt;strong&gt;to myself&lt;/strong&gt;, What a wonderful world!&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/What_a_Wonderful_World&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Луї Армстронг&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;Чёрт же меня дернул связаться с девчонкой, бормотал он &lt;strong&gt;про себя&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — І.С.&amp;nbsp;Тургенєв. «Бретёр»&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ пропонує одне із значень у статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sam&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;сам&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;г) ледве чутно; не в голос; подумки.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Отаке-то лихо тяжке,&lt;br&gt;&#xA;  Батьку ти мій, друже!&lt;br&gt;&#xA;  Блужу в снігах та сам собі:&lt;br&gt;&#xA;  «Ой не шуми, луже!»&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  — Тарас Шевченко, I, 1963, 64;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;В списку зарахованих до університету його не було.. — От і все. — сказав він сам собі&lt;/em&gt;  — Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 58;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словосполучення &lt;em&gt;«[сам] до себе»&lt;/em&gt; часто використовується у п'єсах¹, коли герой думає одне, а говорить інше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Д і к е о п о л ь: Ще одну лиш річ&#xA;    Прохаю в тебе: глечик дай надщерблений.&#xA;Е в р і п і д: Візьми і йди вже! Гість такий - то нудь одна.&#xA;Д і к е о п о л ь: (до себе) А сам він скільки люду міг занудити!&#xA;    Прошу востаннє, Евріпіде, милий мій, -&#xA;    Дай отой глечик, що заткнутий губкою.&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— &lt;a href=&quot;http://www.ae-lib.org.ua/texts/aristophanes__acharnians__ua.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Арістофан, «Ахарняни»&lt;/a&gt; у перекладі видатного українського перекладача &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B0_%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Андрія Содомори&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто зауважити, що той же СУМ також пропонує і варіант &lt;strong&gt;[сам/сама] про себе&lt;/strong&gt;. У статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sebe&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;себе&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а) ледве чутно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;[Руфін (до раба):] Веди [гостя] сюди, се ти не розібрав. (Раб іде, мимрячи щось тихо &lt;strong&gt;про себе&lt;/strong&gt;)&lt;/em&gt; (Леся Українка, II, 1951, 345);&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Проясніло [у Чумака] на душі, аж коли зустрівся з Ярошенком. Той, десь-то, мав добру розмову в повіткомі комнезаму, бо був веселий і намугикував &lt;strong&gt;про себе&lt;/strong&gt;...&lt;/em&gt; (Валентин Речмедін, Весняні грози, 1961, 68);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;б) не вимовляючи вголос.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Голова в кожної схилилася; очі вниз потупились... Кожна щось думала &lt;strong&gt;сама про себе&lt;/strong&gt;...&lt;/em&gt; (Панас Мирний, I, 1949, 291);&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;«Чекайте, — весело думав &lt;strong&gt;про себе&lt;/strong&gt; Маковей, — чекайте... Хіба це вже й край... Стану і я згодом таким воякою, як наші полкові чвовкю [розвідники]...»&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, III, 1959, 59);&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Мусив відзначити &lt;strong&gt;про себе&lt;/strong&gt; Функе: новин багато буде на Україні. Недарма шість років вів ..баталії з польською шляхтою Хмельницький&lt;/em&gt; (Натан Рибак, Переяславська Рада, 1953, 41);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені другий варіант здається русизмом, але зважаючи на масовість використання, мушу додати його до відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹ З очевидних причин, я не включав цитати із численних прикладів використання словосполучення &lt;em&gt;«[сам] до себе»&lt;/em&gt; у творах Леся Подерв'янського (&lt;a href=&quot;http://www.doslidy.org.ua/stories/st-hamlet-new.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;один&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://doslidy.org.ua/stories/st-repka.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;два&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-03-25T10:17:59.543" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1135" PostTypeId="2" ParentId="1133" CreationDate="2017-03-25T14:14:05.493" Score="9" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;тобто&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;себто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цебто&lt;/em&gt;) є пояснювальним &lt;em&gt;сполучником&lt;/em&gt;, про що вже казалось у вашому джерелі, тому тільки перед словом ставиться кома або нічого, якщо стоїть на початку речення. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В інших випадках слово є цілим виразом, що виражає деякі смислові функції. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;В першому випадку це скорочення від &lt;em&gt;тобто [не наказую]&lt;/em&gt;. Це такий ж самий пояснювальний сполучник. Аби це все не промовляти, кажуть тільки &lt;em&gt;тобто&lt;/em&gt;, але якщо є бажання — можете так робити. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У другому, залежно від інтонації: &lt;em&gt;здивування&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;що?&lt;/em&gt; &lt;em&gt;як?&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;вимагання відповіді&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;що маєш на увазі?&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;це ти про що?&lt;/em&gt;. Тут з'єднали два питання &lt;em&gt;Тобто? Як відвезти?&lt;/em&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Деякі джерела &lt;a href=&quot;http://shkolyar.in.ua/vstavni-slova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стверджують&lt;/a&gt;, що &lt;em&gt;тобто&lt;/em&gt; не може бути &lt;em&gt;вставним словом&lt;/em&gt;. В цьому є логіка, бо ви можете без проблем додати потрібні слова до нього без втрати сенсу. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:38:34.430" LastActivityDate="2018-05-17T21:38:34.430" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1136" PostTypeId="2" ParentId="814" CreationDate="2017-03-25T15:19:06.460" Score="0" Body="&lt;p&gt;Дівич-вечір найкраще підходить. Це узвичаєна народна традиція. Думаю, не суттєво вечір чи не вечір. Якщо це народна мова, можна і самому скласти &quot;дівич-день&quot;, наприклад.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="899" LastActivityDate="2017-03-25T15:19:06.460" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1137" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1139" CreationDate="2017-03-25T15:20:39.410" Score="13" ViewCount="735" Body="&lt;p&gt;I heard the Russian Г (твёрдое Г) &lt;em&gt;(год)&lt;/em&gt;, Russian palatalized Г (мягкое Г) &lt;em&gt;(мозги)&lt;/em&gt; and Belarusian Г &lt;em&gt;(гэты)&lt;/em&gt;. Does this list describe all types of &quot;Г&quot;-sounds in Eastern Slavic languages?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;More precisely:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Do some (especially borrowed) words in the Belarusian language use the &quot;Russian Г&quot; sound &lt;em&gt;(Гузік)&lt;/em&gt;?  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;It is considered outdated to use the letter Ґ &lt;em&gt;(Ґузік)&lt;/em&gt; for that sound, isn't it?  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Do Ukrainian Г and Belarusian Г have the same pronunciation?  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Do Ukrainian Ґ [Belarusian Ґ] and Russian Г have the same pronunciation? &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;There is &quot;alternative sound of Г&quot; in some words of the Russian language &lt;em&gt;(ага, угу, бог, господь)&lt;/em&gt;. What type of Г is it?&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I hope such &quot;barbaric&quot; description of sounds is understandable. Ideally, the answer should use and explain all kinds of Ge through the &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/International_Phonetic_Alphabet&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;International Phonetic Alphabet&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="742" LastEditorUserId="742" LastEditDate="2017-03-25T17:45:34.803" LastActivityDate="2017-03-28T01:33:26.317" Title="What are the types of &quot;Ge&quot;-sounds in the East Slavic languages?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1138" PostTypeId="2" ParentId="814" CreationDate="2017-03-25T16:45:59.790" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо ж узятись щодо &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/divych&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дівич&lt;/a&gt;-вечір&lt;/em&gt;, що й &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%87%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вечірка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, то &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53394/376646.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значення&lt;/a&gt; часу дещо утратилось, оскільки немає точного перекладу іншого слова &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Party&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;party&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, лише дещо наближене, наприклад: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghuljanka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гулянка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Причому, це англійське слово &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BF%D0%B0%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;також&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/39/53407/260865.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вжилось&lt;/a&gt; у мову. Тому вже нікого не здивує &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B4%D1%96%D0%B2%D0%B8%D1%87%20%D0%BF%D0%B0%D1%82%D1%96%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дівич-паті&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки ви не ставили мету, що тре відповісти тільки словом українського походження, то на цьому можна вже зупинитися, оскільки це слово підходить за іншими параметрами: не відноситься до часу, весілля й має чітко «дівочий напрям». &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але я хотів би розвинути свої особисті думки. Як на мене, є шанс на життя таким наступним словам: &lt;em&gt;дівич-час&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дівичка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дівульба&lt;/em&gt;. Доволі цікаво, що є село &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дівички́&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки щодо парубків ви лише опосередковано згадали, тут немає потреби мати відповідь щодо них. Але ж знову... По-перше, я хотів би вас доповнити, що є ще варіант &lt;em&gt;холостяцька вечірка&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо своїх думок чи варіантів, то мені вже складніше тут. Найбільш вдалим хіба що буде &lt;em&gt;паруб-паті&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:39:04.807" LastActivityDate="2018-05-17T21:39:04.807" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1139" PostTypeId="2" ParentId="1137" CreationDate="2017-03-25T18:36:53.720" Score="7" Body="&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Do Ukrainian Г and Belarusian Г have the same pronunciation?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In general — &lt;strong&gt;no&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Belarusian Г is usually considered to be &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Voiced_velar_fricative&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;voiced velar fricative [ɣ]&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Exact nature of Ukrainian Г is debated. Some claim it is &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Voiced_glottal_fricative&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;voiced glottal fricative [ɦ]&lt;/a&gt;, while others — &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Voiced_pharyngeal_fricative&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;voiced pharyngeal fricative [ʕ]&lt;/a&gt; (both sample sounds in Wikipedia represent Ukrainian Г badly). Also pronunciation of Ukrainian Г may vary, depending on word etymology and speaker's dialect, sometimes it may turn into Belarusian-like [ɣ]. But most agree that in the &quot;canonical&quot; dialects of Ukrainian language in majority of words (excluding cases of borrowed words when it's sometimes pronounced as [ɣ] just because of mimicking pronunciation of original language, e.g. Greek) it differs from Belarusian Г.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;(However in mid-schools Ukrainian children are usually taught that Ukrainian Г is a voiced counterpart of the Х &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Voiceless_velar_fricative&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[x]&lt;/a&gt;. Not because it really is (it is not; Belarusian Г [ɣ] is), but rather because no other Ukrainian consonant fits this role better — and such a simplified view is enough for mid-schools.)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;(Please don't be confused by the &quot;[ɦ] vs. [ʕ]&quot; dilemma. The &quot;[ɦ] vs. [ʕ]&quot; is more theoretical question about &lt;em&gt;right classification&lt;/em&gt; of the sound, not about right pronunciation. Per my individual perception, Wikipedia samples for both [ɦ] and [ɣ] represent Ukrainian Г inexactly, and for [ʕ] — even worse (thus Ukrainian Г for me sounds like something between Wikipedia samples for [ɦ] and [ɣ]). Real pronunciation of Ukrainian Г can be heard, for example, in the &lt;a href=&quot;http://%D0%B0%D0%B2%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE.%D1%83%D0%BA%D1%80/11/12/page/21/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;O. Avramenko's lessons&lt;/a&gt; — he begins almost every his lesson with &quot;доброГо дня&quot;.)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Do Ukrainian Ґ [Belarusian Ґ] and Russian Г have the same pronunciation?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In general — &lt;strong&gt;yes&lt;/strong&gt;. It is &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Voiced_velar_stop&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;voiced velar stop [ɡ]&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;More info: &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_phonology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ukrainian phonology&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;There is &quot;alternative sound of Г&quot; in some words of the Russian language &lt;em&gt;(ага, угу, бог, господь)&lt;/em&gt;. What type of Г is it?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Russian_phonology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Russian phonology&quot;&lt;/a&gt; Wikipedia article says it's either [ɡ] (strict), or [ɣ] (like Belarusian).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;While the &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Ge_(Cyrillic)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Ge (Cyrillic)&quot;&lt;/a&gt; Wikipedia article says it's region-dependent: /ɡ/ generally, /ɣ/ in the Southern Russian dialect and may be /ɦ/ in the regions bordering Belarus and Ukraine.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD&lt;/strong&gt;. by @yalov&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Do some (especially borrowed) words in the Belarusian language use the &quot;Russian Г&quot; sound (Гузік)?&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;It is considered outdated to use the letter Ґ (Ґузік) for that sound, isn't it?* &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Consensus on this has never been reached, There are 3 answers:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Jan Stankievič promoted both the reintroduction of the practice of pronouncing Latin [g] in newly assimilated words, and the adoption of the letter Ґ to represent it.&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://arche.by/item/4803&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Станкевіч Я. Гук &quot;Ґ&quot; у беларускай мове. Бацькаўшчына, 1956&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also, original norm of &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Tara%C5%A1kievica&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Taraškievica&lt;/a&gt; (1918) doesn't include Ґ.&lt;br&gt;&#xA;Ґ were discussed at Belarusian Academical Conference (1926), where some changes of the Belarusian alphabet were proposed, but never were implemented; and Ґ is included in modern normalization of Taraškievica (2005).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://be.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D1%8B%D1%87%D0%BD%D1%8B_%D0%B3%D1%83%D0%BA_%D0%93_%D0%B2%D1%8B%D0%B1%D1%83%D1%85%D0%BD%D1%8B&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зычны гук Г выбухны&lt;/a&gt; has the list of words with [g], but uses Г-letter for that.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[g] tends to move into [ɣ], and it was done completely for the last 100 years. So there isn't [g] and Ґ.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="742" LastEditDate="2017-03-28T01:33:26.317" LastActivityDate="2017-03-28T01:33:26.317" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1140" PostTypeId="2" ParentId="1137" CreationDate="2017-03-25T19:21:29.007" Score="6" Body="&lt;p&gt;This question comes from a wrong assumption that these consonants are similar. The seemingly similar Cyrillic letters &lt;code&gt;Г&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;Ґ&lt;/code&gt; are the ones to blame.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The reality is quite different.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Theory&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;First off, as a general rule, the spoken language is always the key, and the writing only &amp;quot;encodes&amp;quot; the real, actual sounds of each particular language. It is a good idea to keep in mind that the writing can spoil the entire picture. Take the vowel &lt;code&gt;о&lt;/code&gt;. Ukrainian &lt;code&gt;о&lt;/code&gt; is almost always different to the Russian counterpart, despite the fact is &amp;quot;encoded&amp;quot; with the same symbol.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Leave alone the fact that even within the same language it can be tricky: there are &lt;strong&gt;three different vowels&lt;/strong&gt; in Russian word &lt;em&gt;молоко&lt;/em&gt; &lt;code&gt;[mə lɐ 'kɔ]&lt;/code&gt; (or even &lt;strong&gt;five&lt;/strong&gt; if you consider the dialectal &lt;code&gt;[mə ɫʌ 'ko]&lt;/code&gt;), for example — all five &amp;quot;encoded&amp;quot; with &lt;code&gt;о&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Phonemes in question&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Returning back to &lt;code&gt;G&lt;/code&gt;-consonants,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian &lt;code&gt;Г&lt;/code&gt; is &amp;quot;voiced &lt;strong&gt;glottal&lt;/strong&gt; fricative&amp;quot;,&lt;br /&gt;&#xA;Ukrainian &lt;code&gt;Ґ&lt;/code&gt; is &amp;quot;voiced &lt;strong&gt;velar&lt;/strong&gt; stop&amp;quot; (just like the Russian &lt;code&gt;Г&lt;/code&gt;), and&lt;br /&gt;&#xA;Belarussian &lt;code&gt;Г&lt;/code&gt; is &amp;quot;voiced &lt;strong&gt;velar&lt;/strong&gt; fricative&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;So they belong to three different classes, having very few in similar.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;This image shows (pretty schematic) the location of &lt;code&gt;glottis&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;velum&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/3WGIq.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/3WGIq.png&quot; alt=&quot;Speech organs&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;br /&gt;&#xA;(image courtesy of &lt;a href=&quot;https://themarineenglishforum.wordpress.com/2016/03/04/speech-organs-and-manner-of-articulation/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;The Marine English Forum&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Similar Phonemes in Slavic Languages&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;This also implies the answer to te question,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Does this list describe all types of &amp;quot;Г&amp;quot;-sounds in Eastern Slavic languages?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;The answer is, there is no such thing as &amp;quot;Г&amp;quot;-sounds. One may or may not consider various consonants a &amp;quot;Г&amp;quot;-sound or not, depending on many factors. Take the following examples:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Full glottal stop &lt;code&gt;ʔ&lt;/code&gt;. If you speak Russian, this is the phoneme in word &lt;code&gt;не-а&lt;/code&gt; — why not?, it is also glottal;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Voiceless velar fricative &lt;code&gt;x&lt;/code&gt; (as in Ukrainian &lt;em&gt;хліб&lt;/em&gt;) — why not?, it differs from Belarusian &lt;code&gt;Г&lt;/code&gt; only by being voiceless.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;See, if we replace the term of &amp;quot;Г&amp;quot;-sounds with something more formal (e.g., &amp;quot;glottal&amp;quot; or &amp;quot;fricative&amp;quot;), we automatically get the full list of languages having this phoneme, &lt;strong&gt;regardless of how they are written&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Phone-to-Phoneme&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Yet another consideration is for &lt;a href=&quot;https://linguistics.stackexchange.com/a/3637/1009&quot;&gt;mapping phones to phonemes&lt;/a&gt;. Each phoneme may be pronounced differently by different speakers (in other words, they produce different &lt;em&gt;phones&lt;/em&gt;), but a listener would &lt;em&gt;map&lt;/em&gt; these phones to the same &lt;em&gt;phoneme&lt;/em&gt; to decipher the word.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Further reading&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;The Wikipedia page for &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/International_Phonetic_Alphabet#Pulmonic_consonants&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;IPA/Pulmonic consonants&lt;/a&gt; contains a nice diagram of the majority of consonants in human languages. They also have &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/IPA_pulmonic_consonant_chart_with_audio&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Chart with Audio&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-03-25T19:21:29.007" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1141" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-25T20:32:59.577" Score="15" ViewCount="130" Body="&lt;p&gt;Питання стосується не форм гуртового/роздрібного продажу, а більш дрібних ситуацій, штибу купівлі товару у крамниці.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, є умовний горох. Він продається фасованим у якісь пластикові упаковки фіксованої ємності, або просто стоїть мішок і можна собі відміряти довільну кількість. Чи є якесь слово(сполучення), яке описує другу форму?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російською знаю варіант &quot;на рассып&quot; (див., наприклад, &lt;a href=&quot;https://otvet.mail.ru/question/27268994&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;), але СУМ для слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozsyp&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розсип&lt;/a&gt;&quot; прикладу вживання у потрібному мені контексті не містить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2018-05-17T21:40:41.317" Title="Як називається форма продажу сипких речей?" Tags="|словосполучення|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1142" PostTypeId="2" ParentId="1141" CreationDate="2017-03-26T07:42:43.077" Score="12" Body="&lt;p&gt;Схоже, мається на увазi &lt;em&gt;насипом&lt;/em&gt; (рос. &lt;em&gt;насыпью&lt;/em&gt;) - &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nasypom&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; дає визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У насипаному вигляді, без тари.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="67" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:40:41.317" LastActivityDate="2018-05-17T21:40:41.317" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1143" PostTypeId="2" ParentId="1141" CreationDate="2017-03-26T09:18:23.150" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;НА́ТРУСОМ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику Грінченка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;На́трусом&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;нар.&lt;/em&gt; О мѣряніи сыпучихъ тѣлъ: не набивая, не натискивая сверху, а довольствуясь тѣмъ, сколько войдетъ при простомъ насыпаніи. &lt;em&gt;Натрусом міряти овес, жито&lt;/em&gt;. [&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%83%D1%81%D0%BE%D0%BC&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=12&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику Ніковського:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;На́трусом&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;нар.&lt;/em&gt; – насыпая, в насыпку. [&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%83%D1%81%D0%BE%D0%BC&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2017-03-26T09:18:23.150" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1144" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1146" CreationDate="2017-03-27T08:53:56.327" Score="9" ViewCount="98" Body="&lt;p&gt;Неодноразово стикався з терміном &lt;strong&gt;bagging&lt;/strong&gt; з розділу машинного навчання, але допоки не знайшов нормального українського перекладу (без прямої транслітерації).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело на вікі - &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Bootstrap_aggregating&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://katanicya.domen.uz.ua/index.php?id=vstup-v-mashinne-navchannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українське джерело&lt;/a&gt;, де описується термін &quot;bagging&quot;. Але він з транслітерацією.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще &lt;a href=&quot;https://dev.by/lenta/main/sem-osnovnyh-ponyatiy-mashinnogo-obucheniya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, але тут просто зробили транслітерацію. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По суті, bagging збирає різні варіанти моделей й узагальнює - створюється своєрідна &quot;торба&quot;, куди складаються прийнятні варіанти -&gt; &quot;торбування&quot; :-)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="278" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-28T07:29:12.867" LastActivityDate="2017-03-28T07:29:12.867" Title="Як перекласти &quot;bagging&quot; з машинного навчання?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1145" PostTypeId="2" ParentId="1141" CreationDate="2017-03-27T10:50:58.000" Score="3" Body="&lt;p&gt;Російською такий продаж зветься «на развес», &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B5%D1%81&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українською&lt;/a&gt; це буде «на вагу».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-03-27T10:50:58.000" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1146" PostTypeId="2" ParentId="1144" CreationDate="2017-03-27T12:03:43.060" Score="4" Body="&lt;p&gt;Зайшов на Вікі, подивився на інтервікі, отже, німці використали &lt;em&gt;bagging&lt;/em&gt;, a корейці, японці і китайці просто транслітерували. І лише іспанці використали синонімічну назву, щось на схоже на &lt;strong&gt;групування бутстрепів&lt;/strong&gt; нашою. Тому, як варіант можна &lt;strong&gt;бегінг&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне термін означає алгоритм використовний для уникнення &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перенавчання&lt;/a&gt;. Тобто спочатку робиться декілька вибірок із повторами, припасовують криву до кожної з них. Всі ці криві дуже хвилясті, бо надто точно відповідають даним. А тоді якимось чином усереднюють між цими кривими, в результаті виходить гладка крива. Дивись зображення для ясності.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/quq3l.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/quq3l.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знов до перекладу, було б класно якось погратись із усередненням між кривими, чи, радше, припасуванням кривої, так, щоб найкраще схопити дані з цілого жмута входових кривих і прямим перекладом &lt;strong&gt;bagging - мішковина, пакування в мішки.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-03-27T13:05:25.027" LastActivityDate="2017-03-27T13:05:25.027" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1147" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-27T18:36:57.097" Score="12" ViewCount="1228" Body="&lt;p&gt;Досить часто можна побачити, що назву вправи &quot;згинання (та розгинання) рук в упорі лежачи&quot; &lt;a href=&quot;http://fp-norm.com/%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D1%96%D0%BA%D0%B0-%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B2%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2/%D0%B7%D0%B3%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%82%D0%B0-%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B3%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%80%D1%83%D0%BA-%D0%B2-%D1%83%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%96-%D0%BB%D0%B5%D0%B6/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;скорочують&lt;/a&gt; до &quot;віджимання&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ же дещо &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidzhymannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не погоджується&lt;/a&gt; із такою назвою цієї вправи:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІДЖИМА́ННЯ&lt;/strong&gt;, я, сер. Дія за значенням &lt;strong&gt;віджимати&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;віджиматися 1&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Де, в свою чергу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidzhymaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВІДЖИМА́ТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, аю, аєш, недок.,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Вичавлювати рідину з чого-небудь. &lt;em&gt;Свіжі ягоди протирають, віджимають сік (Технологія приготування їжі, 1957, 105).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Перучи, стискати та викручувати білизну тощо. &lt;em&gt;Мотря стала оджимать сорочки з відмоки, а Кайдашиха навіть хати не вимела (Нечуй-Левицький, II, 1956, 285);&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;техн. Послаблювати тиск якого-небудь затискача.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і, відповідно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidzhymatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВІДЖИМА́ТИСЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, ається, недок., &lt;strong&gt;ВІДЖА́ТИСЯ&lt;/strong&gt;, відіжметься, док.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Витікати внаслідок стискання (про рідину). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Скоріше за все, дане скорочення є калькою з російського &quot;&lt;a href=&quot;http://dic.academic.ru/dic.nsf/ogegova/144322&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;отжиматься&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от чи є якась коротка назва цієї вправи в українській, чи правильно лише повністю її називати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-29T08:11:01.267" LastActivityDate="2018-03-03T08:26:37.913" Title="Коротша назва вправи &quot;згинання та розгинання рук в упорі лежачи&quot;" Tags="|росіянізм|одним-словом|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1148" PostTypeId="2" ParentId="1147" CreationDate="2017-03-27T19:44:28.880" Score="7" Body="&lt;p&gt;Використовують два варіанти &lt;strong&gt;віджимання&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;відтискання&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B6%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D0%B2%D1%96%D0%B4%20%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;віджимання від підлоги&quot;&lt;/a&gt; - 8830&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/webhp?sourceid=chrome-instant&amp;amp;ion=1&amp;amp;espv=2&amp;amp;ie=UTF-8#q=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%82%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D0%B2%D1%96%D0%B4%20%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%22&amp;amp;*&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;відтискання від підлоги&quot;&lt;/a&gt; - 1310&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;обидва пошуки саме в лапках.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Могилянка використовує &lt;a href=&quot;http://www.sport.ukma.edu.ua/doki/norm_snv.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відтискання&lt;/a&gt;. Вікіпедія - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%B6%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;віджимання&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось &lt;a href=&quot;http://ua-mova.livejournal.com/1291606.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цікаве обговорення&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І дійсно, не зрозуміло, чому віджимання чи відтискання має означати таку дію. Чому не, наприклад, &lt;strong&gt;відштовхування&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавий варіант перекладу &quot;жим лежа&quot; - &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%B3%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вивага лежачи&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-03-27T19:44:28.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1149" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-28T05:34:01.923" Score="9" ViewCount="235" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Bleeding edge&lt;/strong&gt; технології - це настільки нові технології, що вони можуть нести високий ризик для тих хто почав їх використовувати.&#xA;  Термін bleeding edge сформувався як алюзія до подібних термінів&#xA;  &lt;em&gt;leading edge&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;cutting edge&lt;/em&gt;. Зазвичай він має на увазі ще більше просування вперед, хоч і зі збільшеним ризиком через ненадійність&#xA;  програмного чи апаратного забезпечення. Перший задокументований&#xA;  приклад використання цього терміну мав місце 1983 року, коли невідомий&#xA;  нині службовець банку використав це щодо Storage Technology&#xA;  Corporation.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;За своєю природою, частина таких технологій увійде до панівної&#xA;  тенденції. Наприклад, електронна пошта колись вважалась &lt;em&gt;bleeding&#xA;  edge&lt;/em&gt; технологією.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;em&gt;leading edge&lt;/em&gt; це &lt;em&gt;передній край&lt;/em&gt; технологій. &lt;em&gt;Cutting edge&lt;/em&gt; можна перекласти як &lt;em&gt;гострий край&lt;/em&gt;, край об який можна порізатись. То &lt;em&gt;bleeding edge&lt;/em&gt; - це край об який ти вже порізався. Як би це перекласти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-03-28T06:25:06.340" LastActivityDate="2020-07-13T10:20:43.120" Title="Як перекласти &quot;bleeding edge&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1151" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1152" CreationDate="2017-03-28T08:53:46.507" Score="7" ViewCount="458" Body="&lt;p&gt;І де взагалі можна подивитися наголоси по відмінках?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="907" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-28T09:22:05.333" LastActivityDate="2017-03-28T09:22:05.333" Title="Наголос у слові &quot;фазанів&quot;" Tags="|resource-request|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1152" PostTypeId="2" ParentId="1151" CreationDate="2017-03-28T08:59:06.480" Score="11" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;фаза́н&lt;/strong&gt; – іменник чоловічого роду, істота&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;відмінок  | однина                | множина&#xA;------------------------------------------&#xA;називний  | фаза́н                 | фаза́ни&#xA;родовий   | фаза́на                | фаза́нів&#xA;давальний | фаза́нові, фаза́ну      | фаза́нам&#xA;знахідний | фаза́на                | фаза́ни, фаза́нів&#xA;орудний   | фаза́ном               | фаза́нами&#xA;місцевий  | на/у фаза́нові, фаза́ні | на/у фаза́нах&#xA;кличний   | фаза́не                | фаза́ни&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось тут &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник УЛІФ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-03-28T08:59:06.480" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1153" PostTypeId="2" ParentId="1121" CreationDate="2017-03-28T15:18:57.540" Score="0" Body="&lt;p&gt;Diphthong або &quot;дифтонг&quot; in Ukrainian, is a compound vowel. You can also have tripthongs or trigraphs as well with compound of three vowels. &lt;a href=&quot;http://www.phonicsontheweb.com/vowel-combinations.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;phonetics citation&lt;/a&gt; I don't know if a specific term for the Ukrainian й-compounds exists, but that would be the general term for a compound vowel.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="731" LastEditorUserId="731" LastEditDate="2017-03-28T15:42:03.913" LastActivityDate="2017-03-28T15:42:03.913" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1154" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1174" CreationDate="2017-03-29T14:47:00.760" Score="14" ViewCount="475" Body="&lt;p&gt;Якщо хтось дарує подарунок, а потім забирає його назад, то якби це можна було назвати. У американців для цього є термін &lt;em&gt;indian giver&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також цікаво, як можна назвати випадок чи людину, яка краде щось, використовує, а потім повертає. У американців для цього є термін подібний вище згаданому - &lt;em&gt;indian taker&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-31T22:39:29.893" LastActivityDate="2017-03-31T22:39:29.893" Title="Чи є в нас фразеологізм для випадку, коли людина дарує щось, а потім забирає подарунок назад?" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1155" PostTypeId="2" ParentId="1114" CreationDate="2017-03-29T16:15:17.127" Score="2" Body="&lt;p&gt;З тих відповідей, які тут уже є, найбільш відповідною і природною видається пропозиція Андрія Бандури - &quot;Поширення допису&quot; або &quot;Поширення&quot;. Це якщо вибирати з існуючих. Якщо потрібен свіжий синонім, можна додати &quot;перепоширення&quot;. &quot;Перепостити&quot; справді неоковирне і в декого може викликати асоціацію зі &quot;зловживанням пісною дієтою&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="765" LastActivityDate="2017-03-29T16:15:17.127" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1156" PostTypeId="2" ParentId="995" CreationDate="2017-03-29T17:22:34.507" Score="10" Body="&lt;p&gt;Волинська журналістка Ірина Качан пише про рідне місто: &quot;Побувати там вранці &amp;mdash; &lt;a href=&quot;http://www.volynpost.com/news/18549-misto-iake-ia-lyublyu-luck-prokydaietsia-chastyna-3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;втіха на весь день&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="765" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-03-29T17:49:07.953" LastActivityDate="2017-03-29T17:49:07.953" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1157" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1159" CreationDate="2017-03-29T20:13:08.790" Score="9" ViewCount="5726" Body="&lt;p&gt;У метро звернула увагу на фразу: &quot;Шановні пасажири! &lt;strong&gt;Слідкуйте&lt;/strong&gt; за своїми дітьми на ескалаторі&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подумалось, що в цьому контексті доречнішим було б &quot;&lt;strong&gt;пильнуйте&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, заглянувши у &lt;strong&gt;Словник української мови&lt;/strong&gt;, я ще більше заплуталась, бо слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;слідкувати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;пильнувати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;стежити&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, як виявилось, дуже близькі за значенням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/slidkuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СЛІДКУВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pyljnuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПИЛЬНУВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stezhyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СТЕ́ЖИТИ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття на ресурсі &lt;a href=&quot;https://gazeta.ua/articles/ukraine-newspaper/_slidkuvati-stezhiti-chi-pilnuvati/521653&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Gazeta.ua&lt;/a&gt;, автор - &lt;a href=&quot;http://redactor.in.ua/ru/interview/5582.Oleksandr_Stukalo_U_kozhnomu_vidavnitstv%D1%96_%E2%80%93_svo%D1%97_pravila_ukra%D1%97nsko%D1%97_movi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Олександр СТУКАЛО&lt;/a&gt;, теж не зазначає про чітке розмежування у використанні цих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Від знавців мови часом можна почути, що &quot;&lt;code&gt;слідкувати&lt;/code&gt;&quot; вживається,&#xA;  коли йдеться про вимову, одяг, щось неживе, а &quot;&lt;code&gt;стежити&lt;/code&gt;&quot; — коли про&#xA;  людей.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Академічний тлумачний словник української мови подає п'ять&#xA;  контекстуальних значень слова &quot;&lt;code&gt;слідкувати&lt;/code&gt;&quot;: 1) дивитися на те, що&#xA;  переміщується; 2) наглядати за чим-небудь; 3) стежити за чимось або&#xA;  кимось переважно з метою викриття; 4) уважно стежити за розвитком&#xA;  чогось. І останнє: 5) іти, ходити за кимось слідом — без мети&#xA;  стеження. Наприклад, у Марка Вовчка: &quot;Ми й слідком за нею слідкували,&#xA;  — іде вона, оглядається, а загледівши, що її доганяють, побіжить&quot;. Як&#xA;  бачимо, слова &quot;&lt;code&gt;стежити&lt;/code&gt;&quot; і &quot;&lt;code&gt;слідкувати&lt;/code&gt;&quot; — синоніми. А п'яте&#xA;  значення, у якому це слово зараз вживають досить рідко, теж має право&#xA;  на існування.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Крім &quot;&lt;code&gt;стежити&lt;/code&gt;&quot; та &quot;&lt;code&gt;слідкувати&lt;/code&gt;&quot;, є ще в українські мові&#xA;  &quot;&lt;code&gt;пильнувати&lt;/code&gt;&quot;. Загалом це слово чимось подібне за значенням до&#xA;  попередніх двох, але має й відмінності. Одне з тлумачень — таки&#xA;  &quot;слідкувати за чим-небудь чи ким-небудь&quot;: Івасик пильнував за&#xA;  Марічкою, щоби та не загубилася в бадиллі. І ще два значення:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) бути на сторожі, захищаючи когось від нападів: Ми пильнували, щоби&#xA;  здалеку не набігли хлопці й не потовкли нам носи;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) виявляти ретельність у роботі, аби щось добре виконати: Я завжди&#xA;  пильнував, пишучи прописи, щоб у мене було не так, як у сусідки, бо&#xA;  сусідка мені не подобалася.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож чи є якесь притомне, але водночас просте пояснення, коли ці синоніми взаємозамінні, а коли ні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-03-30T10:14:49.017" LastActivityDate="2017-03-30T10:14:49.017" Title="Різниця між &quot;слідкувати&quot;, &quot;стежити&quot; й &quot;пильнувати&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1158" PostTypeId="2" ParentId="995" CreationDate="2017-03-29T20:55:08.327" Score="2" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Задавати&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B2%D0%BB%D0%B0%D1%88%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%B2%20%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%8C%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Влаштувати&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Завдавати — якщо негативне значення&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B7%D0%B0_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Борис Рогоза&lt;/a&gt;, газета &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/111.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;”Хрещатик”&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;завдавати&lt;/strong&gt; означає “спричиняти, чинити комусь щось неприємне” й сполучається, як правило, з іменниками негативного “забарвлення”: &lt;strong&gt;завдавати болю&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;втрат&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;жалю&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;клопоту&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;мороки&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;мук&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;неприємності&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;поразки&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;прикрості&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;скорботи&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;смутку&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;страху&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;суму&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;тортур&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;туги&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;удару&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;шкоди&lt;/strong&gt; і т. ін. Не слід плутати його із задавати, основне значення якого — “пропонувати, давати щось для виконання, вирішення або відповіді; &lt;em&gt;влаштовувати щось&lt;/em&gt;”. Отже, &lt;strong&gt;задавати жару&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;завдання&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;задачу&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;перцю&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;прочухана&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;тон&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;урок&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;хропака&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;чосу&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-03-29T21:03:15.597" LastActivityDate="2017-03-29T21:03:15.597" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1159" PostTypeId="2" ParentId="1157" CreationDate="2017-03-29T21:30:44.713" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B7%D0%B0_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Борис Рогоза&lt;/a&gt;, газета &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/111.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;”Хрещатик”:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стежити&lt;/strong&gt; — багатозначне слово: &lt;strong&gt;стежити за грою&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;стежити за успіхами учнів&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;стежити за розвитком подій&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;стежити за повідомленнями&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;стежити за собою&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;стежити, щоб ніхто не відстав тощо&lt;/strong&gt;. Похідні: &lt;strong&gt;стеження&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;обстежити&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;обстеження&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;простежувати&lt;/strong&gt; і под. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дієслово &lt;strong&gt;слідкувати&lt;/strong&gt; в значенні “стежити” в літературній мові вживається зрідка. Воно має інший зміст: “іти, ходити слідом за кимсь, чимсь”.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%BE_%D0%92%D0%BE%D0%B2%D1%87%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Марко Вовчок:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;“Ми слідком за нею &lt;strong&gt;слідкували&lt;/strong&gt; — іде вона, оглядається, а загледівши, що її доганяють, побіжить”.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо брати точні поняття з СУМ, що ви тут навели, то можемо дещо знайти спільне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стежити&lt;/strong&gt; — доволі широке поняття. Можна сказати навіть, що у звичному стані, тобто коли не тре чогось підкреслювати, охоплює всі значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Пильно спостерігати за ким-, чим-небудь, не відриваючи очей,&#xA;  погляду.  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;З інтересом та увагою спостерігати за зміною, розвитком,&#xA;  станом чого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Здійснювати контроль, нагляд і т. ін. за ким-, чим-небудь; піклуватися, дбати про когось, щось. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Установлювати постійний нагляд, щоб впіймати кого-небудь або викрити, звинуватити в чомусь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Відшукувати по сліду; висліджувати. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Слідкувати&lt;/strong&gt; — майже все що стосується [будь-яких] змін: переміщення та [збереження] стану. Зміни я помітив курсивом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Дивитися на те, що &lt;em&gt;переміщується, рухається&lt;/em&gt;; стежити.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Наглядати за чим-небудь для &lt;em&gt;контролю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;забезпечення порядку&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Стежити за ким-, чим-небудь перев. з метою &lt;em&gt;викрити, піймати&lt;/em&gt; і т. ін. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Уважно стежити за &lt;em&gt;розвитком, зміною, станом&lt;/em&gt; чогось.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Іти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ходити слідом&lt;/em&gt; за ким-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пильнувати&lt;/strong&gt; — якщо тре підкреслити важливість чи обов'язковість самого чи до якогось процесу [до чогось, когось].&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Бути на сторожі, захищаючи кого-, що-небудь від нападів, ворожих дій і т. ін. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Стежити, слідкувати за ким-, чим-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Виявляти ретельність у праці, намагаючись виконати що-небудь добре, доброякісно.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Не спати, чергуючи, чатуючи біля кого-, чого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-03-29T21:40:54.723" LastActivityDate="2017-03-29T21:40:54.723" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1160" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1161" CreationDate="2017-03-29T22:37:25.943" Score="20" ViewCount="1163" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;This question also has an answer here (in Ukrainian):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2616/%d0%a3-%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d0%b5-%d1%94-vs-%d1%8f-%d0%bc%d0%b0%d1%8e-%d0%b2-%d0%bf%d0%b5%d0%b2%d0%bd%d0%be%d0%bc%d1%83-%d0%bc%d1%96%d1%81%d1%86%d1%96-%d0%b2-%d0%bf%d0%b5%d0%b2%d0%bd%d0%b8%d0%b9-%d1%87%d0%b0%d1%81&quot;&gt;У мене (є) vs я маю в певному місці/в певний час&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Both seem to mean &quot;I have&quot;. The only difference seems to be that with &quot;у мене є&quot; the possession is nominative and with &quot;я маю&quot; the possession is accusative. Are there any implications of using one over the other? Would I ever want to use one over the other.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-08-22T15:53:40.713" LastActivityDate="2021-08-08T19:49:46.910" Title="Is &quot;у мене є&quot; equivalent to &quot;я маю&quot;?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1161" PostTypeId="2" ParentId="1160" CreationDate="2017-03-29T23:20:00.743" Score="16" Body="&lt;p&gt;Yes. They are not different in sense and both are correct, but, in my opinion, it is recommended to use &lt;em&gt;я маю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;The phrase &lt;em&gt;у мене є&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//bbc.com/ukrainian/blogs/2016/05/160516_ponomariv_blog69_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;is&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53404/26171.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;tracing&lt;/a&gt; from the Russian language &lt;em&gt;у меня есть&lt;/em&gt;, which is more popular there than &lt;em&gt;я имею&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In its turn, Russian has this and so many other things from non-&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Indo-European_languages&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Indo-European languages&lt;/a&gt;, such as &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Turkic_languages&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Turkic languages&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Finno-Ugric_languages&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Finno-Ugric languages&lt;/a&gt;. For example:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;In the Turkish language — &lt;em&gt;bende … var&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;ben&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-de&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;var&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In the Crimean Tatar language — &lt;em&gt;mende … bar&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;men&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-de&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;bar&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In the Finnish language — &lt;em&gt;minulla on …&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;minä&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-lla&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;y&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;on&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The phrase &lt;em&gt;я маю&lt;/em&gt; is a typical expression for Indo-European languages, such as in English language: &lt;em&gt;I have&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-08-08T19:49:46.910" LastActivityDate="2021-08-08T19:49:46.910" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1162" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1163" CreationDate="2017-03-30T07:54:14.347" Score="13" ViewCount="275" Body="&lt;p&gt;У американців це називається &lt;em&gt;maternity leave&lt;/em&gt; (також — &lt;em&gt;paternity leave&lt;/em&gt;), що говорить само за себе.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Офіційно в нас є аж &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/n0004323-14&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;два позначення&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;відпустка у зв'язку з вагітністю та пологами&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;відпустка для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Жодне з них, із очевидних причин, не вживається в розмові. Натомість маємо &lt;em&gt;декретну відпустку&lt;/em&gt;. Але походження цього слова далеко не таке очевидне, бо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21416&amp;amp;page=726&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДЕКРЕТ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1. Постанова президентської, урядової, іншої найвищої виконавчої влади з якого-небудь питання, що має таку саму силу, як і закон. // іст. У СРСР до 1936 р. – акт найвищих органів державної влади та управління.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;начебто не має безпосереднього відношення до пологів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-03-30T15:14:59.303" LastActivityDate="2017-03-30T15:14:59.303" Title="Чому відпустка &quot;декретна&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1163" PostTypeId="2" ParentId="1162" CreationDate="2017-03-30T08:06:27.237" Score="11" Body="&lt;p&gt;&quot;Декретна відпустка&quot; &amp;mdash; це розмовна назва. Як ви правильно написали, з 1917 до 1936 року закони називалися декретами щоб відмежуватися від царської влади (міністерства називалися комісаріатами і т.і.).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%82%D0%BF%D1%83%D1%81%D0%BA_%D0%BF%D0%BE_%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8_%D0%B8_%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%BC#.D0.98.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.B8.D1.87.D0.B5.D1.81.D0.BA.D0.B8.D0.B5_.D1.81.D0.B2.D0.B5.D0.B4.D0.B5.D0.BD.D0.B8.D1.8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедією&lt;/a&gt;, вперше в Росії відпустка у зв'язку з вагітністю та пологами була введена у дію декретом Ради народних комісарів 14 (27) листопада 1917 року. Саме тому у пост-радянських країнах цю відпустку називають &quot;декретною&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник СУМ також дає таке пояснення слову &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dekretnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;декретний&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ДЕКРЕ́ТНИЙ, а, е. Установлений декретом. &#xA;  ▲ &lt;strong&gt;Декретний час&lt;/strong&gt; — поясний час, переведений в СРСР на 1 годину вперед для повнішого використання населенням світлової частини доби. Іноді буває потрібно розрахувати, коли за нашим годинником, що йде за декретним часом, буде місцевий полудень (Воронцов-Вельямінов, Астрономія, 1956, 40); &lt;strong&gt;Декретна відпустка&lt;/strong&gt; — відпустка по вагітності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-30T09:51:48.893" LastActivityDate="2017-03-30T09:51:48.893" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1165" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1166" CreationDate="2017-03-30T16:02:18.593" Score="13" ViewCount="3596" Body="&lt;p&gt;I was asked about the difference between &quot;Зачекати&quot; and &quot;почекати&quot; or the difference between &quot;Зачекай&quot; and &quot;почекай&quot; but I couldn't explain.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене запитали про різницю між значеннями слів &quot;Зачекати&quot; і &quot;почекати&quot; або &quot;Зачекай&quot; і &quot;почекай&quot;, однак я не зміг пояснити.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="344" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-30T17:14:35.967" LastActivityDate="2017-03-31T06:04:28.300" Title="Difference between &quot;Зачекати&quot; and &quot;почекати&quot;" Tags="|значення-слів|різниця-між-словами|префікс|" AnswerCount="1" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1166" PostTypeId="2" ParentId="1165" CreationDate="2017-03-30T17:18:16.393" Score="12" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Аргументуємо словниками, наприклад &lt;strong&gt;СУМ-11&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zachekaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зачекати&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чекаючи, діждатися кого-, чого-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Не поспішати робити що-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pochekaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Почекати&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чекати якийсь час. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Уживається як застереження або нахваляння, погроза. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо порівняти поняття, то здається, що &lt;strong&gt;зачекати&lt;/strong&gt; вказує на важливість результату чи якогось моменту, натомість &lt;strong&gt;почекай&lt;/strong&gt; на важливість процесу. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Грінченко&lt;/strong&gt; представляє оба варіанти без різниці:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/46722-pochekaty.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Почекати&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/18945-zachekaty.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зачекати&lt;/a&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Подождать&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не дуже інформативно. Можливо проблема у префіксах?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, розглянемо &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ролі цих префіксів&lt;/a&gt; у дієсловах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Префікси зі значення напряму дії — ви-, в-, об-, &lt;strong&gt;за-&lt;/strong&gt;, пере-, до-.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Префікси зі значенням початку або кінця дії — &lt;strong&gt;за-&lt;/strong&gt;, до-, при-.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Префікси зі значенням повторюваності дії — &lt;strong&gt;по-&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Словозмінні префікси для утворення форми &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D0%B8%D0%B4_%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;доконаного виду&lt;/a&gt; — з-, &lt;strong&gt;по-&lt;/strong&gt;, про-, на-.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розглянемо по пунктам:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нам не підходить, бо наше дієслово не пов'язане з напрямом. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Важливий початок та кінець процесу. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Важливість процесу — його повторення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Важливий кінець результату чи процесу. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дещо збігається з описом СУМ-11. Різниця між &lt;strong&gt;зачекай&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;почекай&lt;/strong&gt;, що коли вживати перше — маєте на увазі &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dochekatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дочекатися&lt;/a&gt;, а друге — більш ввічливий варіант &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stojaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;постійте тут&lt;/a&gt; чи щось кшталт цього. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Let's see dictionaries, for first: &lt;strong&gt;СУМ-11&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zachekaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зачекати&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чекаючи, діждатися кого-, чого-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Не поспішати робити що-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pochekaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Почекати&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чекати якийсь час. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Уживається як застереження або нахваляння, погроза. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If to compare meanings then &lt;strong&gt;зачекати&lt;/strong&gt; is showed on importance of result or moment of something, and &lt;strong&gt;почекай&lt;/strong&gt; is showed on importance of moment.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Грінченко&lt;/strong&gt; shows both words without difference of meaning.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/46722-pochekaty.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Почекати&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/18945-zachekaty.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зачекати&lt;/a&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Подождать&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It is not informative. Is maybe problem in &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Prefix&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;prefixes&lt;/a&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, let's see &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;their roles&lt;/a&gt; in verbs:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Префікси зі значення напряму дії — ви-, в-, об-, &lt;strong&gt;за-&lt;/strong&gt;, пере-, до-.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Префікси зі значенням початку або кінця дії — &lt;strong&gt;за-&lt;/strong&gt;, до-, при-.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Префікси зі значенням повторюваності дії — &lt;strong&gt;по-&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Словозмінні префікси для утворення форми &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D0%B8%D0%B4_%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;доконаного виду&lt;/a&gt; — з-, &lt;strong&gt;по-&lt;/strong&gt;, про-, на-.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What we have:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;It isn't our case, because this for &quot;verbs with directions&quot;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Importance of start or finish of processes.  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Importance of processes — repeating.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Importance of results or finish of processes. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It is some like the description of СУМ-11. There are difference between &lt;strong&gt;зачекай&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;почекай&lt;/strong&gt;, that when to use first verb — it's like &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dochekatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;wait me&lt;/a&gt;, and second verb — it's like polite &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stojaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;stay some time here&lt;/a&gt; or something this. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Не по темі.&lt;/strong&gt; Щодо цього чи близько цього, є деякі цікаві обговорення, думки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://politiko.ua/blogpost42465&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Полонізми&lt;/a&gt; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine3-10.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;І. Р. Вихованець&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="49" LastEditDate="2017-03-31T06:04:28.300" LastActivityDate="2017-03-31T06:04:28.300" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1167" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1170" CreationDate="2017-03-30T20:03:05.830" Score="2" ViewCount="181" Body="&lt;p&gt;My grammar table lists two sets of endings, one of which is equivalent to those for animate nouns and the other, which is:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;consonant: +а&lt;br&gt;&#xA;  ь, й→я&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;How do I know which to use?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastActivityDate="2017-07-19T04:49:15.460" Title="Genitive Ending for Second Declension Singular Masculine Inanimate Nouns" Tags="|declension|" AnswerCount="3" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1168" PostTypeId="2" ParentId="1167" CreationDate="2017-03-30T21:04:54.990" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D1%87%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%87%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%83_%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%BE%D1%97_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Here is&lt;/a&gt; a good article on this topic in the Ukrainian language. And, just in case, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0#.D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here is&lt;/a&gt; about Second Declension.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;About question and from this good article, when use &lt;code&gt;-a&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;The names of persons, own names and personalized objects and phenomena&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The names of animals and trees&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The names of objects and architectural details&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The names of settlements and planets&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Other names with emphasis in the genitive case in the final part, as well as extensions присвійності &lt;code&gt;-ов&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ів (-єв)&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ин (-їн)&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;What measures of length, weight, time, etc; name of currency; numeric names&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Names of months and days of the week&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Names of machines and their parts&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The terms of foreign origin, meaning elements of the structure of something concrete objects, geometric shapes and their parts and Ukrainian origin Suffixes words-terms&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;When use &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ю&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;10&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Substances, weight, materials&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;General concepts and titles of varieties of fruit trees&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The names of the buildings, facilities, rooms and their parts. (except for the names of architectural details)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The names of institutions, establishments, organizations.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The vast majority of words with the value space, space, etc., as well as their reduced form at &lt;code&gt;-к&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Natural phenomena&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The names of feelings&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The names of processes, states, properties, attributes, formations, phenomena of social life, general and abstract concepts&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The foreign-origin terms for physical or chemical processes, area parts and so on, also literary terms&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The names of games, dances and abstract works of art (music, cinema)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Majority of compound non-suffix nouns (except animate nouns)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The vast majority of prefixal nouns (except animate nouns)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The names of rivers, lakes, mountains, islands, peninsulas, countries, regions, states etc.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But, like in any language, almost every item of this &quot;rule&quot; has own set of exceptions. You can see more about this in that article. Therefore genitive endings are usually just remembered on a per-word basis.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-30T22:22:22.613" LastActivityDate="2017-03-30T22:22:22.613" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1169" PostTypeId="2" ParentId="1167" CreationDate="2017-03-30T21:05:04.723" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Your reference uses animate and inanimate denominations for nouns, but the classic Ukrainian grammar does not qualify nouns for this. We use grammatical gender instead (Masculine, Feminine, and Neuter).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The Second declension &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par44&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;group includes nouns that&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Masculine&lt;/strong&gt; Nouns ending with &lt;code&gt;consonant&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;-о&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Neuter&lt;/strong&gt; Nouns ending with &lt;code&gt;-о&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-е&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt; (with exceptions); also those ending with &lt;code&gt;-ищ-е&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-иськ-о&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Then, both sections split into &quot;hard&quot;, &quot;soft&quot;, and &quot;mixed&quot; groups. Here's the above two items &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par45II&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;expanded&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Masculine&lt;/strong&gt; Nouns ending with &lt;code&gt;consonant&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;-о&lt;/code&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Hard group&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ending with consonant (except fricatives &lt;code&gt;ш, ж, ч, дж&lt;/code&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ending with &lt;code&gt;-о&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;mostly those ending with &lt;code&gt;-р&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Soft group&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;enging with &lt;code&gt;-ь&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;-й&lt;/code&gt; (also those rare ones ending with &lt;code&gt;-ьо&lt;/code&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;several of those ending with &lt;code&gt;-ар&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ир&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;several tricky ones that have stress moved to the ending when declined&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Mixed group&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ending with fricatives &lt;code&gt;ш, ж, ч, дж&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Neuter&lt;/strong&gt; Nouns ending with &lt;code&gt;-о&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-е&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt; (with exceptions); also those ending with &lt;code&gt;-ищ-е&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-иськ-о&lt;/code&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Hard group&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;engind with &lt;code&gt;-о&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Soft group&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ending with &lt;code&gt;-е&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Mixed group&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ending with fricatives &lt;code&gt;ш, ж, ч, дж&lt;/code&gt; + &lt;code&gt;-е&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ending with &lt;code&gt;-ищ-е&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-иськ-о&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Now, when you have everything in place, here's &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par48&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;the simple rule&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Hard group&lt;/strong&gt; receives &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt; in Genitive&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Soft group&lt;/strong&gt; receives &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;-ю&lt;/code&gt; in Genitive&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Mixed group&lt;/strong&gt; receives &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt; in Genitive&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-03-30T21:38:02.220" LastActivityDate="2017-03-30T21:38:02.220" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1170" PostTypeId="2" ParentId="1167" CreationDate="2017-03-30T21:49:50.837" Score="0" Body="&lt;p&gt;If fact, there is no concrete-and-simple rule that would say, whether &lt;em&gt;-а/-я&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;-у/-ю&lt;/em&gt; should be used for genitive singular of a specific second-declension noun — people generally just intuitively remember endings.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The very imprecise rule is that nouns for more concrete things are often &lt;em&gt;-а/-я&lt;/em&gt;, while more abstract things are often &lt;em&gt;-у/-ю&lt;/em&gt; — but that's very imprecise. Or, sometimes people say something like: &quot;If I can see/imagine it as a whole, it probably has &lt;em&gt;-а/-я&lt;/em&gt; ending, otherwise — &lt;em&gt;-у/-ю&lt;/em&gt;.&quot; Also very imprecise.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D1%87%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%87%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%83_%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%BE%D1%97_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8#.D0.97.D0.B0.D0.BA.D1.96.D0.BD.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D1.8F_-.D1.83.2C_-.D1.8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;The Wikipedia article on this subject&lt;/a&gt; says that &lt;em&gt;-у/-ю&lt;/em&gt; endings are used for:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;10&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Materials.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Collective concepts and names of varieties of fruit trees.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Names of buildings, facilities, rooms and their parts, but not architectural details.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Names of institutions, establishments, organizations.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Vast majority of words meaning place, space, etc., as well as their diminutive forms ending with &lt;em&gt;-к&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Natural phenomena.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Names of feelings.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Names of processes, states, properties, attributes, formations, phenomena of social life, general and abstract concepts.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Foreign-origin terms for physical or chemical processes, area parts and so on, also literary terms.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Names of games, dances and abstract works of art (music, cinema).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Majority of compound suffixless nouns (except animate nouns).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Vast majority prefixal nouns (except animate nouns).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Names of rivers, lakes, mountains, islands, peninsulas, countries, regions, states.&#xA;But almost every item of this &quot;rule&quot; has its own set of exceptions.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Even if there were no exceptions — such long and blurred rules are so hard to follow. Therefore genitive endings are usually just remembered on a per-word basis.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="259" LastEditDate="2017-07-19T04:49:15.460" LastActivityDate="2017-07-19T04:49:15.460" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1171" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1172" CreationDate="2017-03-31T07:07:12.313" Score="13" ViewCount="975" Body="&lt;p&gt;КАРК (чол.) - задня частина шиї з верхньою частиною хребта, зашийок.&#xA;Похідні: КАРКОЛО́МНИЙ, КАРКОЛО́МНІСТЬ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке ж слово можна почути і в польській мові. Але хто в кого його запозичив?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="86" LastActivityDate="2021-01-15T16:19:58.160" Title="Яке походження слова &quot;Карк&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1172" PostTypeId="2" ParentId="1171" CreationDate="2017-03-31T08:35:42.757" Score="12" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;карк&lt;/em&gt; у так самому сенсі &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BA#.D0.A0.D1.83.D1.81.D1.81.D0.BA.D0.B8.D0.B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є&lt;/a&gt; і в російської мови. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Задняя часть шеи с верхней частью позвоночного столба.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як ви помітили, таке слово &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/kark#Polish&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є&lt;/a&gt; і в польскої мови. Тут повідомляється, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Від прото-слов'янського &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/k%D1%8Ark%D1%8A&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*kъrkъ&lt;/a&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схоже, що це слово дійсно має таке походження, бо подібне слово є у багатьох слов'янських мов. У наступному посиланні, в свою чергу, мовляється наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;i&gt;З прото-індоєвропейської &lt;strong&gt;*kr̥ko-&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Індо-європейське слово має схожість з санскритом &lt;strong&gt;कृकाट&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;kṛkāṭa&lt;/strong&gt;), галльською &lt;strong&gt;cricon&lt;/strong&gt;. Не дуже переконліві збіги з давньоскандинавською &lt;strong&gt;kverk&lt;/strong&gt;, латинською &lt;strong&gt;gurges&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;gurgulío&lt;/strong&gt;.&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згоден з паном &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1171/%D0%AF%D0%BA%D0%B5-%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0-%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BA/1173#1173&quot;&gt;chizh&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У тому ж посиланні зустрічається таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;i&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Old_East_Slavic&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Давньоукраїнська:&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;коркъ&lt;/strong&gt; (korkʺ)&#xA;  &lt;br&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0#.D0.86.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D1.96.D1.8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Давньопольська:&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;kark&lt;/strong&gt;&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Додав посилання до назв мов, аби не плутали з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;старо-&lt;/a&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що в російській мові теж є корінь &lt;em&gt;корк&lt;/em&gt;, наприклад &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;закорки&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Значение&lt;/strong&gt; &#xA;  &lt;br&gt;&lt;em&gt;ед. нет, разг.&lt;/em&gt; заплечье и поясница; место на спине, на котором человек носит, таскает кого-либо ◆ Ну,… вставай, садись на закорки — снесу. &lt;em&gt;Л. Н. Толстой&lt;/em&gt; ◆ Очень много было провожающих: соседи, друзья, родственники, украинцы и русские, помогали нести вещи, вели больных, а то и несли их на закорках. &lt;em&gt;А. Кузнецов, «Бабий яр», 1970 г.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Синонимы&lt;/strong&gt; &#xA;  &lt;br&gt;&lt;em&gt;устар. (Даль):&lt;/em&gt; закукры, закорточки, забедры, кукорки, закрошни, закрошки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут дійсно є питання з &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, яким чином відбулась зміна. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:41:42.027" LastActivityDate="2018-04-11T23:41:42.027" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1173" PostTypeId="2" ParentId="1171" CreationDate="2017-03-31T08:44:01.283" Score="9" Body="&lt;p&gt;Обидві мови отримали це слово у спадок від праслов'янської. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прошу звернути увагу на такі відомості: польське &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/kark&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;kark&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; походить від праслов'янського &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/k%D1%8Ark%D1%8A&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;*kъrkъ&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;, від якого також походить староукраїнське &lt;code&gt;коркъ&lt;/code&gt;, в той час як старопольська вже мала варіант &lt;code&gt;kark&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Справжня проблема полягає у пошуку відомостей, щодо &lt;strong&gt;переходу українських &lt;code&gt;о&lt;/code&gt; в &lt;code&gt;а&lt;/code&gt; в подібних ситуаціях&lt;/strong&gt;. Ці відомості необхідні для того, щоб з'ясувати чи вплинув польський варіант на український, або ж &lt;code&gt;коркъ&lt;/code&gt; перейшов у &lt;code&gt;карк&lt;/code&gt; &lt;em&gt;питомим&lt;/em&gt; чином.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastActivityDate="2017-03-31T08:44:01.283" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1174" PostTypeId="2" ParentId="1154" CreationDate="2017-03-31T09:48:53.473" Score="12" Body="&lt;p&gt;Схоже, що такого фразеологізму немає. Принаймі, широкому колу він не відомий.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так склалось в українців, що відбирати подароване не прийнято, і засуджується суспільною думкою.&#xA;У підтвердження, є прислів'я: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Силою не дають,— силою віднімають. Подарунок назад не беруть.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Наприклад в: Українські народні прислів'я та приказки. Дожовтневий період / Упоряд., вступ. ст. В. Бобкова; Упоряд. Й. Багмут, А. Й. Багмут. — Київ: Держлітвидав України, 1963. — &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=7s_YAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D1%8E+%D0%BD%D0%B5+%D0%B4%D0%B0%D1%8E%D1%82%D1%8C+%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D1%8E+%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B0%D1%8E%D1%82%D1%8C%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сторінка 314&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="161" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-03-31T11:39:23.510" LastActivityDate="2017-03-31T11:39:23.510" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1175" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-31T14:01:08.067" Score="16" ViewCount="829" Body="&lt;p&gt;I am working on an art project that I would like to collect the hundreds of different transliterations of 「中文」 zhōng wén in Mandarin Chinese. (Pronunciation available here: &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#zh-CN/de/%E4%B8%AD%E6%96%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://translate.google.com/#zh-CN/de/中文&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;How can I transliterate zhōng wén in Ukrainian? (For example, &quot;zhong wen&quot; would be the closest pronunciation in English.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="915" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-07-28T10:55:15.887" LastActivityDate="2022-01-09T09:06:49.977" Title="How to transliterate 中文 in Mandarin pronunciation to Ukrainian?" Tags="|фонетика|transliteration|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1176" PostTypeId="2" ParentId="1175" CreationDate="2017-03-31T14:16:28.327" Score="14" Body="&lt;p&gt;The standards of Ukrainian language actually follow &lt;strong&gt;the Palladius system&lt;/strong&gt; (Ukr: Система Палладія). Quoting &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Cyrillization_of_Chinese&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The Cyrillization of Chinese is effected using the Palladius system for transcribing Chinese characters into the Cyrillic alphabet.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There are several fine nuances that mostly reflect differences between Russian and Ukrainian, one may find the full list in the Wikipedia page for &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Система Палладія&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also, the above page contains a complete list of corresponding syllables between 拼音 and the Ukrainian Cyrillic.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Hence, 中文 would be &lt;code&gt;чжунвень&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-02-17T02:06:54.060" LastActivityDate="2019-02-17T02:06:54.060" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1177" PostTypeId="2" ParentId="1175" CreationDate="2017-03-31T14:20:52.860" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Just for notice: unfortunately, I don't know Chinese.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Long time it was &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;the Palladius system&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; which is for &lt;strong&gt;Russian&lt;/strong&gt; but was just copied to Ukrainian. It was also named as &lt;em&gt;adaptation by Kirnosova&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;чжун вень&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Later it was &lt;a href=&quot;//nas.gov.ua/UA/Messages/Pages/View.aspx?MessageID=6303&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;accepted&lt;/a&gt; by &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%BC%D1%96%D1%8F_%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;NANU&lt;/a&gt; which is a goverment structure and with really &lt;a href=&quot;//ueartemis.livejournal.com/29118.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;a strange moves&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;But hereʼs problem that many translations based on Russian arenʼt good for Ukrainian because of sensitivity different of phonetic between Ukrainian and Russian. So here were debates or seminars on &lt;a href=&quot;//facebook.com/safranbook/posts/1000564633468289&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;high level&lt;/a&gt; about more correctly transliteration for &lt;strong&gt;Ukrainian&lt;/strong&gt;. In result some publishers use &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D0%9A%D1%96%D1%80%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%97%E2%80%94%D0%A6%D1%96%D1%81%D0%B0%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;the Kirnosova-Tsisar system&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;джон вень&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-01-09T09:06:49.977" LastActivityDate="2022-01-09T09:06:49.977" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1178" PostTypeId="1" CreationDate="2017-03-31T15:50:07.507" Score="9" ViewCount="201" Body="&lt;p&gt;Google maps вважає що snacks - це закуски, catering - виїзний банкет, а brunch - пізній сніданок. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Snacks&lt;/em&gt; - це ніяк не закуски, це просто невеликий обєм їжі, яку вживають між основними прийомами їжі. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Brunch&lt;/em&gt; - це не зовсім пізній сніданок, це злиття сніданку і обіду, наприклад, на вихідних, і для бранчу характерний більший обсяг їжі ніж на сніданок, але порівняно легка їжа (грінки, омлет). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Сatering&lt;/em&gt; - це коли певний заклад харчування виїздить на місце великої події (конференція, зустріч, весілля). Це може бути сніданок, вечеря або просто кава. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує якийсь український відповідник цим термінам? Чи в цьому випадку треба було б використати запозичення? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="916" LastEditorUserId="916" LastEditDate="2017-04-02T22:32:32.830" LastActivityDate="2018-11-06T18:26:26.350" Title="Як перекласти brunch, catering, snacks?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1180" PostTypeId="2" ParentId="1178" CreationDate="2017-04-01T11:30:50.277" Score="6" Body="&lt;h3&gt;Snack&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=snack&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Українсько-англійський словник»&lt;/a&gt; 1955 року (К. Андрусишин, Я. Крет) словом «snack» пропонує передавати такі українські слова: &lt;strong&gt;за́куска&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;пере́куска&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;при́куска&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також разом з &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=snack&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Загальним народним англійсько-українським словником» на E2U&lt;/a&gt; вони ще пропонують такі варіанти для «snack», що передує звичному прийому їжі: &lt;em&gt;пора́нок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;передобі́ддя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підобі́док&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підвечі́рок&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В останньому також є варіант «перекус» (&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D1%83%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживається&lt;/a&gt; на практиці). &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/snek&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;На сайті «Словотвір»&lt;/a&gt; ще пропонують варіант «згамка» (від «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35202&amp;amp;page=1117&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зга́мати&lt;/a&gt;»). Ну й, звісно, просто «снек».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Update&lt;/em&gt;: враховуючи, що в оновлене запитання робить акцент на тому, що snacks — це невеликий об'єм їжі, яку вживають між основними прийомами, а не закуски, вважаю прийнятними &lt;strong&gt;пере́куска&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;перекус&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;снек&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Catering&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Catering&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедією&lt;/a&gt;, «catering» — це радше форма бізнесу щодо організації харчування в місцях, зручних для клієнта (в його офісі абощо). Тобто «виїзне» воно лише з точки зору тих, хто забезпечує кейтеринг, а не самого клієнта. В тих випадках, коли не кажуть прямо &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B5%D0%B9%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кейтеринг&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, застосовують гіперонім &lt;strong&gt;громадське харчування&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Update&lt;/em&gt;: навіть враховуючи оновлення запитання, не можу нічого додати. Або точне, але запозичене &lt;strong&gt;кейтеринг&lt;/strong&gt;, або гіпероніми чи пояснення &lt;em&gt;громадське харчування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;організація харчування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;харчування на території/стороні замовника&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;харчувальний підрядник (підрядчик) / підряд&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Brunch&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не бачу жодних альтернатив, окрім &lt;strong&gt;пізній сніданок&lt;/strong&gt;. Хіба що якийсь «післясніданок» або «снібід».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Update&lt;/em&gt;: я розумію, що brunch — це не просто сніданок, перенесений на пізніший час; проте усталеного українського терміну для нього, наскільки я знаю, немає; окрім того, додання прикметника не завжди лише вточнює, а може суттєво змінювати сенс, наприклад, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=2558&amp;amp;page=108&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кривавий бенкет&lt;/a&gt; — це не зовсім бенкет.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-02T09:54:38.087" LastActivityDate="2017-04-02T09:54:38.087" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1181" PostTypeId="2" ParentId="1147" CreationDate="2017-04-01T12:54:29.393" Score="1" Body="&lt;h3&gt;«Віджиматися» і «віджимання»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 20 томах (2010–…):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=12533&amp;amp;page=414&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВІДЖИМА́ТИСЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, а́юся, а́єшся, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ВІДЖА́ТИСЯ&lt;/strong&gt;, відіжму́ся, віді́жме́шся, &lt;em&gt;док.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Піднімати та опускати тулуб із положення лежачи за допомогою згинання і розгинання рук; відтискуватися, відтискатися.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Із води тільки-но вискочив і ну гімнастику робити — присідає, на руках од землі оджимається, підстрибує — як хлопчик&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(В. Нестайко)&lt;/sub&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Я віджимався від підлоги в кращому випадку раз на тиждень, а то й два&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(Л. Дереш)&lt;/sub&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Три рази віджався [Прошка] на руках від долівки, тримаючи рівними в струну ноги&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(Ю. Логвин)&lt;/sub&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=12531&amp;amp;page=414&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВІДЖИМА́ННЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, я, &lt;em&gt;с.&lt;/em&gt; Дія за знач. &lt;strong&gt;віджима́ти&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;віджима́тися&lt;/strong&gt; 1, 2; відтискування, відтискання.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Нормою для старшокласника є десять віджимань від підлоги&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(з газ.)&lt;/sub&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;«Відтискатися» і «відтискання»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 20 томах (2010–…):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14028&amp;amp;page=454&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВІДТИ́СКУВАТИСЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, уюся, уєшся, &lt;strong&gt;ВІДТИСКА́ТИСЯ&lt;/strong&gt;, а́юся, а́єшся, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ВІДТИ́СНУТИСЯ&lt;/strong&gt;, нуся, нешся, &lt;em&gt;док.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; Те саме, що &lt;strong&gt;віджима́тися&lt;/strong&gt; 2.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Молоді жителі намагалися поставити рекорд міста: найбільша кількість людей, які одночасно відтиснуться від землі п'ять разів&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(з газ.)&lt;/sub&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14023&amp;amp;page=453&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВІДТИСКА́ННЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, я, &lt;em&gt;с.&lt;/em&gt; Дія за знач. &lt;strong&gt;відтиска́ти&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;відтиска́тися&lt;/strong&gt; 3.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;У Бучачі поставили масовий рекорд з відтискання від землі&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(з газ.)&lt;/sub&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-01T10:36:52.957" LastActivityDate="2017-10-01T10:36:52.957" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1182" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1195" CreationDate="2017-04-01T23:10:48.097" Score="24" ViewCount="758" Body="&lt;p&gt;Як перекласти українською фразу Шекспіра з трагедії «Ромео та Джульєтта» (Акт 2, Сцена 6)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;These violent delights have violent ends&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У своїй відповіді бажано використовувати приклади того як цей вираз переклали українські перекладачі (мені відомо про 6 перекладів (якщо вважати 2 редакції перекладу Куліша зроблені Франком та Вороним як неокремі переклади) + існує ненадрукований переклад Гната Хоткевича що зберігається у ЦДІА України у Львові).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мене цікавить саме цей вираз, бо його часто згадують у 1-шому та 2-ому сезонах телесеріалу HBO &amp;quot;Західний світ&amp;quot; / &amp;quot;Westworld&amp;quot; й наявний український переклад цього виразу від UATeam/НеЗупиняйПродакшн мене не задовольняє. Вони переклали цю фразу як&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Жорстким пристрастям жорсткий кінець&amp;quot; (UATeam) &lt;a href=&quot;http://web.archive.org/web/20180224154610/https://kino-teatr.ua/public/main/films/trailer_10139.mp4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;У жорстоких насолод - жорстокий фінал&amp;quot; (НеЗупиняйПродакшн) &lt;a href=&quot;https://toloka.to/t89581&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-12-22T01:47:40.557" Title="Як перекласти з англійської фразу Шекспіра з трагедії «Ромео та Джульєтта», &quot;These violent delights have violent ends&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1183" PostTypeId="2" ParentId="1182" CreationDate="2017-04-02T15:37:31.630" Score="19" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Переклад Пантелеймона Куліша (Львів, 1901, &lt;a href=&quot;http://shron.chtyvo.org.ua/William_Shakespeare/Romeo_ta_Dzhulieta.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стор. 59&lt;/a&gt;):&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Завзяті радощі кінчають ся завзяттєм;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У перекладі Ірини Стешенко (Шекспір В. Твори в шести томах [Т. 2], 1985, стор. 357) це звучить так:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бурхливі радощі страшні, мій сину,&lt;br&gt;&#xA;  Бо часто в них бурхливий і кінець.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У перекладі Василя Мисика (журнал «Прапор», 1988, №№9–10), це звучить так:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ці буйні радощі й кінчаться буйно —&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вибачте, та инших перекладів я не зміг знайти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Translated by Panteleimon Kulish (Lviv, 1901, &lt;a href=&quot;http://shron.chtyvo.org.ua/William_Shakespeare/Romeo_ta_Dzhulieta.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;p. 59&lt;/a&gt;):&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Завзяті радощі кінчають ся завзяттєм;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Translated by Iryna Steshenko (W. Shakespeare's works in six volumes [Vol. 2], 1985, p. 357) it sounds like:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бурхливі радощі страшні, мій сину,&lt;br&gt;&#xA;  Бо часто в них бурхливий і кінець.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Translated by Wasyl Mysyk (&quot;Prapor&quot; magazine, 1988, №9–10), it sounds like:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ці буйні радощі й кінчаться буйно —&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I couldn't find the other translations.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-04-06T18:43:54.513" LastActivityDate="2017-04-06T18:43:54.513" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1184" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-03T13:46:34.987" Score="12" ViewCount="142" Body="&lt;p&gt;Онлайн-перекладачi дають декілька варіантів, але жоден, здається, не відповідає комп'ютерній тематиці.&lt;br&gt;&#xA;Нібито, &lt;code&gt;навантаження&lt;/code&gt; є найближчим за значенням, але щось мені у &lt;code&gt;Зачекайте, будь ласка, йде навантаження&lt;/code&gt; не подобається.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="67" LastEditorUserId="67" LastEditDate="2017-04-18T20:16:28.260" LastActivityDate="2017-04-21T15:24:01.073" Title="Як перекласти loading для IT" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="14" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1185" PostTypeId="2" ParentId="1182" CreationDate="2017-04-03T20:52:20.933" Score="14" Body="&lt;p&gt;У перекладі Юрія Андруховича (2016) все, як завжди, зовсім не так: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Пориви згубні, бо поривно гинуть&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще переклади Панька Куліша у редакції Миколи Вороного (1928), Абрама Гозенпуда (1937) та Ігоря Костецького (1957), але, здається, час поглинув їх.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastEditorUserId="331" LastEditDate="2017-04-04T07:22:44.770" LastActivityDate="2017-04-04T07:22:44.770" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1186" PostTypeId="2" ParentId="1113" CreationDate="2017-04-03T21:31:39.493" Score="8" Body="&lt;p&gt;Ну що ж, &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par12&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;правопис 2015 року&lt;/a&gt; про чергування &lt;strong&gt;і-й&lt;/strong&gt; каже ось таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;І&lt;/strong&gt; вживається, щоб уникнути збігу приголосних, важких&#xA;для вимови:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а) після приголосного або паузи, що на письмі позначається&#xA;крапкою, комою, крапкою з комою, двокрапкою, крапками, перед словами з&#xA;початковим приголосним звуком:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;б) &lt;strong&gt;на початку речення&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі це правило вигадали для сполучників, але чудова примітка переконує нас, що&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;так само чергується початковий ненаголошений &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; з &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; у словах: імення —&#xA;ймення, &lt;strong&gt;імовірний — ймовірний&lt;/strong&gt;, іти — йти, ітися — йтися (ідеться —&#xA;йдеться).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;АЄОА&lt;/strong&gt;: це правило страшенно люблять ігнорувати, але то вже таке.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="403" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-04-03T21:31:39.493" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1187" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1188" CreationDate="2017-04-04T13:24:07.303" Score="14" ViewCount="7086" Body="&lt;p&gt;Свого часу намагався закликати користувачів деякого форуму до &quot;Опанування української мови&quot; шляхом переходу на неї замість російської.&#xA;Мене виправили, сказавши, що більш доречним варіантом було б вживання слова &quot;Оволодіння&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є принципова різниця між цими двома словами? Чи пов'язана вона якось зі стадією завершеності цього самого оволодіння чимось?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="923" LastEditorUserId="86" LastEditDate="2017-04-05T23:02:11.140" LastActivityDate="2017-04-05T23:02:11.140" Title="Різниця між &quot;опанування&quot; і &quot;оволодіння&quot;" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1188" PostTypeId="2" ParentId="1187" CreationDate="2017-04-04T14:39:38.767" Score="10" Body="&lt;p&gt;У Словнику української мови:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ovolodivaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Оволодівати&lt;/a&gt; має потрібне значення під номером 3, та ще й з приміткою &amp;quot;переносне значення&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;чим, перен. &lt;strong&gt;Твердо засвоювати що-небудь.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Член партії повинен: ..оволодівати марксистсько-ленінською теорією, підвищувати свій ідейний рівень, сприяти формуванню і вихованню людини комуністичного суспільства (Статут КПРС, 1971, 9); Чудово оволодівши мовою, він з захопленням прочитав поему «Садді Іскендерій» великого Навої (Іван Ле, Міжгір'я, 1953, 28);&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;//  &lt;strong&gt;Набувати ґрунтовних знань, умінь, навичок і т. ін. в чому-небудь.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Він [лікар] день у день провадив навчання з своїми санітарами й санінструкторами, домагаючись, щоб вони досконало оволоділи професією рятівників людського життя в бою (Василь Кучер, Голод, 1961, 66).&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А у слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/opanovuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;опановувати&lt;/a&gt; - це перше значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ОПАНОВУВАТИ, ую, уєш, недок., ОПАНУВАТИ, ую, уєш, док., перех. і рідко неперех.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Ґрунтовно засвоювати щось, оволодівати чим-небудь.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Максим опановував складні вправи на натягнутому канаті, жонглював (Дмитро Ткач, Арена, 1960, 140); Кмітливий і працьовитий Микола Снігур швидко опанував ковальську справу (Анатолій Шиян, Гроза.., 1956, 452); День за днем і вона потроху опанувала тією премудрістю [писати] (Валентин Речмедін, Весняні грози, 1961, 102);&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;//  &lt;strong&gt;Навчатися користуватися чим-небудь.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;В обстановці напруженої боротьби Щорс знаходив час провадити навчання з партизанами, вчив їх опановувати зброю, воєнну тактику (Семен Скляренко, Легендарний начдив, 1957, 27); З часом люди набралися більше розуму, опанували вогонь, навчилися з кременя робити оружжя (Іван Франко, IV, 1950, 117);&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;//  перев. док., рідко. &lt;strong&gt;Зрозуміти зміст, значення чого-небудь.&lt;/strong&gt; Грудницький ще не зовсім опанував цю звістку і в першу мить хотів навіть сміятися з неї (Іван Ле, Вибр., 1938, 171).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже &amp;quot;опановувати&amp;quot; застосовується в першу чергу для знань, а &amp;quot;оволодівати&amp;quot; для &amp;quot;брати силою&amp;quot; (перше значення) або &amp;quot;бути під владою почуттів&amp;quot; (друге значення).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але обидва слова можуть використовуватися у смислі &amp;quot;опанування мови&amp;quot; чи &amp;quot;оволодіння мовою&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-04-04T19:05:53.370" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1189" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1190" CreationDate="2017-04-04T21:06:17.627" Score="13" ViewCount="286" Body="&lt;p&gt;Шукаючи перекладів до рос. слова &lt;em&gt;&quot;противень&quot;&lt;/em&gt; натрапив на &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53407/180864.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сторінку у «Словопедії»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Серед можливих перекладів є &lt;em&gt;&quot;сунія&quot;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&quot;панівка&quot;&lt;/em&gt;. Пошук в Ґуґлі не дає гарних прикладів для &lt;em&gt;&quot;сунія&quot;&lt;/em&gt; та лише коротке визначення для &lt;em&gt;&quot;панівка&quot;&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підкажіть доречні приклади використання цих слів, будь ласка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="926" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-04T22:15:41.447" LastActivityDate="2017-04-07T09:44:52.703" Title="Приклади використання слова &quot;панівка&quot; та &quot;сунія&quot;" Tags="|переклад|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1190" PostTypeId="2" ParentId="1189" CreationDate="2017-04-04T21:44:57.273" Score="10" Body="&lt;p&gt;Те, що Ви цитуєте — словник &lt;strong&gt;1924–1933 років&lt;/strong&gt;. Не дивно, що деякі зі слів, згаданих там, частково вийшли з ужитку. Сучасні словники «панівку» та «сунію», наскільки я знаю, не фіксують.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сучасний еквівалент російського слова «противень» — &lt;strong&gt;де́ко&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Відмінювання &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B4%D0%B5%D0%BA%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;в «Словниках України on-line» УМІФ (2006)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;де́ко&lt;/strong&gt; — іменник середнього роду:&lt;br&gt;&#xA;  н. в. — де́ко (мн. — де́ка);&lt;br&gt;&#xA;  р. в. — де́ка (мн. — дек);&lt;br&gt;&#xA;  д. в. — де́ку, де́кові (мн. — де́кам);&lt;br&gt;&#xA;  з. в. — де́ко (мн. — де́ка);&lt;br&gt;&#xA;  о. в. — де́ком (мн. — де́ками);&lt;br&gt;&#xA;  м. в. — де́ку (мн. — де́ках);&lt;br&gt;&#xA;  к. в. — де́ко (мн. — де́ка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Визначання &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21395&amp;amp;page=725&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;в «Словнику української мови» (2010–…)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДЕ́КО&lt;/strong&gt;, а, &lt;em&gt;с.&lt;/em&gt; Металевий лист, перев. із загнутими краями, для випікання, смаження.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;На засмалених деках височіли два окороки, під стелею звисала рожева шинка й домашні ковбаси&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(В. Кучер)&lt;/sub&gt;;&lt;br&gt;&#xA;    &lt;em&gt;Мені дух забило від погляду на припік: бабині руки чаклували над струдлями на декові, &amp;lt;…&gt; пахучою засмагою мастили пироги&lt;/em&gt;&#xA;    &lt;sub&gt;(Є. Пашковський)&lt;/sub&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Стаття &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D0%BA%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;в українській Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Де́ко&lt;/strong&gt; — посудина, що має дно з тонкого металевого, скляного чи керамічного листа із загнутими краями та невисоким бортиком, для смаження та випікання їжі; форма для випікання. Інші назви — &lt;em&gt;дечка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лист&lt;/em&gt; (для випікання), &lt;em&gt;листик&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є гіперонім: &lt;strong&gt;лист&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-04T21:44:57.273" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1191" PostTypeId="2" ParentId="113" CreationDate="2017-04-05T15:19:07.533" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://profosvitamk.org/index.php?option=com_content&amp;amp;view=article&amp;amp;id=338:2013-10-21-11-00-11&amp;amp;catid=7:2011-06-22-11-10-48&amp;amp;Itemid=7&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ГПД&lt;/a&gt; (ГеПеДе) - група подовженого дня. Я там був.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-04-05T15:42:32.047" LastActivityDate="2017-04-05T15:42:32.047" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1192" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-05T18:42:41.420" Score="3" ViewCount="162" Body="&lt;p&gt;Відомо, що &quot;излагать&quot; - це &quot;викладати&quot;. Варіант &quot;Викладьте весь список, будь ласка&quot; навряд чи підходить через відсутність довершеної форми наказового способу у цьому дієслові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="894" LastEditDate="2017-04-05T20:22:08.257" LastActivityDate="2017-08-01T11:38:35.360" Title="Як перекласти &quot;Изложите весь список, пожалуйста&quot;?" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1193" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-06T03:18:30.683" Score="11" ViewCount="178" Body="&lt;p&gt;Як перекласти англійське слово squatter (у значенні &lt;em&gt;&quot;той, хто незаконно оселився у будинку/території/землі&quot;&lt;/em&gt;) одним словом? На сайті словотвора я цього слова не знайшов. Звичайні друковані словники дають переклад-тлумачення з майже десяти слів, але не надають варіанту перекладу одним словом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бажано: якщо ваш пропонований переклад &amp;mdash; неологізм/новотвір, то було б гарно, якби нове слово було утворене з питомо українського кореня. Щось на зразок &lt;em&gt;припертюх&lt;/em&gt; (від дієслова &lt;em&gt;припертися&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-06T12:47:39.290" LastActivityDate="2020-02-26T16:00:43.320" Title="Як перекласти англійське слово squatter?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1194" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1196" CreationDate="2017-04-06T15:54:56.797" Score="12" ViewCount="196" Body="&lt;p&gt;Як в українській мові передаються звуки сміху?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відомі мені приклади включають лише &lt;code&gt;ги-ги-ги&lt;/code&gt; у варіаціях, і їх контекст вживання є загалом нейтральним:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.goodreads.com/book/show/13131802----&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;ги-ги-и&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; у Винничука;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrslovo.net/family-circle/zdorovya/20942.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;ги-ги-ги&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; загалом; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи передається якось відмінно зловісний/зловтішний сміх? Наприклад, в коміксах, або інших літературних творах, у виконанні негативних персонажів, а чи й у в повсякденному мовленні (блоги, соцмережі).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російською часто зустрічала варіант &lt;code&gt;муа-ха-ха-ха&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:37:19.170" LastActivityDate="2018-03-17T06:37:19.170" Title="Як передати зловісний сміх письмово?" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1195" PostTypeId="2" ParentId="1182" CreationDate="2017-04-06T19:30:52.670" Score="15" Body="&lt;p&gt;«Ромео та Джульєтта» в перекладі Ігоря Костецького (1957, видавництво «На горі»):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=&amp;quot;%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D1%96%D1%97+%D0%B2%D1%82%D1%96%D1%85%D0%B8+%D0%B6%D0%B4%D0%B5+%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B8%D0%B9+%D0%BA%D1%96%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C+%D1%82%D1%80%D1%96%D1%8E%D0%BC%D1%84+%D1%97%D1%85+%D1%81%D0%BC%D0%B5%D1%80%D1%82%D1%8C+%D1%97%D1%85&amp;quot;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;[Брат Лаврін:]&lt;/em&gt; Палкії втіхи жде палкий кінець. Тріюмф їх — смерть їх.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-06T19:30:52.670" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1196" PostTypeId="2" ParentId="1194" CreationDate="2017-04-06T20:31:09.740" Score="13" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Гучний&lt;/strong&gt; (іноді &lt;em&gt;зловтішний&lt;/em&gt;) сміх — «&lt;strong&gt;бу-га-га&lt;/strong&gt;», «&lt;strong&gt;бга-га-га&lt;/strong&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Григір Тютюнник «&lt;a href=&quot;http://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=560&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Обмарило&lt;/a&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Га-га-га,— засміявся Антін. — Точно, набік.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Кривоматній! — підсипала Палажка, &lt;strong&gt;теж&lt;/strong&gt; закипаючи &lt;strong&gt;зловтішним&lt;/strong&gt; сміхом.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— &lt;strong&gt;Бга-га-га&lt;/strong&gt;... Кривоматній!.. — забухикав Антін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Хі-хі-хі-і... — зашилася Палажка, наливаючись від напруги дівочим рум'янком. — Розтапша нещасний...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Коментарі в Інтернеті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Після ботокса став похожий на жирного японця, бга-га-га-га, єврей в вишиванці з мордою японця, бга-га-га-га.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А безвізовий? Бга-га-га-га-га-а-га-га-га-га-га-на, а чому цього року не повернула? Бга-га-га-га, Боже мені встидно що я народився в цій недодержаві, де людей мають за довбнів, хоча і довбнів не мало, бо було б мало, то не знущалися б з нас так. Як говориться: чого бідні — бо дурні, а чого дурні — бо бідні. Де б так німець дав себе згнидити і зачмирити загнавши нище плінтуса.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Всеволод Нестайко «П'ятірка з хвостиком: дилогія в оповіданнях про два класи», частина перша «Одиниця „з обманом“: повість в оповіданнях пол 4-Б клас» (в збірках &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=FU_qAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B0+%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BA+%D1%83%D1%81%D0%BC%D1%96%D1%85%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%8F%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Тореадори з Васюківки: вибрані повісті»&lt;/a&gt; (1980), &lt;a href=&quot;http://shron.chtyvo.org.ua/Nestaiko/Vybrani_tvory_Tom_2_Piatirka_z_khvostykom.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«П'ятірка з хвостиком: вибрані твори в двох томах: том другий»&lt;/a&gt; (1990, Київ, «Веселка»), &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=eaqBAQAAQBAJ&amp;amp;q=%22%D0%B0+%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BA+%D1%83%D1%81%D0%BC%D1%96%D1%85%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%8F%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Супер „Б“ з „фрикадельками“»&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=78cy9qx3PdQC&amp;amp;q=%22%D0%B0+%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BA+%D1%83%D1%81%D0%BC%D1%96%D1%85%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%8F%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Пригода в кукурудзі»&lt;/a&gt;):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А сніговик усміхався, і всім здавалося, ніби він аж підморгує — неодмінно, мовляв, простою до самісінької весни!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І раптом... раптом сталося несподіване.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З-за паркану вилетіла каменюка і вдарила сніговика по голові, аж усіх запорошило снігом. Гуркочучи поко­тилося порожнє відро-капелюх. Весела усмішка снігови­ка розсипалася на тисячі сріблястих сніжинок.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якусь мить сніговик стояв без голови. Та нараз друга каменюка бухнула йому в груди, сніговик похитнувся, мітла випала з його руки, він упав і розсипався...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Бу-га-га! — з-за паркану показалась хлоп’яча го­лова в кошлатій шапці-вушанці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Брати Капранови «Розмір має значення» (2006):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Бу-га-га! — розвеселилася охорона, що, певно, чекала на цю виставу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-06T20:31:09.740" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1197" PostTypeId="2" ParentId="1189" CreationDate="2017-04-06T23:17:55.357" Score="6" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Сунія». Інтернет такого слова майже не знає — знаходить &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D1%81%D1%83%D0%BD%D1%96%D1%8F%22+OR+%22%D1%81%D1%83%D0%BD%D1%96%D1%97%22+OR+%22%D1%81%D1%83%D0%BD%D1%96%D1%8E%22+OR+%22%D1%81%D1%83%D0%BD%D1%96%D1%94%D1%8E%22+OR+%22%D1%81%D1%83%D0%BD%D1%96%D0%B9%22+OR+%22%D1%81%D1%83%D0%BD%D1%96%D1%8F%D0%BC%22+OR+%22%D1%81%D1%83%D0%BD%D1%96%D1%8F%D0%BC%D0%B8%22+OR+%22%D1%81%D1%83%D0%BD%D1%96%D1%8F%D1%85%22&amp;amp;num=100&amp;amp;start=100&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;всього 125 результатів&lt;/a&gt;, з них переважна більшість: одруки, результати неправильного розпізнавання, власні назви, іншомовні слова або цитування тієї самої словникової статті. Але таки є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Серіал «The Walking Dead», сезон 5, серія 13 «Forget» &lt;a href=&quot;http://uateam.tv/the-walking-dead/388&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;в перекладі UATeam&lt;/a&gt; («І мертві підуть» і «Забудь» відповідно), 33:12:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;[Сем:]&lt;/em&gt; Що ти тут робиш?&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;[Керол Пелетьє:]&lt;/em&gt; А ти що тут робиш?&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;[Сем:]&lt;/em&gt; Я пішов за тобою. Сподівався, що ти приготуєш ще печеннячок, а ти пішла сюди.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;[Керол Пелетьє:]&lt;/em&gt; Я можу приготувати ще. Можу цілу &lt;strong&gt;сунію&lt;/strong&gt; тобі зробити. Хочеш?  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Рецензії на книгу Горана Петровича «Острів та інші видіння»:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://vsiknygy.net.ua/shcho_pochytaty/review/94/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Рецензія Андрія Гуренка&lt;/a&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За Петровичем, «світ був округлою &lt;strong&gt;сунією&lt;/strong&gt;» (&lt;em&gt;залізна бляшанка для випічки хліба&lt;/em&gt;), яка «оточена по краях розповіддю».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//krytyka.com/ua/reviews/ostriv-ta-inshi-vydinnya&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Рецензія Євгенії Гай&lt;/a&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сни тут вагоміші за «яву», а леґенди існують у паралельному до сьогодення вимірі, адже «світ є округлою &lt;strong&gt;сунією&lt;/strong&gt;, що обрамлена розповіддю».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rastko.rs/rastko/delo/13614&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зоряна Гук «Постмодерністська інтерпретація міфу про Геро і Леандра у романі Мілорада Павича „Внутрішня сторона вітру“»&lt;/a&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наприкінці цієї частини роману М. Павич створює перспективу прострово-часової картографії за допомогою запису на мідній гравюрі круглої сунії: «... на зовнішній стороні круглої сунії була намальована мапа світу, неба і землі, мапа всього видимого і невидимого простору...».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Панівка» («пановка»). Інна Царалунга в статті &lt;a href=&quot;http://eprints.zu.edu.ua/18284/1/%D0%A6%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%83%D0%BD%D0%B3%D0%B0_30.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Назви посуду в українських актових книгах кінця ХVІ – початку ХVІІ століття»&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як різновид (або синонім) сковороди визначаємо слово &lt;em&gt;панεвъка&lt;/em&gt;: панεвокъ двѣ  (ДМВН, 1650, 193), похідне від &lt;em&gt;панва&lt;/em&gt; «сковорода», запозиченого від польськ. &lt;em&gt;panew&lt;/em&gt; «сковорода» (ЕСУМ, IV, 274). Номен &lt;em&gt;пановъ&lt;/em&gt; «сковорода», ХІІІ ст., міститься у праці І. Срезневського (Срезневський, ІІ, 876). У перекладних словниках пізніших століть &lt;em&gt;пановка/панівка&lt;/em&gt; – «каструля» (Желехівський, ІІ, 599), &lt;em&gt;панівка&lt;/em&gt; «&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/36576-panivka.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;частина рушниці; заглиблення у механізмі млина; деко&lt;/a&gt;» (Грінченко, ІІІ, 92). У сучасному літературному мовленні збереглося лише одне із значень: &lt;em&gt;панівка&lt;/em&gt; «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/panivka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;частина затвора у пістолетів і рушниць&lt;/a&gt;» (СУМ, VI, 45). В усному регіональному мовленні вживається зрідка: &lt;em&gt;пановка&lt;/em&gt; «сковорода; каструля; ринка» (Верхратський, 446), &lt;em&gt;панівки&lt;/em&gt;, мн. «частина млина, куди сиплеться чисте зерно». (Шило, 193).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому не дивно, що пошук в Інтернеті наразі знаходить &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B8%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D1%86%D1%96%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D1%83%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%BE%D1%8E%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BE%D0%BA%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%BC%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%BC%D0%B8%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D1%85%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;панівку&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (або &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B8%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%86%D0%BE%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D1%83%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%BE%D1%8E%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BA%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%BC%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%BC%D0%B8%22+OR+%22%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D1%85%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пановку&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;) лише в сучасному значенні («частина затвора»), або як іншомовне слово чи власну назву.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-07T09:44:52.703" LastActivityDate="2017-04-07T09:44:52.703" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1198" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4749" CreationDate="2017-04-07T09:58:26.300" Score="10" ViewCount="6017" Body="&lt;p&gt;Словник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nadija&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; подає це значення як &quot;діалектне&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;♦ Бути при надії, діал. — чекати родів (про вагітну жінку). — Як я була при надії, а він напитий прийшов, то й за волоси мене водив, і ще й кулакував (Лесь Мартович, Тв., 1954, 123).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Мова - ДНК нації&quot; пропонує використовувати цей вираз замість &quot;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/butu-pru-nadiyi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;в цікавому стані&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;P.S. &quot;Бути в цікавому стані - калька&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження цього виразу? Чи можна використовувати його у літературній мові? Чи є якісь додаткові конотації (&quot;в цікавому стані&quot; на мій погляд іронічне)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-03T19:21:29.023" LastActivityDate="2018-08-17T10:33:42.390" Title="Яке походження виразу &quot;бути при надії&quot; про вагітність? Чи можна вживати в літературній мові?" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1199" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-07T18:42:22.943" Score="10" ViewCount="1562" Body="&lt;p&gt;Часто чую від програмістів слово &lt;em&gt;стрічка&lt;/em&gt; в значенні &lt;em&gt;рядок&lt;/em&gt;, наскільки це правильно? Сам я ставлюсь до цього як до суржиковості від російського слова &lt;em&gt;строчка&lt;/em&gt;. На r2u знайшов &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D1%82%D1%80%D1%96%D1%87%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;таке&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;strong&gt;Словарь росийсько-український&lt;/strong&gt; 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Строка́&lt;/strong&gt; = стрі́чка (С. Л.), рядо́к, сте́жка (С. Л.). — Цїлими місяцями&#xA;  не міг написати нї одного рядка. Л. Н. В.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;strong&gt;Словник українсько-російський&lt;/strong&gt; 1927р. (А. Ніковський) Вгору&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стрі́чка&lt;/strong&gt; –  1) лента;  2) тесемка;  3) строчка (в книге).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="334" LastEditDate="2017-04-10T09:48:21.560" LastActivityDate="2017-10-01T02:29:01.047" Title="Чи правильно вживати &quot;стрічка&quot; в значенні &quot;рядок&quot;?" Tags="|вибір-слова|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1200" PostTypeId="2" ParentId="1193" CreationDate="2017-04-07T18:53:12.860" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Татарин&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На цю думку мене навели прислів'я і події повернення кримських татар на історичну батьківщину - Крим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прислів'я: Непрошений гість - гірше татарина.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Події в Криму:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.unian.ua/society/517743-u-krimu-vpershe-dobrovilno-zvilnyayut-samozahvat.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У Криму вперше добровільно звільняють самозахват&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://life.pravda.com.ua/columns/2016/01/27/207215/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Коли ми це зробимо, Крим сам повернеться&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча самі кримські татари називають це не самозахоплення, а самоповернення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому цей варіант непрохідний:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Політично некоректний&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Перевантажує слово &lt;em&gt;татарин&lt;/em&gt;, краще вигадати нове.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-04-07T18:53:12.860" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1201" PostTypeId="2" ParentId="1193" CreationDate="2017-04-08T05:40:40.893" Score="6" Body="&lt;p&gt;Монографія О. О. Тараненка &amp;quot;АКТУАЛІЗОВАНІ МОДЕЛІ В СИСТЕМІ СЛОВОТВОРЕННЯ&#xA;СУЧАСНОЇ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ&amp;quot; 2015 (НАНУ, Інститут мовознавства ім. О. О. Потебні) дає два варіанти (&lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/assets/files/Taranenko.%20Aktualizovani%20modeli%20(2015).pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;pdf&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;самопоселе́нець&lt;/strong&gt;, ж. &lt;strong&gt;самопоселе́нка&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;самосе́л&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;які вживаються щодо жителів Чорнобильської зони та кримських татар, що поверталися у Крим:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;...Утворення з нейтральною або більш чи менш&#xA;несхвальною конотаціями: &lt;strong&gt;самопоселенець&lt;/strong&gt;, ж. &lt;strong&gt;самопоселенка&lt;/strong&gt;,&#xA;розм. &lt;strong&gt;самосел&lt;/strong&gt; (звичайно про жителів сіл у межах Чорнобильської&#xA;30-кілометрової зони, відселених після аварії 1986 р., які згодом&#xA;з власної ініціативи стали повертатися на рідні місця; про кримських татар, які з кінця 80-х рр. стали повертатися на свою історичну батьківщину й займати без дозволу органів місцевої влади&#xA;земельні ділянки): &lt;em&gt;«Чому нас учить поведінка так званих самоселів — чорнобильців, котрі не змогли жити в степах, куди їх відселили, й повернулися до свого краю, хай небезпечного, але рідного?»&lt;/em&gt; (Н. Околітенко. — ЛУ, 28.04.1994, с. 5);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &amp;quot;самосел&amp;quot; вживається також у білоруській та російській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стаття у Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B8_%D0%B7%D0%BE%D0%BD%D0%B8_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%87%D1%83%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Самосели зони відчуження&lt;/a&gt;. У статті ще декілька посилань на газетні статті із &amp;quot;самоселами&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стаття стверджує що слово у статтях журналістів з'явилося ще з 80-х років.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для української мови я знайшов лише у ВТССУМ 2005 року з приміткою &amp;quot;розмовне&amp;quot; (&lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/ru/Interpret/uk-uk/%D1%81%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BB&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Lingvo&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ukrainian_explanatory.academic.ru/160228/%D1%81%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BB&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;academic&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;самосе́л&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;-а, ч., розм.&lt;br /&gt;&#xA;Той, хто самовільно заселяється куди-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Білоруською знайшовся (&lt;strong&gt;самосёл&lt;/strong&gt;) у книзі письменника Василя Бикова &amp;quot;Вовча яма&amp;quot; 1998 року (&amp;quot;&lt;a href=&quot;http://search2.ruscorpora.ru/search.xml?env=alpha&amp;amp;mydocsize=&amp;amp;spd=&amp;amp;text=lexgramm&amp;amp;sort=gr_tagging&amp;amp;lang=ru&amp;amp;nodia=1&amp;amp;parent1=0&amp;amp;level1=0&amp;amp;lex1=%F1%E0%EC%EE%F1%E5%EB&amp;amp;gramm1=&amp;amp;sem1=&amp;amp;sem-mod1=sem&amp;amp;sem-mod1=sem2&amp;amp;flags1=&amp;amp;m1=&amp;amp;parent2=0&amp;amp;level2=0&amp;amp;min2=1&amp;amp;max2=1&amp;amp;lex2=&amp;amp;gramm2=&amp;amp;sem2=&amp;amp;sem-mod2=sem&amp;amp;sem-mod2=sem2&amp;amp;flags2=&amp;amp;m2=&amp;amp;mode=para&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Васіль Быкаў. Ваўчыная яма&lt;/a&gt;&amp;quot;) теж про Чорнобильску зону.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російською можна знайти переклад книги Бикова на російську мову (1999 рік) та &lt;a href=&quot;http://search2.ruscorpora.ru/search.xml?env=alpha&amp;amp;mydocsize=&amp;amp;spd=&amp;amp;text=lexgramm&amp;amp;sort=gr_tagging&amp;amp;lang=ru&amp;amp;nodia=1&amp;amp;parent1=0&amp;amp;level1=0&amp;amp;lex1=%F1%E0%EC%EE%F1%E5%EB&amp;amp;gramm1=&amp;amp;sem1=&amp;amp;sem-mod1=sem&amp;amp;sem-mod1=sem2&amp;amp;flags1=&amp;amp;m1=&amp;amp;parent2=0&amp;amp;level2=0&amp;amp;min2=1&amp;amp;max2=1&amp;amp;lex2=&amp;amp;gramm2=&amp;amp;sem2=&amp;amp;sem-mod2=sem&amp;amp;sem-mod2=sem2&amp;amp;flags2=&amp;amp;m2=&amp;amp;mode=paper&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;газетні статті&lt;/a&gt; про чорнобильскіх &amp;quot;самоселів&amp;quot; після 2001 року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але, з огляду на згадані у Вікіпедії статті 80-х, схоже що більшість прикладів вжитку є лише у офлайн-виданнях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стаття &amp;quot;Самосели зони відчуження&amp;quot; цитує Ліну Костенко, яка вказує що така назва (&amp;quot;самосели&amp;quot;) є образливою для поселенців (а отже несе негативну конотацію, так само як і слово squatter):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Самоселами цих людей почали називати журналісти ще з 80-х років 20-го століття. Вчені, учасники історико-етнографічних експедицій у зону відчуження, серед яких і поетеса Ліна Костенко, вважають таку назву некоректною:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я відразу хотіла б попросити, щоб тих людей ніхто не називав самоселами: це образливо, адже там їхня батьківщина. Вони виросли там і продовжують жити після аварії у своїх рідних будинках – хай і забуті Богом і державою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-02-26T16:00:43.320" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1202" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1310" CreationDate="2017-04-08T10:20:25.207" Score="9" ViewCount="431" Body="&lt;p&gt;Зіставл&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;ння і зіставл&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;ння, я не можу зрозуміти яке слово коли використовувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-03T05:25:56.090" LastActivityDate="2018-04-03T05:25:56.090" Title="Чи є різниця між словами зіставляння і зіставлення" Tags="|вибір-слова|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1203" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5766" CreationDate="2017-04-08T18:29:49.447" Score="11" ViewCount="3816" Body="&lt;p&gt;Наскільки мені відомо, словосполучення виду ім'я та по-батькові у кличному відмінку відмінюються разом: &lt;em&gt;Іван&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; Петрович&lt;strong&gt;у&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також, з давніх часів читання журналу «Перець» пам'ятаю таке само використання у словосполученнях виду &lt;em&gt;Друж&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; «Пер&lt;strong&gt;че&lt;/strong&gt;»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, постійно бачу випадки, коли лише одне слово знаходиться у кличному відмінку: &lt;em&gt;любий друж&lt;strong&gt;е&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А в інших випадках, як-то &lt;em&gt;пан Президент&lt;/em&gt;, можна зустріти обидва варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;пан&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; Президент&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;пан&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; Президент&lt;strong&gt;е&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує єдине, регулярне правило, яке регулює використання кличного відмінку для словосполучень?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2019-06-30T13:42:21.833" Title="Чи є єдине правило вживання кличного відмінку для словосполучень?" Tags="|кличний-відмінок|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1204" PostTypeId="2" ParentId="1199" CreationDate="2017-04-08T20:13:00.503" Score="2" Body="&lt;h3&gt;«Стрічка» як еквівалент «string» (тип даних «масив символів»)&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-моєму, формально виправдане.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В «Словнику української мови» в 11 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/strichka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СТРІ́ЧКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3. &lt;em&gt;перен.&lt;/em&gt; &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;// Ряд людей, машин і т. ін., вишикуваних в одну шеренгу, лінію, що стоять або рухаються.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Вистроїти в два ряди! — наказав гетьманець, і натовп почав лаштуватися, розтягаючись у довгу стрічку&lt;/em&gt; (Іван Багмут, Опов., 1959, 21);&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;// Ряди висаджених рослин.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;У ґрунтових теплицях розсаду висаджують стрічковим способом з відстанню між стрічками 60—70 см&lt;/em&gt; (Овочівництво закритого і відкритого ґрунту, 1957, 56);&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча це значення й переносне, але чому «стрічка» не може позначати ряд &lt;strong&gt;символів&lt;/strong&gt; (а не людей, машин, рослин)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/MgSKX.png&quot; alt=&quot;Стрічка з літер «Мій␤т»&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тим більше, що є такі слова, як «кінострічка» (тобто послідовність кадрів).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;«Стрічка» як еквівалент «line»/«row» (рядок тексту без переносів)&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/SEjyc.png&quot; alt=&quot;Рядок/лінія (line/row) — на противагу абзацу чи всьому тексту&quot;&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sup&gt;(Рисунок на основі &lt;a href=&quot;//commons.wikimedia.org/wiki/File:Plain_text.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього з Вікіпедії&lt;/a&gt; за ліцензією CC-BY-SA 3.0.)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-моєму, в використання слова «стрічка» в цьому значенні теж формально виправдане, хоча й застаріле:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/strichka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СТРІ́ЧКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &amp;lt;…&gt;&#xA;  6. &lt;em&gt;заст.&lt;/em&gt; Рядок (у 2 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Рука несамовито бігає, виводячи стрічку за стрічкою&lt;/em&gt; (Панас Мирний, III, 1954, 150);&lt;br&gt;&#xA;    &lt;em&gt;Хоцінський розгорнув листок газети і почав водити очима за стрічками&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, I, 1956, 133);&lt;br&gt;&#xA;    &lt;em&gt;Знову без передишки швидко поповзла довга, рівна стрічка слів...&lt;/em&gt; (Олесь Донченко, V, 1957, 552).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rjadok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;РЯДО́К&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, дка́, &lt;em&gt;ч.&lt;/em&gt; &amp;lt;…&gt; 2. Кілька слів, літер або інших знаків, написаних чи надрукованих в одну лінію. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Висновки&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не знаю, наскільки має сенс використовувати «стрічку» в значенні «string» (тип даних) або «line»/«row» (рядок тексту). Але обидва використання формально можуть бути обґрунтовані.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також припускаю, що хтось може використовувати як відповідник до «string» не «рядок», а саме «стрічку», щоб уникнути натяків на «рядок» у значенні «line»/«row».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-08T20:45:25.907" LastActivityDate="2017-04-08T20:45:25.907" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1205" PostTypeId="2" ParentId="1203" CreationDate="2017-04-08T20:42:29.973" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par53p4prym1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Український правопис» 2015&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 1.&lt;/strong&gt; У звертаннях, що складаються з двох загальних назв, форму кличного відмінка має як перше слово, так і друге, хоч друге слово може мати й форму називного відмінка: &lt;em&gt;добродію бригадире&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;бригадир&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;пане лейтенанте&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;лейтенант&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 2.&lt;/strong&gt; У звертаннях, що складаються із загальної назви та імені, форму кличного відмінка набуває як загальна назва, так і власне ім’я: &lt;em&gt;брате Петре&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;друже Грицю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;колего Степане&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пані Катерино&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;товаришу Віталію&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 3.&lt;/strong&gt; У звертаннях, що складаються із загальної назви та прізвища, форму кличного відмінка має тільки загальна назва, а прізвище завжди виступає у формі називного відмінка: &lt;em&gt;друже Максименко&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;колего Іваничук&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;добродійко Скирда&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;товаришу Гончар&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 4.&lt;/strong&gt; У звертаннях, що складаються з двох власних назв — імені та по батькові, обидва слова мають закінчення кличного відмінка: &lt;em&gt;Володимире Хомичу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Галино Іллівно&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Маріє Василівно&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Петре Кузьмичу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ярославе Андрійовичу&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча це знаходиться в § 53, тобто формально (за ієрархією розділів правопису) стосується лише однини другої відміни. Але можна припустити, що текст цих приміток насправді стосується всіх відмін (і чисел). Тим більше, що приклади в цих примітках містять слова і однини першої відміни (&lt;em&gt;колега&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Катерина&lt;/em&gt;, інші) і невідмінювані (&lt;em&gt;пані&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-08T20:42:29.973" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1206" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-08T21:22:55.300" Score="8" ViewCount="378" Body="&lt;p&gt;Контекст: йдеться про річ, предмет, який був у використанні однією особою, а потім використовується іншою. Тобто, антонім до слова &lt;em&gt;новий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Еквіваленти в інших мовах &lt;sub&gt;англ.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;used&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;second hand&lt;/em&gt;, &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;бывший в употреблении&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;б/у&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більшість словників &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%83%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B8&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонують&lt;/a&gt; варіант &lt;strong&gt;вживаний, уживаний&lt;/strong&gt;. Такими словниками є &quot;Російсько-український фразеологічний словник&quot; (Підмогильний, 1927), &quot;Російсько-український словник ділової мови&quot; (Дорошенко, 1930) та інші.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проблема полягає в тому, що слово &lt;em&gt;вживаний&lt;/em&gt; також використовується у сенсі «той, який &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt; у вжитку» або «той, що часто, постійно використовується». Навіть у нас на сайті постійно зустрічаємо вислови виду:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Слово X є більш &lt;strong&gt;уживаним&lt;/strong&gt;, ніж слово Y»,&lt;br&gt;&#xA;  «Слово Z є &lt;strong&gt;вживаним&lt;/strong&gt; на території…» тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрозуміло, що це не те саме, що &lt;em&gt;second hand&lt;/em&gt;. І найбільш неприємним є те, що контексти дуже подібні, і їх легко сплутати. Наприклад, у реченні &lt;em&gt;«я купив вживаний смартфон»&lt;/em&gt; може йтися або про популярну модель або про пристрій, який був у використанні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, варіанти на зразок &lt;em&gt;зажи́ваний&lt;/em&gt; також виглядають незвично.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запитання:&lt;/strong&gt; чи є метод, завдяки якому можна уникнути такої неоднозначності? Це могло б бути інше слово, або службова частина мови тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-07-19T16:40:01.573" Title="Чи можна уникнути неоднозначності при використанні слова &quot;вживаний&quot;?" Tags="|вибір-слова|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1207" PostTypeId="2" ParentId="995" CreationDate="2017-04-10T05:38:39.353" Score="5" Body="&lt;p&gt;Пропоную від себе ще один варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Настрій на весь день&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Obama has made my day.&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Обама зробив мені настрій на весь день.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;You made my day.&lt;/em&gt; - Просто: &lt;em&gt;Настрій на весь день.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastActivityDate="2017-04-10T05:38:39.353" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1208" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-10T08:31:02.843" Score="14" ViewCount="7254" Body="&lt;p&gt;Як перекласти з російської заклик &quot;Дерзай!&quot; (у сенсі &quot;Вперед, роби!&quot;)? Дякую.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось мої спроби знайти відповідь: &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%BA%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;на r2u.org&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/ru/Translate/ru-uk/%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;на lingvo.ua&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найближче: &quot;Сміливіше!&quot;, &quot;Завзятіше!&quot;, &quot;Заповзятіше!&quot;; але може є краще?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:54:03.467" LastActivityDate="2018-11-04T11:58:56.097" Title="Як перекласти з російської заклик «Дерзай!» (у сенсі «Вперед, роби!»)?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1209" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1213" CreationDate="2017-04-10T09:17:03.230" Score="6" ViewCount="428" Body="&lt;p&gt;Якими є офіційні критерії оцінювання &lt;strong&gt;швидкості читання/розуміння текстів&lt;/strong&gt; для випускників навчальних закладів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробував поґуґлити і нічого не знайшов — цілком припускаю, що сайти Міносвіти забороняють індексацію чи абощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найбільше цікавлять дві категорії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Випускники загальноосвітніх шкіл;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Випускники вишів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Неофіційні джерела вказують 90-95 слів/хв. для читання вголос і 100-170 слів/хв. для читання мовчки. Але не прив'язують ці числа до категорій учнів. Окрім того, 100-170 — це дуже великий розброс значень.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Будь ласка, у відповідях надавайте пряме посилання на відповідні вказівки Міносвіти та/або Закони України.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What are the officially adopted norms for &lt;strong&gt;reading and comprehension&lt;/strong&gt; for graduates of Ukrainian schools?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Tried to search the sites of Ministry of Education of Ukraine with no result.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Most of all, I'd like to know these norms for two categories of graduates:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Graduates of regular high schools;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Graduates of higher schools/universities.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Unofficial sources cite 90-95 words/minute for reading aloud and 100-170 words/minute for silent reading. But they do not associate the numbers with different student/graduate categories. Also, 100…170 seems to be a too wide range.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Please provide references to Ministry of Education and/or Laws of Ukraine.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-04-11T11:01:02.113" Title="Критерії оцінювання швидкості читання? / Reading speed norms?" Tags="|language-regulation|вивчення-мови|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1210" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1259" CreationDate="2017-04-10T09:33:07.633" Score="10" ViewCount="814" Body="&lt;p&gt;Натикнувся на &lt;a href=&quot;http://uprom.info/news/other/infrastruktura/u-dnipri-zbuduyut-paralimpiyskiy-tsentr-vartistyu-40-milyoniv-dolariv&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt;, в якій згадується &lt;em&gt;«реабілітаційно-&lt;strong&gt;відновний&lt;/strong&gt; спортивний центр у Дніпрі планують будувати…»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені це слово здалося незвичним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словники мають як статтю &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidnovnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відновний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, так і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidnovljuvaljnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відновлювальний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, з повністю однаковою семантикою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Стосовний до відновлення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є між цими словами якась різниця? Цікавить, у першу чергу, контекст медичної галузі, але і дізнатися про інші контексти також було б цікаво.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-04-20T14:43:44.163" Title="Чи є різниця між &quot;відновний &quot; і &quot;відновлювальний&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1211" PostTypeId="2" ParentId="1208" CreationDate="2017-04-10T11:08:37.050" Score="7" Body="&lt;p&gt;Дивно, що ви шукали в словниках слово «дерзкий», воно хоча й однокорінне з «дерзай!», та все ж воно прикметник і досить далеке по значенню від дієслова «дерзать», саме від нього утворено наказовий спосіб 2-ї ос. одн. «дерзай!». Пошукаємо це дієслово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;• &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;r2u.org&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;важитися, наважуватися, зважуватися, відважуватися, наважитися, поважитися, зважитися, відважитися, завзятися, насмілюватися, насмілитися, осмілюватися, осмілятися, осмілитися, зосмілитися, мати відвагу&lt;/em&gt;. та навіть переклад саме вашого гасла: &lt;em&gt;дерзай (дерзайте)! – відважуйся (відважуйтесь)!, насмілюйся (насмілюйтесь)!&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;• &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;lingvo.ua&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;дерзати, дерзнути; (осмеливаться) наважуватися, наважитися, зважуватися, зважитися, відважуватися, відважитися, насмілюватися, насмілитися, осмілюватися и осмілятися, осмілитися&lt;/em&gt; – тут вони твердять, що «дерзати» є й в українській мові, та хоч це слово праслов’янського походження та його похідні є в багатьох сучасних слов’янських мовах, я сумніваюся, що воно питомо українське, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/derzaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; цитує «Радянську Україну» 1957 року…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені найбільше подобається «&lt;em&gt;відважуйся!&lt;/em&gt;», воно й значення передає й звучить гарно, от наприклад «&lt;em&gt;наважся!&lt;/em&gt;» чи «&lt;em&gt;осмілься!&lt;/em&gt;» мають такі збіги приголосних, які для гасла не зовсім годяться.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-04-10T11:17:30.467" LastActivityDate="2017-04-10T11:17:30.467" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1212" PostTypeId="2" ParentId="1208" CreationDate="2017-04-10T11:25:44.013" Score="5" Body="&lt;p&gt;Хоч воно не часто вживане, але в українській мові є слово «дерзай(те)»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Ото-то-то! А так, наголо — сірка! Смикнув за хвіст — та й все! Дерзай, чадо! — гукнув він, перекидаючи чарку в рот, і мерщій напрямився за батюшкою, котрий уже стояв на рундуці, дожидався.&lt;/em&gt; //Панас Мирний «Повія» (частина друга, 1883–1884).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Інші приклади можна знайти в &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;корпусі MOVA.info&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-10T11:25:44.013" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1213" PostTypeId="2" ParentId="1209" CreationDate="2017-04-10T15:40:20.563" Score="8" Body="&lt;p&gt;На сайті МОН є такий документ (&lt;a href=&quot;http://mon.gov.ua/content/%D0%9E%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B0/ukr-mova-(1).pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пдф&lt;/a&gt;), але не зрозуміло його статус і яка саме сторінка сайту веде на цей документ. Схоже що це методичні вказівки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось його початок:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Українська мова&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;У 2012-2013 навчальному році вивчення української мови у 5-9 класах&#xA;загальноосвітніх навчальних закладів здійснюватиметься за програмою,&#xA;затвердженою Міністерством освіти і науки України (лист №1/11-6611 від&#xA;23.12.2004 року): Українська мова. 5-12 класи /Автори Г.Т. Шелехова,&#xA;В.І. Тихоша, А.М. Корольчук, В.І. Новосьолова, Я.І. Остаф. За редакцією&#xA;Л.В. Скуратівського. – К.: Ірпінь: Перун, 2005. – 176 с.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У цьому документі є розділ &amp;quot;читання мовчки&amp;quot; з такою таблицею:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Клас    Швидкість читання мовчки (слів за хвилину)&#xA;5-й     100 – 150&#xA;6-й     110 – 180&#xA;7-й     120 – 210&#xA;8-й     130 – 240&#xA;9-й     140 – 270&#xA;10-й    150 – 300&#xA;11-й    160 – 330&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;Схожа таблиця є у &amp;quot;Програма з української мови для учнів 5-12 класів (для шкіл з українською мовою навчання)&amp;quot; із рядком для 12 класу. Цю програму можна знайти за &lt;a href=&quot;http://iteach.com.ua/resources/full-time-tuition/m1/vp6/school/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цим посиланням&lt;/a&gt; (не на сайті МОН).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;12-й    170 – 360&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;s&gt;Думаю що на сайті МОН мені не вдалося знайти подібних таблиць оскільки...&lt;/s&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;UPD&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;У новій програмі такі критерії є, просто вони не зведені у одну таблицю, а розбиті по окремих документах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Програма &lt;a href=&quot;http://mon.gov.ua/content/%D0%9E%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B0/ukr-m-ak.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Українська мова - академічний рівень&amp;quot;&lt;/a&gt; вказує для 11 класу такі вимоги:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Клас     Швидкість читання мовчки (слів за хвилину)&#xA;10-й     150 – 300&#xA;11-й     160 – 330&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;Посилання на документ на сайті МОН розміщено на сторінці &lt;a href=&quot;http://mon.gov.ua/activity/education/zagalna-serednya/navchalni-programy.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Навчальні програми&lt;/a&gt; у таблиці &amp;quot;Навчальні програми для 10-11 класів загальноосвітніх навчальних закладів&amp;quot;, рядок &amp;quot;Українська мова&amp;quot; - &amp;quot;академічний рівень&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-04-11T11:01:02.113" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1214" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1216" CreationDate="2017-04-11T11:39:47.120" Score="16" ViewCount="3460" Body="&lt;p&gt;Час від часу зустрічаю ці слова, але ніяк не можу знайти їх переклад або значення - ні в одному доступному мені словнику їх немає. Ось кілька прикладів з книги Сергія Жадана «Депеш Мод»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нарешті Чапай &lt;strong&gt;віддупляється&lt;/strong&gt; і лаштує нову папіросу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…] але ніхто не &lt;strong&gt;вдупляється&lt;/strong&gt;, що це за інвалід і що це за патефон у нього тут на платформі […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="172" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-03-15T08:31:42.697" Title="Що означають слова: вдуплятися, віддуплятися, роздуплятися" Tags="|значення-слів|сленг|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1215" PostTypeId="2" ParentId="1214" CreationDate="2017-04-11T12:12:38.987" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://dspace.nau.edu.ua:8080/bitstream/NAU/20087/1/%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%82%D1%8F%20%D0%A7%D1%83%D0%BF%D1%80%D1%96%D1%8F%20%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%BE%D0%B7%D0%BD%2020%20%D0%B2%D0%B8%D0%BF%D1%83%D1%81%D0%BA.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття&lt;/a&gt; із збірника наукових праць НДІУ дає таке означення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Намагатися щось зрозуміти – &lt;strong&gt;вдуплятися&lt;/strong&gt;, в’їжджати, втикати,&#xA;  роздуплятися.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://docplayer.net/33922418-Pershiy-slovnik-ukrayinskogo-molodizhnogo-slengu-ukladach-svitlana-pirkalo-zibrano-1997-roku.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник молодіжного сленгу&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;дуплитися&lt;/strong&gt; не розуміти: &lt;em&gt;я йому пояснюю, а він сидить і дуплиться&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо походження - схоже що походить від слова &quot;дубль&quot; через жаргон, де &quot;дуплитися&quot; - ходити у доміно з &quot;дупля&quot; (кістка що має однакову кількість крапок на обох частинах), або скористатися правилом що дозволяє виставити декілька &quot;дуплів&quot; у &lt;a href=&quot;https://russian_argo.academic.ru/3314/%D0%B4%D1%83%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D1%82%D1%8C%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;доміно&lt;/a&gt; або у грі &lt;a href=&quot;https://gallicismes.academic.ru/14461/%D0%B4%D1%83%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D1%82%D1%8C%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у карти&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2019-03-15T08:31:42.697" LastActivityDate="2019-03-15T08:31:42.697" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1216" PostTypeId="2" ParentId="1214" CreationDate="2017-04-11T12:46:41.987" Score="12" Body="&lt;h3&gt;Словники&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Pyrkalo_Svitlana/Pershyi_slovnyk_ukrainskoho_molodizhnoho_slenhu/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Світлана Пиркало «Перший словник українського молодіжного сленгу»&lt;/a&gt; (1997):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;віддуплятися&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;див.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;дуплитися&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;дуплитися&lt;/strong&gt; не розуміти: &lt;em&gt;я йому пояснюю, а він сидить і дуплиться&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Update: О, бачу, Artemix &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/1215/4&quot;&gt;вже додав&lt;/a&gt; те саме і ще статтю НДІУ; мабуть, слід вточнити його відповідь, а з моєї відповіді першу частину прибрати. Щоб не дублювати.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Походження&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, мають російське походження. Принаймні аналогічні слова зафіксовані в деяких словниках («&lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B2%D0%B4%D1%83%D0%BF%D0%BB%D1%8F%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вдуплять&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%B4%D1%83%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D1%82%D1%8C%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;раздуплиться&lt;/a&gt;») і в розмовній російській мові я чув їх частіше. Хоча, може, й навпаки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Значення, на мій погляд&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словнику Світлани Пиркало, на мій погляд, пояснення неправильне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова з коренем &lt;em&gt;-дупл&lt;/em&gt;-, на мій погляд, мають значення «розуміти», «усвідомлювати» (а не «не розуміти», «не усвідомлювати»). Просто в недоконаному вигляді (а особливо з деякими префіксами) вони мають відтінок незавершеності (чи занадто тривалої тривалості).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З мого досвіду:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;грубе&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;вдупля́ти&lt;/strong&gt; (недок.) і &lt;strong&gt;вдупли́ти&lt;/strong&gt; (док.) — розуміти, брати до тями («щось ти занадто довго таку просту річ вдупляєш»; «ну, вдуплив нарешті?!»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;грубе&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;вдупля́тися&lt;/strong&gt; (недок.) і  &lt;strong&gt;вдупли́тися&lt;/strong&gt; (док.):&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме, що &lt;em&gt;вдупляти&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;вдуплити&lt;/em&gt; без &lt;em&gt;-ся&lt;/em&gt;  («щось ти занадто довго в таку просту річ вдупляєшся»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ретельно вдивлятися в щось [можливо, намагаючись зрозуміти]; вилупитися, вирячитися, витріщитися («що ти вдуплився на мене?!»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;грубе&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;дупли́ти&lt;/strong&gt; (недок.):&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Розумітити, брати до тями («що, зовсім не дуплиш?!»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Занадто довго брати до тями, замислюватися, рефлексувати («поки він дуплив, крадій вже втік»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ретельно вдивлятися в щось [можливо, намагаючись зрозуміти].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;грубе&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;дупли́тися&lt;/strong&gt; (недок.) — те саме, що &lt;em&gt;дуплити&lt;/em&gt; без &lt;em&gt;-ся&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;грубе&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;роздупля́ти&lt;/strong&gt; (недок.) і &lt;strong&gt;роздупли́ти&lt;/strong&gt; (док.):&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Розуміти, брати до тями (на відміну від &lt;em&gt;вдупляти&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;вдуплити&lt;/em&gt;, частіше про ситуацію в цілому, а не про щось конкретне); прокинутися, усвідомити ситуацію.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пояснювати щось комусь («я цьому бовдуру вчора півночі інтеграли роздупляв, а він все одно — анічичирк; точно завалить іспит»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;грубе&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;роздупля́тися&lt;/strong&gt; (недок.) і  &lt;strong&gt;роздупли́тися&lt;/strong&gt; (док.) — те саме, що &lt;em&gt;роздупляти&lt;/em&gt; 1 і &lt;em&gt;роздуплити&lt;/em&gt; 1 без &lt;em&gt;-ся&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-11T12:56:39.177" LastActivityDate="2017-04-11T12:56:39.177" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1217" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-11T15:19:47.220" Score="9" ViewCount="449" Body="&lt;p&gt;Який є найбільш академичний переклад слова &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Hyperlink&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;link&lt;/a&gt; тобто URL на будь-який ресурс в мережі Інтернет? Зустрічав і &lt;strong&gt;зсилка&lt;/strong&gt;, і &lt;strong&gt;спосилка&lt;/strong&gt;, і &lt;strong&gt;посилання&lt;/strong&gt;, і незрозуміло що з цього є скажений суржик, а що дозволений варіант.&lt;br&gt;&#xA;На &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D1%81%D1%8B%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;r2u.org.ua&lt;/a&gt;, який я полюбляю, найсвіжіший словник який містить хоча б одне із запропонованих слів, датується 1930-м роком. Тому звісно &quot;зсилки&quot; в контексті Інтернету там немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="777" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T21:55:43.053" LastActivityDate="2018-05-17T21:55:43.053" Title="Відповідний переклад слова link?" Tags="|переклад|from-english|вибір-слова|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1218" PostTypeId="2" ParentId="1217" CreationDate="2017-04-11T17:05:22.707" Score="9" Body="&lt;p&gt;По-перше, мені здається, варто відзначити, що є три різні поняття:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Сама адреса, що ідентифікує якийсь ресурс. Це англійською найточніше називається &lt;strong&gt;web-address&lt;/strong&gt; (також є гіпоніми &lt;em&gt;IRI&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;URI&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;URL&lt;/em&gt;). Наприклад, &lt;code&gt;http://www.example.com/directory/file?query=string#fragment&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Елемент користувацького інтерфейсу, натискання на який призводить до переходу на певну адресу. Англійською найточніше називається &lt;strong&gt;hyper-link&lt;/strong&gt; (або просто &lt;em&gt;link&lt;/em&gt;). Наприклад, &lt;a href=&quot;http://www.example.com/directory/file?query=string#fragment&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;оцей&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://www.example.com/directory/file?query=string#fragment&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цей&lt;/a&gt; hyper-link'и — обидва переходять на одну й ту саму адресу (тобто між hyper-link'ами і web-address'ами немає відповідності 1-до-1: декілька hyper-link'ів можуть вказувати на один web-address, а один hyper-link може змінювати місце призначення і в різні моменти часу вказувати на різні web-address'и).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Абстрактне посилання на якийсь ресурс (твір, веб-сторінку тощо), незалежно від способу. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;цитування його тексту (оскільки я погоджуюся зі словами поета «і на оновленій землі врага не буде, супостата», то…);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;hyper-link (пройшовши &lt;a href=&quot;http://www.example.com/directory/file?query=string#fragment&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сюди&lt;/a&gt;, ви побачите…);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;зазначення web-address'и в текстовій формі (пройшовши сюди — http:&lt;i&gt;&lt;/i&gt;//www.example.com/directory/file?query=string#fragment, — ви побачите…);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;словесний опис (наберіть в гуглі «…», натисніть «I'm feeling lucky», натисніть третю кнопку зліва під зеленим меню…);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Все це, незалежно від місця призначення і способу, англійською називається &lt;strong&gt;reference&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Reference» українською зазвичай передають як «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/posylannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;посилання&lt;/a&gt;». Це стосується майже всього спектру значення слів «to refer»/«reference»: в фільмі режисер може посилатися на інший фільм, в своїх роздумах я можу посилатися на Шопенгауера, веб-сайт може посилатися на інший веб-сайт і т.д. Це може бути пряме (безпосереднє) посилання або завуальоване (чи явно приховане) посилання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Web-address» українською зазвичай передають як «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=196537&amp;amp;page=264&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;веб-адреса&lt;/a&gt;» або «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=196537&amp;amp;page=264&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інтернет-адреса&lt;/a&gt;» (або просто «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=519&amp;amp;page=22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;адреса&lt;/a&gt;»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Hyper-link»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Перш за все, слід сказати, що коли кажуть «я дам тобі лінк», насправді часто мають на увазі веб-адресу. В такому випадку, на мою думку, і слід казати «веб-адреса». (А не застосовувати слово, що має дещо інше значення.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Конкретно «hyper-link», як на мене, не має єдиного перекладу. Часто застосовують «посилання» — що є насправді гіперонімом (словом з ширшим значенням). Тобто казати «посилання» в такому випадку цілком правильно, але не зовсім точно.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Щодо спроб точно перекласти «hyper-link»:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=192759&amp;amp;page=632&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;гіперпосилання&lt;/a&gt; — як на мене, не найкращий переклад через значення «гіпер-» («&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=167980&amp;amp;page=630&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вказує на перевищення норми&lt;/a&gt;») і велику довжину, але присутнє в словниках;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;спроби кальок і словотворів: «ланка», «посиланка», «поклик», «клацка», «посилка» тощо (див. &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/link&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-11T17:05:22.707" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1219" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1228" CreationDate="2017-04-11T19:25:24.763" Score="10" ViewCount="903" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Контекст&lt;/strong&gt; — об'єднання людей з метою захисту або просування своїх політичних або соціальних інтересів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У мережі є приклади використання усіх цих слів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://uba.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Асоціація&lt;/strong&gt; правників України&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Конґрес&lt;/strong&gt; Українців Америки&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Світовий &lt;strong&gt;Конґрес&lt;/strong&gt; Українців&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ligauba.org.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Ліга&lt;/strong&gt; студентів&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Об'єднання&lt;/strong&gt; «Майдан»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Об'єднання&lt;/strong&gt; Страховиків&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://su.org.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Союз&lt;/strong&gt; Українок&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.ukrainiansintheuk.info/ukr/03/sub-u.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Союз&lt;/strong&gt; Українців Британії&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://cym.org/ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Спілка&lt;/strong&gt; Української Молоді&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8C%D0%B2%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D0%BF%D1%96%D0%BB%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%B2%27%D1%8F%D0%B7%D0%BD%D1%96%D0%B2_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Спілка&lt;/strong&gt; Політв'язнів України&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;але і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%81%D0%B5%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B5_%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%B2%27%D1%8F%D0%B7%D0%BD%D1%96%D0%B2_%D1%96_%D1%80%D0%B5%D0%BF%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Всеукраїнське &lt;strong&gt;товариство&lt;/strong&gt; політичних в'язнів&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Наукове &lt;strong&gt;Товариство&lt;/strong&gt; iм. Шевченка&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Товариство&lt;/strong&gt; Об'єднаних Слов'ян&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.fpsu.org.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Федерація&lt;/strong&gt; проф&lt;strong&gt;спілок&lt;/strong&gt; України&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є принципова семантична різниця між цими словами у вищезазначеному контексті?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T22:03:48.747" LastActivityDate="2018-05-17T22:03:48.747" Title="Чи є семантична різниця між словами &quot;асоціація&quot;, &quot;конгрес&quot;, &quot;ліга&quot;, &quot;обєднання&quot;, &quot;союз&quot;, &quot;спілка&quot;, &quot;товариство&quot;, &quot;федерація&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|legal-terms|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1220" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1440" CreationDate="2017-04-11T19:50:02.117" Score="8" ViewCount="3342" Body="&lt;p&gt;Сьогодні у новинах читаю: &lt;a href=&quot;http://www.slk.kh.ua/news/suspilstvo/kharkovi-ochikuyetsya-pogirshennya-pogodi.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;У Харкові &lt;strong&gt;очікується&lt;/strong&gt; похолодання і дощ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачні словники, що я бачив, дають однакове значення активним (&lt;em&gt;ми очікуємо&lt;/em&gt;) і пасивним зворотам (&lt;em&gt;очікується&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інші ж, такі, як СУМ, взагалі вважають основною формою &lt;em&gt;явно запозичене «ждати»&lt;/em&gt;:&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ochikuvatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;очікуватися&lt;/a&gt; = ждатися = «Передбачатися в майбутньому» (причому навіть словник використовує пасивну форму «передбачати&lt;strong&gt;ся&lt;/strong&gt;» замість «хтось передбачає в майбутньому»),&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ochikuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;очікувати&lt;/a&gt; = ждати = «Розраховувати на чиє-небудь повернення, на прихід, появу когось, чогось, на здійснення чогось»&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що пасивні, безособові звороти прийшли до нас з іноземної мови, де панує ідеологія відмови від відповідальності, і завдяки цьому у місцевому канцеляриті утворилися конструкції:&lt;br&gt;&#xA;«вашу заяву &lt;em&gt;{буде} розглянуто&lt;/em&gt;»&lt;br&gt;&#xA;проти&lt;br&gt;&#xA;«&lt;em&gt;я розгляну{в}&lt;/em&gt; вашу заяву» або «&lt;em&gt;оцей чиновник розгляне{-ув}&lt;/em&gt; вашу заяву».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Запитання: наскільки питомим є використання саме &lt;strong&gt;пасивного звороту&lt;/strong&gt; у контексті подій, які передбачають&lt;strong&gt;ся&lt;/strong&gt; у майбутньому?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. У нас вже було запитання на тему «ждати/чекати», але там цю тему не зрушували: &#xA;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/691/%d0%a9%d0%be-%d0%bd%d0%b5-%d1%82%d0%b0%d0%ba-%d0%b7-%d0%bf%d0%be%d1%87%d0%b5%d0%ba%d1%83%d0%bd%d0%be%d0%bc&quot;&gt;Що не так з &amp;quot;почекуном&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.P.S. У тому числі, на нашому сайті при обговоренні граматичних правил, багато користувачів також використовують звороти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;у випадку Х кома &lt;strong&gt;не ставиться&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;через дефіс &lt;strong&gt;пишеться&lt;/strong&gt; у випадку Y&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-04-13T13:01:26.810" LastActivityDate="2017-06-04T13:29:19.110" Title="Чи є пасивні дієслівні конструкції питомими для української мови?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="8" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1221" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-12T02:28:26.187" Score="7" ViewCount="497" Body="&lt;p&gt;Are there any general rules or common patterns as to what prefix an imperfective verb will take when changed to the perfective? I know that it's usually either &lt;code&gt;з-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;про-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;по-&lt;/code&gt;, or &lt;code&gt;на-&lt;/code&gt; but I never can correctly guess, which one to use.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Additionally, are their meanings slightly different? The main answer to &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/510/259&quot;&gt;this question&lt;/a&gt; notes that &lt;code&gt;по-&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;попо-&lt;/code&gt; differ this way: one refers to a repeated action and the other does not.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існують які-небудь правила або загальні зразки для префіксів дієслів доконаного виду? Я знаю, що це, як правило, або &lt;code&gt;з-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;про-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;по-&lt;/code&gt; або на-, але зазвичай я не можу правильно вгадати, які використовувати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи вони мають трохи різні значення, чи ні? &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/510/259&quot;&gt;Це питання&lt;/a&gt; каже, що &lt;code&gt;по-&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;попо-&lt;/code&gt; відрізняється тим, що одне відноситься до багаторазового дії, а інші ні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Sorry for the bad google translate)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="259" LastEditDate="2017-04-24T00:15:42.203" LastActivityDate="2017-04-25T02:50:44.460" Title="Choosing a perfective prefix" Tags="|дієслова|verb-prefixes|aspect|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1222" PostTypeId="5" CreationDate="2017-04-12T19:20:56.150" Score="0" Body="&lt;p&gt;Для запитань про письмових подань для української мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For questions concerning written representations of the Ukrainian language&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="259" LastEditDate="2017-04-12T20:26:57.820" LastActivityDate="2017-04-12T20:26:57.820" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1223" PostTypeId="4" CreationDate="2017-04-12T19:20:56.150" Score="0" Body="Для запитань про письмове відтворення української мови // For questions concerning written representations of the Ukrainian language" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-11-10T12:27:55.823" LastActivityDate="2019-11-10T12:27:55.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1224" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1246" CreationDate="2017-04-13T03:31:44.867" Score="7" ViewCount="478" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;This question also has an answer here (in Ukrainian):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1260&quot;&gt;Простий спосіб визначення дієвідміни: -уть (-ють) проти -ать (-ять)&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I'm aware that there are four sets of present tense endings, each named by their third person plural. They are separated into two sets of iotified pairs. first conjugation (&lt;code&gt;-уть&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ють&lt;/code&gt;) and second conjugation (&lt;code&gt;-ать&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ять&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Are there any rules or generalizations about which verbs take first conjugation and which verbs take second conjugation? I understand that the non-iotified ending is used after a consonant and the iotified one after a vowel.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені відомо, що існує чотири закінчення теперішнього часу, кожне з яких назване за третьою особою множини. Вони розділені на два набори йотованих пар: першої дієвідміни (&lt;code&gt;-уть&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ють&lt;/code&gt;) та другої дієвідміни (&lt;code&gt;-ать&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ять&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує яке-небудь правило або узагальнення, які дієслова відносять до першої дієвідміни і які дієслова відносять до другої дієвідміни? Я розумію, що нейотоване закінчення використовується після приголосного, а йотоване після голосної.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-20T15:44:02.927" LastActivityDate="2017-04-20T15:44:02.927" Title="Patterns for present tense verb conjugation" Tags="|граматика|дієслова|дієвідмінювання|conjugation|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1225" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1226" CreationDate="2017-04-13T03:37:17.907" Score="10" ViewCount="374" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;This question also has an answer here (in Ukrainian):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/472&quot;&gt;Чи є відмінності у вживанні слів &amp;quot;запитання&amp;quot; та &amp;quot;питання&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Google translate lists each as an alternate translation of the word &quot;question.&quot; I've noticed that &quot;запитання&quot; is used in our tag descriptions. Each word seems to be based around the same root, but how do the prefixes alter its meaning?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T22:05:43.943" LastActivityDate="2018-05-17T22:05:43.943" Title="What is the difference between питання, запит, and запитання?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1226" PostTypeId="2" ParentId="1225" CreationDate="2017-04-13T06:02:41.590" Score="8" Body="&lt;p&gt;First off — many, really many Ukrainian speakers do mix up &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt; (I do, in favor of a shorter one). So arguably, a language learner should not worry about making a mistake with these two words as well.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Basically, &lt;strong&gt;питання&lt;/strong&gt; is &lt;em&gt;problem&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;запитання&lt;/strong&gt; is &lt;em&gt;question&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;запит&lt;/strong&gt; is &lt;em&gt;inquiry&lt;/em&gt; (official request).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;counter-intuitively, the question mark (&quot;?&quot;) is &lt;em&gt;знак &lt;strong&gt;питання&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, not &lt;em&gt;знак запитання&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;never use &lt;em&gt;{за}питати запитання&lt;/em&gt; for &quot;to ask a question&quot;; use &lt;em&gt;ставити запитання&lt;/em&gt; (or &lt;em&gt;поставити&lt;/em&gt; for perfective aspect);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;for &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt;, as in &quot;to raise a problem&quot;, use verb &lt;em&gt;підняти питання&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;порушити питання&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The linked question in Ukrainian contains all necessary dictionary links.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-16T00:52:13.213" LastActivityDate="2017-04-16T00:52:13.213" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1227" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-13T07:48:10.143" Score="13" ViewCount="268" Body="&lt;p&gt;Як правильно позначити людину, що користується громадським транспортом без квитка? Деколи зустрічаю &quot;безбілетник&quot;, але це явний варваризм, бо використовує як корінь рос. &quot;билет&quot;. З прикметником проблем немає, всюди в траспорті маємо &quot;Штраф за безквитковий проїзд&quot;, а ось з іменником ситуація незрозуміла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T22:00:51.430" LastActivityDate="2018-11-03T13:10:40.637" Title="Як перекласти з російської &quot;безбилетник&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1228" PostTypeId="2" ParentId="1219" CreationDate="2017-04-13T10:34:53.713" Score="6" Body="&lt;p&gt;Відповідаючи на це питання, слід, на мій погляд, розглядати два аспекти: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;мовний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;юридичний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо першого звертаємося до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; (цитуємо тільки контекстуальні значення):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tovarystvo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ТОВАРИ́СТВО&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, а, сер. 5. Організація, об'єднання людей, які ставлять перед собою спільні завдання, мету, програму дій і відповідно діють для їх виконання, здійснення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spilka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СПІ́ЛКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, жін. 2. Об'єднання людей, пов'язаних спільними умовами життя, спільною метою; товариство.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ob.jednannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ОБ'Є́ДНАННЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, я, сер. 2. Організація людей на основі спільності мети, завдань; спілка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/asociacija&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;АСОЦІА́ЦІЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, ї, жін. 1. Добровільне об'єднання осіб або організацій для досягнення спільної господарської, політичної, культурної чи якої-небудь іншої мети; товариство, спілка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ligha&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЛІГА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 1, и, жін. Об'єднання окремих осіб, організацій, держав; асоціація (у 1 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sojuz&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СОЮ́З&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, у, чол. 2. Об'єднання груп людей, організацій, держав для яких-небудь спільних дій, спільної мети.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/federacija&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ФЕДЕРА́ЦІЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, ї, жін. 1. Державне об'єднання, що складається з кількох держав; об'єднання племен, родів і т. ін. із спільною верховною владою; створення, організація такого об'єднання.&#xA;2. Спілка товариств, організацій і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/konghres&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;КОНГРЕ́С&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, у, чол. 1. З'їзд, нарада з широким представництвом, переважно міжнародного характеру.&#xA;2. Законодавчий орган (парламент) у США та більшості латиноамериканських країн.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, можна зробити &lt;strong&gt;Висновок&lt;/strong&gt;, що &lt;strong&gt;ТОВАРИСТВО&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;СПІЛКА&lt;/strong&gt; – синоніми в тому розумінні, що зазвичай це, так би мовити, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;єднання в одну неподільну організацію&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В той же час &lt;strong&gt;АСОЦІАЦІЯ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ЛІГА&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;СОЮЗ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ФЕДЕРАЦІЯ&lt;/strong&gt; (у запитуваному контексті) – також певним чином синоніми, але це &lt;em&gt;&lt;strong&gt;об’єднання двох або більше незалежних&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (або відносно незалежних) &lt;em&gt;&lt;strong&gt;організацій&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо самого &lt;strong&gt;ОБ’ЄДНАННЯ&lt;/strong&gt; ситуація трошки заплутаніша, оскільки тлумачення відповідно до СУМ відрізняється від визначення як юридичного терміна. (Я для себе зробила висновок, що коли об'єднання людей в одну організацію, то тоді синонім до &lt;strong&gt;ТОВАРИСТВО&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;СПІЛКА&lt;/strong&gt;, коли ж мається на увазі об'єднання кількох різних організацій, то синонім до &lt;strong&gt;АСОЦІАЦІЯ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ЛІГА&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;СОЮЗ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ФЕДЕРАЦІЯ&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;КОНГРЕС&lt;/strong&gt; випадає з цих синонімічних рядів, оскільки має всього два значення, кожне з яких поза контекстом (або тимчасове зібрання (з’їзд, нарада), або законодавчий орган в окремих країнах).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аналіз в юридичній площині (розглядаємо українське законодавство) частково підтверджує наведений вище висновок і свідчить про таке.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon0.rada.gov.ua/laws/main/436-15&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ГОСПОДАРСЬКИЙ КОДЕКС УКРАЇНИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Глава 12&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОБ'ЄДНАННЯ ПІДПРИЄМСТВ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стаття 118. Поняття об'єднання підприємств&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Об'єднанням підприємств&lt;/strong&gt; є господарська організація, утворена у складі &lt;em&gt;&lt;strong&gt;двох або більше підприємств&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; з метою координації їх&#xA;виробничої, наукової та іншої діяльності для вирішення спільних&#xA;економічних та соціальних завдань.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;lt;...&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стаття 120. Організаційно-правові форми об'єднань підприємств&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Господарські об'єднання утворюються як &lt;strong&gt;асоціації&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;корпорації&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;консорціуми&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;концерни&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;інші&lt;/strong&gt; об'єднання підприємств, передбачені законом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Асоціація&lt;/strong&gt; - договірне об'єднання, створене з метою постійної координації господарської діяльності підприємств, що об'єдналися,&#xA;шляхом централізації однієї або кількох виробничих та управлінських&#xA;функцій, розвитку спеціалізації і кооперації виробництва, організації&#xA;спільних виробництв на основі об'єднання учасниками фінансових та&#xA;матеріальних ресурсів для задоволення переважно господарських потреб&#xA;учасників асоціації. У статуті асоціації повинно бути зазначено, що&#xA;вона є господарською асоціацією. Асоціація не має права втручатися у&#xA;господарську діяльність підприємств - учасників асоціації. За рішенням&#xA;учасників асоціація може бути уповноважена представляти їх інтереси у&#xA;відносинах з органами влади, іншими підприємствами та організаціями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Корпорацією&lt;/strong&gt; визнається договірне об'єднання, створене на основі поєднання виробничих, наукових і комерційних інтересів підприємств, що&#xA;об'єдналися, з делегуванням ними окремих повноважень централізованого&#xA;регулювання діяльності кожного з учасників органам управління&#xA;корпорації.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Консорціум&lt;/strong&gt; - тимчасове статутне об'єднання підприємств для досягнення його учасниками певної спільної господарської мети&#xA;(реалізації цільових програм, науково-технічних, будівельних проектів&#xA;тощо). Консорціум використовує кошти, якими його наділяють учасники,&#xA;централізовані ресурси, виділені на фінансування відповідної програми,&#xA;а також кошти, що надходять з інших джерел, в порядку, визначеному&#xA;його статутом. У разі досягнення мети його створення консорціум&#xA;припиняє свою діяльність.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Концерном&lt;/strong&gt; визнається статутне об'єднання підприємств, а також інших організацій, на основі їх фінансової залежності від одного або&#xA;групи учасників об'єднання, з централізацією функцій&#xA;науково-технічного і виробничого розвитку, інвестиційної, фінансової,&#xA;зовнішньоекономічної та іншої діяльності. Учасники концерну наділяють&#xA;його частиною своїх повноважень, у тому числі правом представляти їх&#xA;інтереси у відносинах з органами влади, іншими підприємствами та&#xA;організаціями. Учасники концерну не можуть бути одночасно учасниками&#xA;іншого концерну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Державні і комунальні господарські об'єднання утворюються переважно у формі корпорації або концерну, незалежно від найменування об'єднання&#xA;(комбінат, трест тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon0.rada.gov.ua/laws/main/435-15&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЦИВІЛЬНИЙ КОДЕКС УКРАЇНИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стаття 83. Організаційно-правові форми юридичних осіб&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Товариством&lt;/strong&gt; є організація, створена шляхом об'єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство&#xA;може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Товариства поділяються на підприємницькі та непідприємницькі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon0.rada.gov.ua/laws/main/1576-12&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЗАКОН УКРАЇНИ «Про господарські товариства»&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Розділ I ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стаття 1. Господарські товариства&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Господарським товариством є юридична особа, статутний (складений)&#xA;капітал якої поділений на частки між учасниками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Господарськими товариствами цим Законом визнаються підприємства,&#xA;установи, організації,  створені на засадах угоди юридичними особами і&#xA;громадянами шляхом об'єднання їх майна та підприємницької діяльності з&#xA;метою одержання прибутку.   До господарських товариств належать:&#xA;акціонерні товариства, товариства з обмеженою відповідальністю,&#xA;товариства з додатковою відповідальністю, повні товариства, командитні&#xA;товариства.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У наведених автором питання прикладах усі слова, значення яких спонукало до запитання, входять саме до назв організацій (чи то окреме товариство, чи то об’єднання), незалежно від організаційно-правової форми, а в назву, зрозуміло, можна записати будь-що, жодних обмежень (хоч &lt;em&gt;&amp;quot;Міжгалактичне Утворення&amp;quot;&lt;/em&gt;)&lt;/strong&gt; :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-04-13T18:45:23.327" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1229" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-14T08:41:56.463" Score="14" ViewCount="560" Body="&lt;p&gt;У новинах на &lt;a href=&quot;https://www.unian.ua/incidents/1877161-vatajok-grupi-pidlitkiv-z-chernigova-poprosila-vibachennya-u-pobitoji-shkolyarki-video.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;УНІАН&lt;/a&gt; промайнув такий заголовок:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Ватажок&amp;quot; групи підлітків з Чернігова попросила вибачення у побитої школярки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З дієслова &lt;em&gt;попросила&lt;/em&gt; зрозуміло, що &amp;quot;ватажком&amp;quot; є дівчина. Мене цікавить, чи є якийсь інший термін із схожим значенням, який би вживався на позначення осіб жіночої статі у подібному контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти &lt;em&gt;голова&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;очільниця&lt;/em&gt; зазвичай вживаються у більш формальному контексті:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://newsua.one/novosti/golova-nbu-rozpovila-pro-szo-itimetsya-u-memorandumi-z-mvf.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Голова&lt;/a&gt; НБУ розповіла, про що йтиметься у меморандумі з МВФ&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.dw.com/uk/%D0%BE%D1%87%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F-%D1%83%D1%80%D1%8F%D0%B4%D1%83-%D1%88%D0%BE%D1%82%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%96%D1%97-%D1%85%D0%BE%D1%87%D0%B5-%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9-%D1%80%D0%B5%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D1%83%D0%BC-%D1%89%D0%BE%D0%B4%D0%BE-%D0%BD%D0%B5%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96/a-37917156&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Очільниця&lt;/a&gt; уряду Шотландії хоче новий референдум щодо незалежності&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-31T17:31:22.960" Title="Чи має слово &quot;ватажок&quot; відповідник-фемінітив?" Tags="|фемінітиви|рід|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1230" PostTypeId="2" ParentId="1229" CreationDate="2017-04-14T09:21:40.697" Score="8" Body="&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/provodyrka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПРОВОДИ́РКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt; Жіночий рід до &lt;strong&gt;проводир&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/provodyr&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПРОВОДИ́Р&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, я, &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;ПРОВОДАР&lt;/strong&gt;, проводаря, &lt;em&gt;ч.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Те саме, що &lt;strong&gt;ватажок&lt;/strong&gt; 1. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;перен.&lt;/em&gt; Передова людина свого часу, яка користується авторитетом і має вплив на інших; керівник. &amp;lt;…&gt; //  Авангард (у 2 знач.). &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Те саме, що &lt;strong&gt;ватажок&lt;/strong&gt; 3. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-14T09:21:40.697" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1231" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-14T14:27:04.403" Score="8" ViewCount="304" Body="&lt;p&gt;Як перекласти з російської &quot;Будут вопросы - задашь&quot;? Відомо, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Питання - це у сесійній залі. Їх порушують.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Запитання - на цьому сайті. Що з ними роблять?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська, &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;r2u.org.ua&lt;/a&gt;) каже, що можна &quot;ставити&quot; запитання. Але якось не звучить. Ще гірше &quot;завдавати&quot;, &quot;спитати&quot;. Може хто знає краще?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="390" LastEditDate="2017-04-14T15:13:52.863" LastActivityDate="2018-11-04T12:29:27.697" Title="Як перекласти з російської &quot;Будут вопросы - задашь&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|соціолінгвістика|" AnswerCount="3" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1232" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-14T14:42:48.813" Score="5" ViewCount="100" Body="&lt;p&gt;Чи можна сказати &quot;В математиці, корінь (або нуль) функції ƒ — це елемент х із області визначення в якому функція обертається у нуль&quot; (а не &quot;приймає нульове значення&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:36:27.113" LastActivityDate="2018-03-17T06:36:27.113" Title="Чи можна сказати &quot;Корінь функції ƒ — це елемент х в якому функція обертається у нуль&quot;?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1233" PostTypeId="2" ParentId="1232" CreationDate="2017-04-14T15:11:34.173" Score="3" Body="&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах наводить 12 тлумачень дієслова &lt;code&gt;обертатися&lt;/code&gt;, серед яких є і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obertatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наступне&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;6&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Переходити з одного стану в інший; перетворюватися. &lt;em&gt;Під ногами пересохла земля &lt;strong&gt;оберталась на&lt;/strong&gt; порох (Петро Панч, В дорозі, 1959, 46);&lt;/em&gt;  &amp;lt;…&gt;&#xA;  //  Докорінно змінювати свої функції, стан, призначення і т. ін. &lt;em&gt;Сільрада &lt;strong&gt;обернулася на&lt;/strong&gt; оперативний штаб розгорнутого наступу на віковічні традиції селянської обмеженості (Григорій Епік, Тв., 1958, 208); Вже офіцер став електриком, сержант &lt;strong&gt;обернувся&lt;/strong&gt; теслярем, а снайпер — художником-декоратором (Олесь Гончар, I, 1954, 445);  * Образно. На приморському безлюдді &lt;strong&gt;Обернувся я в&lt;/strong&gt; дитину (Агатангел Кримський, Вибр., 1965, 40);&lt;/em&gt; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це визначення хоч і наводить приклади з художніх, а не технічних текстів, але підтверджує можливість вживання прийменників у(в)/на або орудного відмінку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Вікіпедії зазвичай вживається варіант з прийменником &lt;code&gt;в&lt;/code&gt; (див. напр. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%84%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%8F#.D0.92.D0.BB.D0.B0.D1.81.D1.82.D0.B8.D0.B2.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.96_2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9_%D1%84%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D0%91%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%86%D0%B0%D0%BD%D0%BE_%E2%80%94_%D0%9A%D0%BE%D1%88%D1%96#.D0.9F.D0.B5.D1.80.D1.88.D0.B0_.D1.82.D0.B5.D0.BE.D1.80.D0.B5.D0.BC.D0.B0_.D0.91.D0.BE.D0.BB.D1.8C.D1.86.D0.B0.D0.BD.D0.BE_.E2.80.94_.D0.9A.D0.BE.D1.88.D1.96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-14T17:46:47.667" LastActivityDate="2017-04-14T17:46:47.667" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1234" PostTypeId="2" ParentId="1232" CreationDate="2017-04-14T15:38:18.297" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Ну може хіба що &quot;...функція дорівнює нулю (п'яти, шести...)&quot;... Але це вже занадто прісно..&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastActivityDate="2017-04-14T15:38:18.297" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1235" PostTypeId="2" ParentId="1232" CreationDate="2017-04-15T07:51:23.227" Score="2" Body="&lt;p&gt;У словосполученні &quot;...функція дорівнює нулю (п'яти, шести...)&quot;...  не відчуваю ніякої прісності. Воно зовсім не ріже мені слух. Навпаки його вживають постійно у математичному середовищі. &#xA;Взагалі-то, можу навести п'ять синонімічних, математично правильних побудов: „набуває значення“, приймає значення“, „дорівнює значенню“, „стає рівною“, „перетворюється у“. &#xA;„Обертається“ у старих книжках дійсно вживалося. Зараз менше. Думаю, що причина у словосполученні „обертається функція чи матриця“, яке також означає знаходження оберненої функції чи матриці. Крім того, є ще термін „обернене число“. Обидва терміни мають зовсім інше тлумачення, ніж обернутися у якесь значення. Либонь, це сприяло виходу з ужитку цього вислову. Тим паче, що наявні 5 його замінників (а може й більше).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastActivityDate="2017-04-15T07:51:23.227" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1236" PostTypeId="2" ParentId="40" CreationDate="2017-04-18T11:36:02.193" Score="0" Body="&lt;p&gt;Все просто: Розширена українська розкладка Windows, кнопка &lt;kbd&gt;`&lt;/kbd&gt; зліва від 1 ставить вірний апостроф «'».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="948" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-03-12T09:27:11.943" LastActivityDate="2019-03-12T09:27:11.943" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1237" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1241" CreationDate="2017-04-18T13:25:52.237" Score="18" ViewCount="5283" Body="&lt;p&gt;Завжди чув вираз: &quot;прийом ліків&quot;, &quot;після прийому ліків&quot; і т.п. І тут &lt;a href=&quot;https://languagetool.org&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;LanguageTool&lt;/a&gt; (перевірка граматики та вживання слів) показує, що правильно &quot;приймання&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як все-таки правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="115" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-09-03T15:01:25.550" LastActivityDate="2021-09-05T14:50:08.227" Title="Прийом ліків чи приймання ліків?" Tags="|вживання-слів|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1238" PostTypeId="2" ParentId="1227" CreationDate="2017-04-18T15:30:41.573" Score="4" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Заєць»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пасажир без квитку&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Безквитко&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Безквитчик&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Безквитковик&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пояснення:&lt;br&gt;&#xA;П1. У переносному сенсі, але відоме та вживане&lt;br&gt;&#xA;П2. Не з одного слова, але правильно&lt;br&gt;&#xA;П3-5. Це невживані варіанти і ніхто так не каже. Але слова не зайняті іншими значеннями — може, колись і так і казатимуть.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виправлення: як справедливо зазначено в коментарях, правильніше буде «пасажир без квитка».  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доповнення: як справедливо зазначено в коментарях — як без хати безхатченко, так без квитка безквитченко — і це ще один невживаний варіант.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="946" LastEditorUserId="946" LastEditDate="2017-04-18T22:48:33.690" LastActivityDate="2017-04-18T22:48:33.690" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1239" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1240" CreationDate="2017-04-18T16:21:54.073" Score="9" ViewCount="106" Body="&lt;p&gt;Зараз займаюся перекладом сайту з програмування комп'ютерної графіки. Планую зробити gitbook на основі перекладу. &lt;a href=&quot;https://www.scratchapixel.com/lessons/3d-basic-rendering/get-started&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Адреса сторінки&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словосполучення viewing frustum стосується піраміди, але я не знаю як точно це перекласти.&#xA;Буду радий помічі)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/GMPSi.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/GMPSi.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Опис до рисунку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо ви зв'яжете кути канви з оком, яке за замовчанням вирівняне із нашою декартовою системою координат, і продовжите лінії далі вглиб сцени, ви отримаєте певного роду піраміду, яку ми звемо &lt;em&gt;viewing frustum&lt;/em&gt;. Будь-який об'єкт всередині &lt;em&gt;frustum&lt;/em&gt; (або такий, що перетинає його) вважається видимим і з'явиться на зображені.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastEditorUserId="951" LastEditDate="2017-04-23T07:50:33.973" LastActivityDate="2017-04-23T07:50:33.973" Title="Як перекласти з англійської - viewing frustum?" Tags="|переклад|from-english|терміни|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1240" PostTypeId="2" ParentId="1239" CreationDate="2017-04-18T18:17:47.107" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо дослівно — &lt;strong&gt;зрізаний конус&lt;/strong&gt; (або зрізана піраміда) &lt;strong&gt;зору&lt;/strong&gt; (/огляду/погляду/бачення/тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо приблизно за сенсом і точність не така важлива — може, &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D0%B5_%D0%B7%D0%BE%D1%80%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;поле зору&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Update 1: Є термін &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://polytechnic_uk_ru.academic.ru/33126/%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%83%D1%81_%D0%B7%D0%BE%D1%80%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;конус зору&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (рос. конус зрения) — але чи те він означає, невідомо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Update 2: Російською перекладають як &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D0%BF%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D0%B4%D0%B0+%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пирамида видимости&lt;/a&gt; (іноді &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%83%D1%81+%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;конус видимости&lt;/a&gt;) — &lt;a href=&quot;//docs.unity3d.com/ru/530/Manual/ObliqueFrustum.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наприклад&lt;/a&gt;: «использование наклонной пирамиды видимости (Oblique Frustum)».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Update 3: Українською теж кажуть &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?lr=lang_uk&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%96%D1%80%D0%B0%D0%BC%D1%96%D0%B4%D0%B0+%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;піраміда видимості&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?lr=lang_uk&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%83%D1%81+%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;конус видимості&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — можливо, що це поширений/загальноприйнятий термін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Причому &lt;em&gt;конус видимості&lt;/em&gt; — навіть частіше за &lt;em&gt;піраміду видимості&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Посібник «Геометричне моделювання і комп’ютерна графіка: використання бібліотеки OpenGL» (А. А. Лященко, В. В. Демченко, Є. В. Бородавка, В. В. Смирнов; Київський національний університет будівництва і архітектури; &lt;a href=&quot;http://org2.knuba.edu.ua/pluginfile.php/16473/mod_resource/content/2/OpenGL_2008.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2008&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://manualsem.com/book/562-geometrichne-modelyuvannya-i-kompyuterna-grafika/25-proekciyi.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2009&lt;/a&gt;), а разом з ним і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%96%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_(%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BF&amp;#39;%D1%8E%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;, каже &lt;strong&gt;[зрізаний] об'єм видимості&lt;/strong&gt; — в загальному випадку, а як часткові:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;[зрізаний] паралепіпед видимості&lt;/em&gt; — у випадку ортографічної проекції;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;[зрізаний] конус видимості&lt;/strong&gt; — у випадку перспективи.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-18T18:51:31.283" LastActivityDate="2017-04-18T18:51:31.283" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1241" PostTypeId="2" ParentId="1237" CreationDate="2017-04-18T20:10:53.320" Score="11" Body="&lt;h1&gt;Словники радянських часів&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах (1970–1980):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjom&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРИЙО́М&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, у, &lt;em&gt;ч.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1. Те саме, що &lt;strong&gt;приймання&lt;/strong&gt; 1—6, 8, 11—13. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjmannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРИЙМА́ННЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, я, &lt;em&gt;с.&lt;/em&gt; Дія за значенням &lt;strong&gt;приймати&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;lt;…&amp;gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Насамперед необхідно встановити певні години приймання їжі і точно додержувати їх&lt;/em&gt; (Українські страви, 1957, 28);&lt;br /&gt;&#xA;&amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjmaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРИЙМА́ТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, аю, аєш, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПРИЙНЯ́ТИ&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;ПРИНЯ́ТИ&lt;/strong&gt; і &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;ПРИЙМИ́ТИ&lt;/strong&gt;, прийму́, при́ймеш, &lt;em&gt;док.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перех.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;6. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;// Вживати всередину, ковтати (ліки).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Я вигадав, що заслаб.. Підняв тривогу, мусив приймати краплі од живота і зіпсував великодній сніданок&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 364);&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Олечка не хотіла нічого приймати, дивилася з докором своїми синіми очима, пручалася. Утрьох тримали її, з великим трудом вкинули в рот дві таблетки&lt;/em&gt; (Антон Хижняк, Тамара, 1959, 189);&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Доктор Драгомирецький вирішив прийняти подвійну дозу вероналу, — щоб таки переспати часинку&lt;/em&gt; (Юрій Смолич, Мир.., 1958, 61);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;// &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто і «приймання», і «прийом» мають потрібне значення (дія за значенням приймати 6).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;R2U і LanguageTool&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах є одною з найґрунтовніших спроб систематизації української лексики. Але (як і безліч праць радянських часів) він викликає в багатьох людей нарікання щодо перекручення тенденцій української мови з метою наближення її до російської. Мені важко судити, так це чи ні, але дехто ставиться до слів, що з'являються лише у «Словнику української мови» в 11 томах / лише в радянські часи з недовірою, намагаючись опиратися на авторитет старіших (дорадянських) словників.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іноді такі погляди розділяють і розробники R2U та LanguageTool, намагаючись відчистити українську мову від невдалих кальок радянських часів і відмічаючи такі в тексті як орфографічні чи то стилістичні помилки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Критика позиції R2U і LanguageTool щодо слова «прийом»&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Погляди R2U і LanguageTool у конкретно даному випадку не видаються мені обґрунтованими тому, що вони (станом на квітень 2017) будь-який вжиток «прийом» вважають неправильним (а не лише в контексті ліків):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;прийом — помилкове слово, виправлення: приймання, прийняття, вітання, зустріч, напад, захід, раз, спосіб, удаль, вдача.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але ж можна знайти вжитки слова прийом до 1910-х років (хоч і не щодо ліків):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словарь росийсько-український» Уманця і Спілки (1893–1898): &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BE%D0%BC&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=9&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прийом&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словарь української мови» Бориса Грінченка (1909): &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/47573-pryjom.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прийом&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тарас Шевченко, Григорій Квітка-Основ'яненко, інші.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна знайти й сучасні вжитки слова прийом в авторитетних джерелах (хоч і не щодо ліків):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словники України on-line» (2006) від Українського мовно-інформаційного фонду НАН України теж вважають слово «&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BE%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прийом&lt;/a&gt;» коректним.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Новий «Словник української мови» в 20 томах (2010–…) ще не містить літери «П», але &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BE%D0%BC+site:services.ulif.org.ua/expl/&amp;amp;filter=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживає слово «прийом» 6 разів&lt;/a&gt; в інших статтях.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Журнал «Культура слова» Інституту української мови майже в кожному випуску містить слово «прийом»: &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/new_books/Documents/kultura-slova-81.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;81&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/new_books/Documents/kultura-slova-82.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;82&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/new_books/Documents/kultura-slova-84.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;84&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Висновки&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я не знаю, на що спиралися розробники R2U і LanguageTool в своїх рішеннях щодо слова «прийом». Можливо, вони мають рацію про якісь конкретні випадки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але ж вони стверджують, що «прийом» помилкове взагалі. Це не знаходить підтвердження.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мабуть, Вам залишається спиратися на власне чуття мови, принаймні доки не вийдуть томи на літеру «П» сучасного тлумачного «Словника української мови» в 20 томах. Але мені особисто спроба заборонити «прийом» видається гіперпуризмом. (Не треба забувати про інші, точніші синоніми — але й «прийом» є.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Доповнення&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Доповнення 1. &lt;em&gt;Вживати&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;приймати&lt;/em&gt; ліки?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вже на початку XX століття ліки було можна і &lt;em&gt;вживати&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;приймати&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Часом лиш журив ся, коли почало / болїти єго в серединї, / і пильно він лїків домашних вживав / та спав у спокійній „яскинї“.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;sub&gt;//«Новик», зі збірки &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Makovei_Osyp/Poezyi_Osypa_Makoveia/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Поезиї Осипа Маковея» (1895, Львів)&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=4pxDAQAAMAAJ&amp;amp;dq=%22%D0%BB%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%B2+%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%88%D0%B8%D0%B8%D1%85+%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%B2%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ст. 92&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дем'ян перемінив свою думку про непотрібність ліків, і я знаю, що навіть хворим говорив він, що ліки приймати треба, бо святі лікарі давали їх. Але в потребу дезінфекціи та чистоти він все таки не вірив і колись навіть сказав мені, що такого й святі лікарі певне не веліли робить.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=kQ5DAQAAMAAJ&amp;amp;dq=%22%D0%BB%D1%96%D0%BA%D0%B8+%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Модест Левицький, оповідання (1907), ст. 141&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я тепер маю приймати нові лїки... А коли я вживаю що нове, то почуваю себе погано... і тепер так буде: я передбачаю.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;sub&gt;//Михайло Жук «Погасле світло», з журналу &lt;a href=&quot;http://elib.nplu.org/view.html?id=7985&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Літературно-науковий вістник» Наукового товариства імені Тараса Шевченка, річник XVI, книжка V (1913)&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=zxBJAQAAMAAJ&amp;amp;dq=%22%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%96+%D0%BB%D1%97%D0%BA%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ст. 225&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нарештї, я чую, він виймає з шкафи шклянку і рішучим тоном радить, як приймати лїки.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;http://bukva.mobi/mihaylo-ivchenko-shumi-vesnyani.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Михайло Івченко «Шуми весняні»&lt;/a&gt;, з журналу «Літературно-науковий вістник» Наукового товариства імені Тараса Шевченка, річник XIX, книжка XII (1918), &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=JRNJAQAAMAAJ&amp;amp;dq=%22%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%BB%D1%97%D0%BA%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ст. 74&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Позиція, що &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?p=27824#p27820&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;приймає&lt;/em&gt; ліки завідувач складу (на склад), а пацієнти їх &lt;em&gt;вживають&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, нічим не підкріплена. Наявність однієї (здавалось би, логічнішої) конструкції не виключає можливості існування інших (з іншою логікою творення та з іншим походженням).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Я не знаю, звідки взялось «приймають» щодо ліків у російській і українській мовах. Але, здається, застосування «нетипових» дієслів до ліків — явище міжнародне. Поляки &lt;em&gt;biorą&lt;/em&gt; («беруть») ліки (&lt;em&gt;leki&lt;/em&gt;), англійці &lt;em&gt;take&lt;/em&gt; («беруть») медикаменти (&lt;em&gt;medicine&lt;/em&gt;) тощо. Можливо, це (прямі чи опосередковані) кальки з одного джерела.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Доповнення 2. Про статтю «Чим можна замінити прийом?» Катерини Городоцької&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є (згадана у &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/1264/4&quot;&gt;відповіді Andriy&lt;/a&gt;) стаття Катерини Городоцької «Чим можна замінити прийом?» з &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/new_books/Documents/kultura-slova-78.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;78-го випуску журналу «Культура слова»&lt;/a&gt;, де автор пропонує, чим можна замінити слово «прийом» у різних випадках, в тому числі «прийом ліків» на «вживання ліків». Підтримуючи Катерину Городоцьку загалом щодо надмірності вживання слова «прийом», неоптимальності його в багатьох випадках і значно кращому звучанні виразів «приймальне відділення», «приймальня» (за «прийомне відділення», «прийомна»), все-таки зазначу, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Здається (див. цитати вище), ліки можна і &lt;em&gt;вживати&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;приймати&lt;/em&gt; — тому можливість застосування іменника «вживання» (від «вживати») для позначення цього процесу сама собою не закриває питання вибору (чи відсутності) іменника, утвореного від дієслова «приймати».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Враховуючи, що в тому ж (78-му) випуску журналу «Культура слова» слово «прийом» використовується 11 разів у 7 інших статтях 8 інших авторів (не кажучи вже про інші випуски) — це не виглядає повною забороною використання слова «прийом». Очевидно, що саме слово «прийом» в українській мові таки є — хоча це саме собою не доводить, що йому слід надавати перевагу чи що воно доречне саме до ліків (а не в значенні, наприклад, «літературний прийом»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="1628" LastEditDate="2021-09-05T14:50:08.227" LastActivityDate="2021-09-05T14:50:08.227" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1243" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1244" CreationDate="2017-04-18T20:55:58.810" Score="14" ViewCount="552" Body="&lt;p&gt;Як найкраще замінити вираз &quot;широко поширений&quot;, щоб не було повторення кореня?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="953" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-18T21:19:55.527" LastActivityDate="2017-04-19T13:47:59.023" Title="Запобігти тавтології: широко поширений" Tags="|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1244" PostTypeId="2" ParentId="1243" CreationDate="2017-04-18T21:18:48.883" Score="10" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Замінити перше слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7342&amp;amp;page=272&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вельми&lt;/a&gt; поширений&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або інший &lt;a href=&quot;//uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;синонім&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Замінити друге слово за контекстом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;широко &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozpovsjudzhuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розповсюджений&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shyrokovidomyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;широковідомий&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shyroko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;широковживаний&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shyrokodostupnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;широкодоступний&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Замінити обидва слова за контекстом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaghaljnovzhyvanyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;загальновживаний&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaghaljnovyznanyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;загальновизнаний&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaghaljnovidomyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;загальновідомий&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaghaljnovstanovlenyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;загальновстановлений&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaghaljnodostupnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;загальнодоступний&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaghaljnopryjnjatyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;загальноприйнятий&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="311" LastEditDate="2017-04-19T13:47:59.023" LastActivityDate="2017-04-19T13:47:59.023" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2017-04-18T21:18:48.883" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1245" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1352" CreationDate="2017-04-19T01:28:51.410" Score="15" ViewCount="7795" Body="&lt;p&gt;Як назвати людину, яка має те саме прізвище, що і той, хто говорить?&lt;br&gt;&#xA;Є слово &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;однофамилец&lt;/em&gt;, і Російсько-український словник фразеологізмів (сталих виразів) &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile.php?transfer=folders/o/odnofamiljx.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;перекладає його так&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;У нього зі мною, у мене з ним те саме (одно, однакове) прізвище; він зі мною, я з ним того самого (одного, однакового) прізвища.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці варіанти виглядають занадто довгими.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Інтернеті можна часто знайти варваризм &lt;em&gt;однофамілець&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Його переплутали із загиблим під час Євромайдану &lt;strong&gt;однофамільцем&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://www.unian.ua/curiosities/1882411-proshu-ne-molitisya-za-upokiy-moeji-dushi-u-lutsku-cholovik-znayshov-svoe-foto-na-stendi-gerojiv-nebesnoji-sotni.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;UNIAN&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;…але, наскільки мені відомо, корінь &lt;em&gt;«фамілія»&lt;/em&gt; використовується в українській мові лише у значенні «сімейство; група людей, об'єднаних родовими зв'язками», а не «прізвище».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені відомо про слово &lt;em&gt;тезка&lt;/em&gt;, яке означає людину, яка має таке само ім'я (як я) і також відомо, що можна сказати &lt;em&gt;повний тезка&lt;/em&gt;, що означає однакове ім'я і прізвище.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-19T01:33:56.690" LastActivityDate="2020-01-08T17:18:15.340" Title="Як назвати людину, яка має те саме прізвище?" Tags="|вибір-слова|одним-словом|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1246" PostTypeId="2" ParentId="1224" CreationDate="2017-04-19T04:18:57.180" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Are there any rules or generalizations about which verbs take first conjugation and which verbs take second conjugation? &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Yes, but you need more than just an infinitive&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Caveat&lt;/strong&gt;, your question specifically calls 1st and 2nd conjugation groups by its endings &lt;code&gt;-уть/-ють&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;-ать/-ять&lt;/code&gt;, respectively. I believe this is how it is called in your textbook.&lt;br&gt;&#xA;This answer &lt;em&gt;also&lt;/em&gt; relies on observation about how the verbs conjugate in 3rd person plural.&lt;br&gt;&#xA;I admit this looks like a dead loop, but I believe this is the most academic way how we define these conjugation groups. Also, this answer is useful if you know what form a verb takes in 1st person singular.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/88.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;This article&lt;/a&gt; has a great writeup, let me formalize it in most succinct manner:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Most verbs belong to the 1st conjugation group.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;A verb belongs to the 2nd group if any of below is true:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;its root ends with &lt;code&gt;-и-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-і-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ї-&lt;/code&gt; and also &lt;code&gt;-жа-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ча-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ша-&lt;/code&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;and&lt;/strong&gt; the end vowel &lt;strong&gt;drops&lt;/strong&gt; in 1st person singular or 3rd person plural&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;verbs ending with &lt;code&gt;-отіти&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;several verbs not belonging to rules listed above:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;стоя-ти&lt;/em&gt; {to stand} (root ends with &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;боя-тися&lt;/em&gt; {to be scared} (root ends with &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;спа-ти&lt;/em&gt; {to sleep} (root ends with &lt;code&gt;-а-&lt;/code&gt;, but not after &lt;code&gt;ж/ч/ш&lt;/code&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;біг-ти&lt;/em&gt; {to run} (root ends with consonant)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Several examples to explain vowel drop in &lt;strong&gt;1st person singular&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;3rd person plural&lt;/strong&gt;; I marked with underscore (&lt;b&gt;_&lt;/b&gt;) the place where the vowel dropped:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ба́ч&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;-ти / ба́ч&lt;b&gt;_&lt;/b&gt;-у / ба́ч&lt;b&gt;_&lt;/b&gt;-ать&lt;/em&gt; — root ends with &lt;code&gt;-и-&lt;/code&gt;, and it drops → 2nd group {to see}&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ж&lt;strong&gt;и́&lt;/strong&gt;-ти / ж&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;в-у́ / ж&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;в-у́ть&lt;/em&gt; — root ends with &lt;code&gt;-и-&lt;/code&gt;, and it does not drop → 1st group {to live}&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;сид&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;-ти / сид&lt;b&gt;_&lt;/b&gt;ж-у́ / сид&lt;b&gt;_&lt;/b&gt;-я́ть&lt;/em&gt; — root ends with &lt;code&gt;-і-&lt;/code&gt;, and it drops → 2nd group {to sit}&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;біл&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;-ти / біл&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;-ю / біл&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;-ють&lt;/em&gt;  — root ends with &lt;code&gt;-і-&lt;/code&gt;, and it does not drop → 1st group {to whiten}&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;кри&lt;strong&gt;ча́&lt;/strong&gt;-ти / крич&lt;b&gt;_&lt;/b&gt;-у́ / крич&lt;b&gt;_&lt;/b&gt;-а́ть&lt;/em&gt; — root ends with &lt;code&gt;-ча-&lt;/code&gt;, and &lt;code&gt;-а-&lt;/code&gt; drops → 2nd group {to scream}&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;поста&lt;strong&gt;ча́&lt;/strong&gt;-ти / поста&lt;strong&gt;ча́&lt;/strong&gt;-ю / поста&lt;strong&gt;ча́&lt;/strong&gt;-ють&lt;/em&gt; — root ends with &lt;code&gt;-ча-&lt;/code&gt;, and &lt;code&gt;-а-&lt;/code&gt; does not drop → 1st group {to deliver}&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This verb is tricky; it has two forms, one for 1st conjugation group and one for the 2nd. Note, they both have exactly equivalent meaning {to bubble}:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;бульк-&lt;strong&gt;оті́&lt;/strong&gt;-ти / булькоч-у́ / бульк-отя́ть&lt;/em&gt; — root ends with &lt;code&gt;-оті-&lt;/code&gt; → 2nd group&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;бульк-&lt;strong&gt;ота́&lt;/strong&gt;-ти / булькоч-у́ / булько́ч-уть&lt;/em&gt; — root ends with &lt;code&gt;-ота-&lt;/code&gt; → 1nd group&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-04-19T04:18:57.180" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1247" PostTypeId="2" ParentId="1245" CreationDate="2017-04-19T11:21:27.740" Score="11" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=MQARsP1ctcQ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександр Авраменко каже&lt;/a&gt;, що &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ОДНОФАМІЛЕЦЬ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - не суржикове слово і не варваризм. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це підтверджує стаття &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odnofamilecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОДНОФАМІ́ЛЕЦЬ, льця, чол&lt;/a&gt; у СУМ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Походить від латинського &lt;strong&gt;&lt;em&gt;familia&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, як і інші слова з цим же коренем - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фамільний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;альбом&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;срібло&lt;/em&gt; тощо), &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фамільярний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо не до вподоби &lt;strong&gt;&lt;em&gt;однофамілець&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, то Олександр Авраменко радить вживати синонім &lt;strong&gt;тезкО&lt;/strong&gt; (з наголосом на &lt;strong&gt;О&lt;/strong&gt;), а не &lt;strong&gt;тезка&lt;/strong&gt;, адже, як стверджує мовознавець, &lt;strong&gt;тезкО&lt;/strong&gt; - це людина не лише з однаковим ім'ям, а й з однаковим прізвищем. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча СУМ не дає варіанту значення &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tezko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ТЕЗКО, а, чол.&lt;/a&gt; щодо прізвища.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-02T08:45:33.437" LastActivityDate="2018-04-02T08:45:33.437" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1249" PostTypeId="2" ParentId="845" CreationDate="2017-04-19T20:10:14.697" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;Вручити особисто&quot;&lt;/em&gt;, як це й зазначає законодавець у &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/270-2009-%D0%BF&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Правилах надання послуг поштового зв'язку&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою &lt;strong&gt;&quot;Вручити особисто&quot;&lt;/strong&gt;, […] приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="958" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-19T23:00:50.713" LastActivityDate="2017-04-19T23:00:50.713" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1251" PostTypeId="2" ParentId="1229" CreationDate="2017-04-19T20:27:06.453" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Отаманша&lt;/em&gt; [дівочої, підліткової, дитячої тощо ватаги].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Штаб повстанців очолив батько братів-отаманів Тимофій, якому на той час виповнилося 67 років. Його найменша дочка, гімназистка Олександра (майбутня отаманша Маруся) виконувала роль зв’язкової.&lt;/em&gt; — Коваль Р. &lt;a href=&quot;http://www.ukrlife.org/main/evshan/zhnyva76.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Життя і смерть отамана Соколовського»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Отаманша організовувала наскоки на проїжджих московських купців.&lt;/em&gt; —  Шевченко Г. &lt;a href=&quot;https://history.sumynews.com/research/article/8887-sumska-rozbiinytsia.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Розбійниця з великої дороги»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="958" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-04-19T22:57:00.943" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1252" PostTypeId="2" ParentId="1229" CreationDate="2017-04-19T21:08:43.700" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;b&gt;Вожачка&lt;/b&gt; (жін. рід до слова вожак).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Напевно, піонерська вожачка також вирішила показати себе, і то їй вдалося сповна». &lt;em&gt;Зірка Мензатюк&lt;/em&gt; Як я руйнувала імперію. с. &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=TwlWCgAAQBAJ&amp;amp;dq=%22%D0%B2%D0%BE%D0%B6%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;pg=PA54&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;54&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«…вівці, яким стали докучати мухи, попригинавши голови, побігли додому, надто їхня вожачка з чубчиком на лобі…». &lt;em&gt;Іван Гнатюк&lt;/em&gt; Стежки-дороги. с. &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=qf0XAQAAIAAJ&amp;amp;dq=%22%D0%B2%D0%BE%D0%B6%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;118&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, слово &lt;em&gt;вожак&lt;/em&gt; походить від &lt;em&gt;вести&lt;/em&gt;, яке має давнє, індоєвропейське походження. ЕСУМ, том 1, с. 363, 364.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="953" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-20T17:05:19.820" LastActivityDate="2017-04-20T17:05:19.820" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1253" PostTypeId="2" ParentId="1225" CreationDate="2017-04-20T07:09:41.057" Score="8" Body="&lt;p&gt;To clarify &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/1226/4&quot;&gt;the bytebuster's answer&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt; are &lt;strong&gt;not&lt;/strong&gt; disjoint.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Питання&lt;/em&gt; is a &lt;strong&gt;hyperonym&lt;/strong&gt; of &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt; (i.e. &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt; has all the meanings that &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt; has with some additional ones; you can always substitute the word &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt; in a text with the word &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt;, but substituting &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt; with &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt; is only sometimes eligible). When Ukrainians use &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt; for &quot;question&quot; — it is &lt;strong&gt;not&lt;/strong&gt; a mistake (still it is not the most accurate word for that).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In short:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt; — question;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;питання&lt;/em&gt; — question, problem/issue, matter;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;запит&lt;/em&gt; — inquiry (usually official or technical; e.g. official inquiry to state government or inquiry to database system).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-20T07:09:41.057" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1254" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-20T10:20:46.913" Score="13" ViewCount="482" Body="&lt;p&gt;Якими мовними засобами можна ефективніше відмежувати, розрізнити для слухач·ів/читач·ів фемінітив, цебто форму жіночого роду, напр. &lt;a href=&quot;/q/1229/&quot;&gt;отаманша&lt;/a&gt;, докторка, міністерка від схожої чи й повнозбіжної форми на позначення „дружина, шлюбна партнерка «назва професії», «назва діяльності», «назва зайнятості» чоловіка“, як-то отаманша = дружина отамана, докторка = дружина доктора тощо?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На думку спадає лише контекстуальне прояснення штибу „міністерка підписала наказ про“, „отаманша повела свою ватагу до бою“ тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="958" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-07-31T17:31:32.870" LastActivityDate="2018-07-31T17:31:32.870" Title="Фемінітиви: як відмежувати значення „дружина — назва професії“ та „назва роду — діяльності“?" Tags="|фемінітиви|рід|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1255" PostTypeId="2" ParentId="1254" CreationDate="2017-04-20T12:22:23.713" Score="5" Body="&lt;h3&gt;Ніяк.&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Історично так склалося, що терміни для «дружина назва_зайнятості_чоловіка» і «особа жіночої статі, яка займається назва_зайнятості» — еквівалентні або дуже близькі між собою. З часів емансипації жінок ще не з'явилися мовні інструменти для позначення такої різниці.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, в українській є слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/gheneraljsha&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;генеральша&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — жінка генерала.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але не варто засмучуватися: в інших мовах — усе те саме. Наприклад, англійське слово &lt;a href=&quot;http://www.etymonline.com/index.php?term=queen&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;queen&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (слово, яке радше позначає вид зайнятості, а не сімейний стан) є коґнатом українського слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zhona&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;жона&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, тому що вони обидва походять із ПІЄ &lt;code&gt;*gwen-&lt;/code&gt; (жінка, дружина).&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://www.endic.ru/fasmer/Zhena-4391.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ще трошки подробиць&lt;/a&gt; у словнику Фасмера.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І до речі, саме слово «генерал» (також generate, genetics) походить від Лат. &lt;a href=&quot;http://www.etymonline.com/index.php?term=genus&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;genus&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (вид речей, об'єктів тощо), а воно, у свою чергу — від ПІЄ дієслова &lt;code&gt;*gen-&lt;/code&gt; (народжувати, виробляти), яке споріднене з &lt;code&gt;*gwen-&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-04-20T12:22:23.713" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1256" PostTypeId="2" ParentId="1210" CreationDate="2017-04-20T12:22:22.987" Score="4" Body="&lt;p&gt;Можливо, [тонка й несхопна] різниця у більш активній чи пасивній позиції відповідно: &quot;відновлювальний&quot; як &quot;той, що відновлює&quot; (англ. recover&lt;strong&gt;ing&lt;/strong&gt;, reconstruct&lt;strong&gt;ing&lt;/strong&gt; [surgery], рос. восстанавл&lt;strong&gt;ивающая&lt;/strong&gt;, возобновл&lt;strong&gt;яющая&lt;/strong&gt; [хирургия]), однак &quot;відновний&quot; як &quot;той, що піддається віднові; який [ще] можна відновити&quot; (як &quot;[не]відновні копалини&quot;, англ. [un]renew&lt;strong&gt;able&lt;/strong&gt; fossils, рос. [не]возобнов&lt;strong&gt;имые&lt;/strong&gt; ископаемые). Наприклад також &quot;[не]відновний збиток від пожежі, потопу, російської агресії тощо&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="958" LastActivityDate="2017-04-20T12:22:22.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1257" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1258" CreationDate="2017-04-20T13:25:31.410" Score="10" ViewCount="1514" Body="&lt;p&gt;Йдеться про річку і однойменне місто в Київський області. На письмі і в усному мовленні зустрічаю обидва варіанти, хтось каже &lt;em&gt;під Ірпінню&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;за Ірпінню&lt;/em&gt;, а хтось &lt;em&gt;під Ірпенем&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;за Ірпенем&lt;/em&gt;. В словниках інформації не знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T22:05:21.753" LastActivityDate="2018-05-17T22:05:21.753" Title="Річка і місто Ірпінь - чоловічий чи жіночий рід?" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1258" PostTypeId="2" ParentId="1257" CreationDate="2017-04-20T13:39:29.967" Score="8" Body="&lt;p&gt;«Словники України on-line» від УМІФ &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%96%D1%80%D0%BF%D1%96%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кажуть&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ірпі́нь — іменник чоловічого роду:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;називний — Ірпі́нь&lt;br&gt;&#xA;  родовий — Ірпеня́&lt;br&gt;&#xA;  давальний — Ірпеню́, Ірпене́ві&lt;br&gt;&#xA;  знахідний — Ірпі́нь&lt;br&gt;&#xA;  орудний — Ірпене́м&lt;br&gt;&#xA;  місцевий — Ірпені́, Ірпеню́&lt;br&gt;&#xA;  кличний — Ірпеню́&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо зайти через &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;офіційний інтерфейс&lt;/a&gt;, то там ще написано:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(річка; місто в Україні)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-20T13:39:29.967" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1259" PostTypeId="2" ParentId="1210" CreationDate="2017-04-20T14:43:44.163" Score="5" Body="&lt;p&gt;В одному випадку йдеться про пасивну здатність, в іншому про активну.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, &lt;strong&gt;відновний&lt;/strong&gt; це прикметник, що вказує на здатність бути підданим певній дії (тобто пасивну здатність). Тоді як &lt;strong&gt;відновлювальний&lt;/strong&gt; - це прикметник, що вказує на призначення виконувати дію чи здатність/властивість виконувати дію (активну здатність). Тобто автор припустився помилки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дуже раджу цю статтю: Кочерга О., Пілецький В. &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/node/162&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПРОЦЕСОВІ ПРИКМЕТНИКИ В НАУКОВІЙ МОВІ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, 2010&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Розглянуто структуру та способи творення процесових (віддієслівних)&#xA;  прикметників на позначення активної та пасивної здатности об’єкта,&#xA;  тобто здатности бути підданим дії (пасивна здатність) або призначення&#xA;  виконувати дію чи здатність брати участь у процесі (активна&#xA;  здатність).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведу два уривки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Віддієслівні прикметники з кінцевим -&lt;strong&gt;овн&lt;/strong&gt;(ий) та пасивні дієприкметники&#xA;  минулого часу в двослівних найменуваннях об’єктів дії різняться&#xA;  семантично: &lt;em&gt;нехтовний член&lt;/em&gt; — це той, що його можна викинути будь-коли,&#xA;  а &lt;em&gt;нехтуваний член&lt;/em&gt; — це той, що ми його викидаємо у певний момент&#xA;  виконання дії; &lt;em&gt;регульовний&lt;/em&gt; — такий, що його можна регулювати тоді,&#xA;  коли треба, а &lt;em&gt;регульований&lt;/em&gt; — це той, що ми його регулюємо саме зараз&#xA;  або взагалі в певний проміжок часу виконання дії; &lt;em&gt;інтеґровний&lt;/em&gt; — той,&#xA;  що його можна проінтеґрувати (і на то є низка критеріїв), &lt;em&gt;інтеґрований&lt;/em&gt;&#xA;  — той, що його інтеґрування є предметом цього допису.   &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На сьогодні вже майже зовсім втрачено відчуття семантичної відмінности&#xA;  між спільнокореневими прикметниками, що означають призначення до&#xA;  певної функції/дії (&lt;em&gt;рятувальний&lt;/em&gt; човен, &lt;em&gt;фільтрувальний&lt;/em&gt; пристрій,&#xA;  &lt;em&gt;гартувальний&lt;/em&gt; розчин, &lt;em&gt;коксувальна&lt;/em&gt; піч) та здатність/властивість&#xA;  виконувати дію (&lt;em&gt;рятівна&lt;/em&gt; соломинка, &lt;em&gt;фільтрівний&lt;/em&gt; ґрунт, &lt;em&gt;йонізівне&lt;/em&gt;&#xA;  проміння, &lt;em&gt;гартівне&lt;/em&gt; середовище). Прикметники, що вказують на&#xA;  призначення до дії, переважно творяться додаванням до дієслівної&#xA;  основи суфікса -&lt;strong&gt;льн&lt;/strong&gt;- (&lt;em&gt;чита-льн-ий, роздава-льн-ий, фільтрува-льн-ий,&#xA;  гостри-льн-ий, дої-льн-ий&lt;/em&gt;), а прикметники, що означають здатність&#xA;  предмета виконувати дію — передусім додаванням суфікса -&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;- до&#xA;  найпродуктивнішої в науковій мові дієслівної твірної основи із&#xA;  суфіксом -&lt;strong&gt;ува&lt;/strong&gt;- (&lt;em&gt;гарт-ува-ти — гарт-івн-ий, руйн-ува-ти — руйн-івн-ий&lt;/em&gt;.&#xA;  У цих дієсловах -&lt;strong&gt;ів&lt;/strong&gt;- — це трансформ суфікса основи -&lt;strong&gt;ува&lt;/strong&gt;-, коли до&#xA;  нього приєднують суфікс -&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;-, пор. також пан-ува-ти — пан-ів+н(ий),&#xA;  кер-ува-ти — кер-ів+н(ий) (від суфікса -&lt;strong&gt;ува&lt;/strong&gt;- відтинаємо кінцевий&#xA;  голосний &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, а звук &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; чергуємо з &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;: гарт-ув(а)-ти — гартівний).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-04-20T14:43:44.163" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1260" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1267" CreationDate="2017-04-20T15:03:58.977" Score="9" ViewCount="33198" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Це запитання також має відповідь (англійською):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1224&quot;&gt;Patterns for present tense verb conjugation&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З уроків української мови я пам'ятаю, що дієслова мають різні дієвідміни, які чітко визначають закінчення в 3-й особі множини тепершнього часу, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;сид&lt;strong&gt;ять&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;стеж&lt;strong&gt;ать&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;проти &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;стриж&lt;strong&gt;уть&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;співа&lt;strong&gt;ють&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в деяких словах правильне закінчення є досить неочевидним, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;сипл&lt;strong&gt;ять&lt;/strong&gt; чи сипл&lt;strong&gt;ють&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;бач&lt;strong&gt;уть&lt;/strong&gt; чи бач&lt;strong&gt;ать&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якесь просте і зрозуміле правило для визначення правильної форми будь-якого дієслова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="405" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-20T15:41:53.043" LastActivityDate="2020-03-15T09:31:30.650" Title="Простий спосіб визначення дієвідміни: -уть (-ють) проти -ать (-ять)" Tags="|дієслова|дієвідмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1261" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1263" CreationDate="2017-04-20T15:10:06.587" Score="12" ViewCount="10140" Body="&lt;p&gt;Згідно з логікою дієвідмінювання, слово &lt;em&gt;відповідати&lt;/em&gt; в 3-й особі множини майбутнього часу доконаного виду має перетворитись на &lt;em&gt;відповідять&lt;/em&gt;. Але звучить це трохи дивно і смішно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є така форма правильною, та чи існують інші форми цього дієслова окрім очевидного &lt;em&gt;дадуть відповідь&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="405" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-17T22:02:37.987" LastActivityDate="2024-03-22T14:55:27.817" Title="Правильна форма слова &quot;відповідять&quot;" Tags="|дієслова|дієвідмінювання|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1262" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-20T15:45:04.780" Score="12" ViewCount="370" Body="&lt;p&gt;Не пам'ятаю звідки, але в моїй голові сидить теза про те, що в українській мові є якісь обмеження у застосуванні дієприкметників, суттєво відмінні від російської.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це можна продемонструвати наступним прикладом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;російською: &lt;em&gt;Вот человек, идущий на работу.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;українською: &lt;em&gt;Ось людина, що йде на роботу.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те ж саме і в доконаному виді: &lt;em&gt;пришедший на работу&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;що прийшла на роботу&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Принаймні для дієслів недоконаного виду, така конструкція присутня і в англійській мові: &lt;em&gt;this is a person walking to work.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке правило українського правопису регламентує такі випадки, та чи є більш стислі форми для передачі того ж змісту?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="405" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T00:09:10.607" LastActivityDate="2018-03-22T00:09:10.607" Title="Межі застосування дієприкметників" Tags="|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1263" PostTypeId="2" ParentId="1261" CreationDate="2017-04-20T15:53:07.907" Score="13" Body="&lt;p&gt;Найголовніше: дієслово &lt;strong&gt;доконаного&lt;/strong&gt; виду — це &lt;em&gt;відповісти&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;відповідати&lt;/em&gt; — це дієслово &lt;strong&gt;недоконаного&lt;/strong&gt; виду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;відповідати&lt;/em&gt; – &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/entry/search/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дієслово &lt;strong&gt;недоконаного&lt;/strong&gt; виду&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;МАЙБУТНІЙ ЧАС&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;1 особа&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповіда́тиму&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповіда́тимемо, відповіда́тимем&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;2 особа&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповіда́тимеш&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповіда́тимете&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;3 особа&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповіда́тиме&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповіда́тимуть&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;відповіcти&lt;/em&gt; – &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/entry/search/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дієслово &lt;strong&gt;доконаного&lt;/strong&gt; виду&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;МАЙБУТНІЙ ЧАС&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;1 особа&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповім&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповімо&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;2 особа&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповіси&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповісте&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;3 особа&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповiсть&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;[відповідять]&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо останньої форми &lt;em&gt;відповідять&lt;/em&gt;, то саме цей словник, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УЕМІФ НАН України&lt;/a&gt;, твердить, що вона взагалі не утворюється, тобто «небажана», хоча инші словники, наприклад «Українська літературна вимова і наголос», 1973, тієї ж у принципі Академії Наук, цю форму наводить серед инших як правильну. Або ось, &lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20170118203510/http://pravopys.kiev.ua/pravopys.aspx?SectionID=2569&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інформаційно-пошукова система &amp;quot;Український правопис&amp;quot;&lt;/a&gt; теж каже, що &lt;em&gt;відповідять&lt;/em&gt; – це нормально. Перевірте самі, це &lt;a href=&quot;http://pravopys.net/#search=80-85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 80.7&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо використання форми &amp;quot;відповідять&amp;quot;, можна перевірити у корпусі ГРАК: вона &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac17a&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;keyword=%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%8F%D1%82%D1%8C&amp;amp;attrs=word%2Csemtag%2Ctag&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;glue=0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=s%2Cg&amp;amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.title&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;c_customrange=1&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22iquery%22%2C%22arg%22%3A%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%8F%D1%82%D1%8C%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22iqueryrow%22%2C%22iquery%22%3A%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%8F%D1%82%D1%8C%22%7D%2C%22id%22%3A8712%7D%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;використовується зараз і в використовувалась в минулому&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2024-03-22T14:55:27.817" LastActivityDate="2024-03-22T14:55:27.817" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1264" PostTypeId="2" ParentId="1237" CreationDate="2017-04-20T17:38:03.170" Score="9" Body="&lt;p&gt;З обговорення цієї теми на форумі r2u, &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?p=27824&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Прийом»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Укр. слова приймання/прийняття, спосіб, захід, раз виконують ту функцію, що її в рос. мові має &lt;em&gt;приём&lt;/em&gt;. Академічний російсько-український словник у 4-х тт. (2011-2014рр.), що його важко назвати гіперпуристичним, до рос. &lt;em&gt;приём&lt;/em&gt; подає &lt;em&gt;прийом&lt;/em&gt; лише один раз та й то у сполуці (а не відповідником до значення) й на другому місці після спосіб (див. нижче).&lt;br&gt;&#xA;В сучасній мові потреби в слові &lt;em&gt;прийом&lt;/em&gt; немає, а в словниках r2u воно зафіксоване лише у вузькому й тепер застарілому контексті &lt;em&gt;&quot;прийом рекрутів&quot;&lt;/em&gt; та в сполуці &lt;em&gt;Богу в прийом&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/new_books/Documents/kultura-slova-78.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття Катерини Городенської&lt;/a&gt;: (Національна академія наук України Інститут української мови)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Донедавна зі значенням дієслова &lt;em&gt;приймати&lt;/em&gt; в українській&#xA;  мові широко вживали іменник &lt;em&gt;прийом&lt;/em&gt;, про що свідчить багато&#xA;  узвичаєних словосполук із різних професійних сфер, пор.: &lt;em&gt;прийом студентів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прийом відвідувачів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прийом їжі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прийом ліків&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;em&gt;години прийому&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дні прийому&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пункт прийому&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бути на прийомі&#xA;  в лікаря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;записатися на прийом до лікаря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ліки на два прийоми&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;em&gt;влаштувати прийом&lt;/em&gt; (з нагоди кого-, чого-небудь).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цілком очевидно, що названі словосполуки є &lt;strong&gt;буквальним перекладом відповідних російських&lt;/strong&gt; зі словом &lt;em&gt;прием&lt;/em&gt;, тому що &lt;strong&gt;в українському&#xA;  іменниковому словотворенні немає зразка&lt;/strong&gt;, за яким би міг утворитися іменник &lt;em&gt;прийом&lt;/em&gt;. Його потрібно замінити органічними&#xA;  для української мови словами &lt;em&gt;приймання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вживання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;споживання&lt;/em&gt; та ін. (пор.: &lt;em&gt;приймання відвідувачів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;приймання студентів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;споживання їжі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;уживання ліків&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;години приймання&lt;/em&gt;) або&#xA;  прикметником &lt;em&gt;приймальний&lt;/em&gt; (пор.: &lt;em&gt;приймальні дні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;приймальні&#xA;  години&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;приймальний пункт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;приймальний покій&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття &lt;em&gt;приём&lt;/em&gt; у РУС, т.3, 2013, с. 471:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;(действие) приймання, прийняття (с.); п. в партию приймання&#xA;  (прийняття) до партії (в партію); п. гостей приймання (прийняття)&#xA;  гостей; п. пищи приймання (прийняття) їжі;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;(отдельный момент&#xA;  процесса работы, деятельности) захід, -ходу; в один п. прочесть книгу&#xA;  за одним разом (заходом; присест: присідом) прочитати книжку, одним&#xA;  заходом (відразу) прочитати книжку; переписать статью за два ~ма&#xA;  переписати статтю за два заходи (разг. напади, двома нападами);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;(в&#xA;  остальных значениях) прийняття; (способ — ещё) спосіб, -собу; быть на&#xA;  ~ме у кого бути на прийнятті в кого; лекарство на два ~ма ліки на два&#xA;  рази; литературный п. літературний засіб (прийом); оказать блестящий&#xA;  п. влаштувати урочисту зустріч; оказать хороший п. кому добре (гарно)&#xA;  прийняти (привітати, ушанувати) кого, добре поставитися до кого,&#xA;  виявити добре ставлення до кого; п. у врача приймання (прийняття) в&#xA;  лікаря; разные ~мы лечёния різні способи лікування; часы ~ма&#xA;  приймальні години.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="962" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-30T23:55:52.397" LastActivityDate="2017-04-30T23:55:52.397" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1266" PostTypeId="2" ParentId="1261" CreationDate="2017-04-21T13:03:49.260" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Відповістимуть.&lt;br&gt;&#xA;Мовознавці, імовірно, так не вважають, але в розмовній українській це слово зустрічається. І звучить не так «дивно і смішно», як «відповідять».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="946" LastActivityDate="2017-04-21T13:03:49.260" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1267" PostTypeId="2" ParentId="1260" CreationDate="2017-04-21T13:55:22.113" Score="2" Body="&lt;p&gt;Професор Ющук І.П., &lt;a href=&quot;https://ushchuk.files.wordpress.com/2013/09/d196.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Практикум з правопису і граматики української мови&lt;/a&gt; (2012).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 82. Правопис закінчень дієслів у теперішньому і простому майбутньому часах&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дієслова в теперішньому часі (&lt;em&gt;щ о р о б л ю ? щ о р о б и ш ?&lt;/em&gt; і&#xA;  т.д.) і в простому майбутньому (&lt;em&gt;щ о з р о б л ю ? щ о з р о б и ш ?&lt;/em&gt;&#xA;  і т.д.) змінюються однаково.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;За характером закінчень дієслова в цих часах діляться на &lt;strong&gt;дві&#xA;  дієвідміни&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;До &lt;strong&gt;першої дієвідміни&lt;/strong&gt; належать дієслова, які в усіх особах, крім 1-ї особи однини і 3-ї ооби множини, в закінченнях мають &lt;strong&gt;&lt;em&gt;–е-&#xA;  (-є-)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а в 3-й особі множини закінчення &lt;em&gt;–уть (-ють)&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;&lt;code&gt;пишеш&lt;/code&gt;,&#xA;  &lt;code&gt;пише&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;пишемо&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;пишете&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;пишуть&lt;/code&gt;; &lt;code&gt;співаєш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;співає&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;співаємо&lt;/code&gt;,&#xA;  &lt;code&gt;співаєте&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;співають&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;. До &lt;strong&gt;другої дієвідміни&lt;/strong&gt; належать дієслова,&#xA;  які в усіх особах, крім 1-ї особи однини і 3-ї ооби множини, в&#xA;  закінченнях мають &lt;strong&gt;&lt;em&gt;–и- (-ї-)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а в 3-й особі множини закінчення&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-ать (-ять)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;&lt;code&gt;мовчиш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;мовчить&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;мовчимо&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;мовчите&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;мовчать&lt;/code&gt;; &lt;code&gt;стоїш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;стоїть&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;стоїмо&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;стоїте&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;стоять&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Дієвідміна дієслова весь час залишається тою самою. Тому, &lt;strong&gt;щоб перевірити, що написати в закінченні: букву &lt;em&gt;е&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt;;&#xA;  закінчення –&lt;em&gt;уть&lt;/em&gt; чи –&#xA;  &lt;em&gt;ать&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ють&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;-ять&lt;/em&gt;, — досить за будь-якою особою визначити дієвідміну цього дієслова&lt;/strong&gt;. Наприклад, чуємо [&lt;em&gt;дишиемо&lt;/em&gt;] і вагаємося,&#xA;  яку букву писати в закінченні: &lt;em&gt;е&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;. Змінюємо дієслово:&#xA;  [&lt;em&gt;&lt;code&gt;дише&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;] — виразно чується закінчення &lt;em&gt;-е&lt;/em&gt;; отже, й у попередній&#xA;  формі треба написати &lt;em&gt;е&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;&lt;code&gt;дишемо&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;. Так само чуємо [&lt;em&gt;сидеите&lt;/em&gt;], а&#xA;  пишемо &lt;em&gt;&lt;code&gt;сидите&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, бо в закінченні форми [&lt;em&gt;&lt;code&gt;сидитˊ&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;] чітко звучить&#xA;  &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;, не &lt;em&gt;е&lt;/em&gt;.&#xA;  &lt;strong&gt;Найчастіше правопис закінчень перевіряють за 3-ю особою множини:&#xA;  &lt;em&gt;&lt;code&gt;несемо&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, бо &lt;em&gt;&lt;code&gt;несуть&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; (І дієвідміна); &lt;em&gt;&lt;code&gt;сидимо&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, бо &lt;em&gt;&lt;code&gt;сидять&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; (II дієвідміна), але можна це так само робити за 3-ю особою однини&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 83. Визначення дієвідміни дієслова за його неозначеною формою&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іноді важко визначити дієвідміну дієслова за особовими закінченнями — вони чуються невиразно.&lt;/strong&gt; Наприклад, можемо вимовити&#xA;  [&lt;em&gt;&lt;code&gt;бореицˊцˊа&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;] і [&lt;em&gt;&lt;code&gt;бориецˊцˊа&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;], [&lt;em&gt;&lt;code&gt;борˊуцˊцˊа&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;] і&#xA;  ]&lt;em&gt;&lt;code&gt;борˊацˊцˊа&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;], але писати треба лише &lt;strong&gt;&lt;code&gt;бореться&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;code&gt;борються&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;. &#xA;  &lt;strong&gt;У такому разі дієвідміну дієслова визначаємо за його неозначеною формою.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Якщо в неозначеній формі перед &lt;code&gt;-ти&lt;/code&gt; дієслово має суфікс &lt;code&gt;-і-&lt;/code&gt; &lt;code&gt;(-ї-)&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-и-&lt;/code&gt; або після шиплячого &lt;code&gt;-а-&lt;/code&gt; і цей суфікс у 1-й особі&#xA;  однини (щ о р о б л ю ? ) випадає, то це дієслово належить до II&#xA;  дієвідміни. Інші дієслова належать до І дієвідміни.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, у дієсловах &lt;code&gt;белькотіти&lt;/code&gt; — &lt;code&gt;белькочу&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;кроїти&lt;/code&gt; — &lt;code&gt;крою&lt;/code&gt;,&#xA;  &lt;code&gt;волочити&lt;/code&gt; — &lt;code&gt;волочу&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;стелити&lt;/code&gt; — &lt;code&gt;стелю&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;мовчати&lt;/code&gt; — &lt;code&gt;мовчу&lt;/code&gt; в 1-й&#xA;  особі однини суфікси &lt;code&gt;-і-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-и-&lt;/code&gt; та після шиплячого &lt;code&gt;-а-&lt;/code&gt;&#xA;  випадають—отже, ці дієслова належать до &lt;strong&gt;II дієвідміни&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;code&gt;белькотиш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;кроїш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;волочиш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;стелиш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;мовчиш&lt;/code&gt; і т. д. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А в дієсловах &lt;code&gt;радіти&lt;/code&gt; — &lt;code&gt;радію&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;захищати&lt;/code&gt; — &lt;code&gt;захищаю&lt;/code&gt; суфікси &lt;code&gt;-і-&lt;/code&gt;&#xA;  та &lt;code&gt;-а-&lt;/code&gt; не випадають—отже, ці дієслова належать до &lt;strong&gt;І дієвідміни&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;code&gt;радієш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;захищаєш&lt;/code&gt; і т. д.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У дієсловах &lt;code&gt;белькотати&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;полоти&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;в’янути&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;волокти&lt;/code&gt; нема названих&#xA;  вище суфіксів — отже, ці дієслова належать до &lt;strong&gt;І дієвідміни&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;code&gt;белькочеш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;полеш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;в’янеш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;волочеш&lt;/code&gt; і т. д. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У дієсловах &lt;code&gt;бити&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;пити&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;лити&lt;/code&gt;. &lt;code&gt;жати&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;почати&lt;/code&gt; звуки [&lt;code&gt;и&lt;/code&gt;] та&#xA;  [&lt;code&gt;а&lt;/code&gt;] не суфікси — отже, ці дієслова також належать до &lt;strong&gt;І&#xA;  дієвідміни&lt;/strong&gt;: &lt;code&gt;б’єш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;п’єш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ллєш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;жнеш&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;жмеш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;почнеш&lt;/code&gt; і т.&#xA;  д.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Із цього правила є &lt;strong&gt;винятки&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) дієслова &lt;code&gt;хотіти&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;гудіти&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;сопіти&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ревіти&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;іржати&lt;/code&gt; і похідні&#xA;  належать до&#xA;  &lt;strong&gt;І дієвідміни&lt;/strong&gt;: &lt;code&gt;хочеш&lt;/code&gt;, гудеш, &lt;code&gt;сопеш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ревеш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;іржеш&lt;/code&gt; і т.д. (хоч за всіма ознаками мали б належати до ІІ дієвідміни);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) дієслова &lt;code&gt;бігти&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;боятися&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;стояти&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;спати&lt;/code&gt; і похідні належать&#xA;  до &lt;strong&gt;II дієвідміни&lt;/strong&gt;: &lt;code&gt;біжиш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;боїшся&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;стоїш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;спиш&lt;/code&gt; і т.д. (хоч&#xA;  за всіма ознаками мали б належати до І дієвідміни);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;в) дієслово &lt;code&gt;сукати&lt;/code&gt; може належати &lt;strong&gt;і до І, і до II дієвідміни&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;code&gt;сукаю&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;сукаєш&lt;/code&gt; і т.д. або &lt;code&gt;сучу&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;сучиш&lt;/code&gt; і т.д.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І додає пан професор такі поради.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Та це ж просто...&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;К м і т л и в и й&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; . &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коротше кажучи, випадають суфікси &lt;code&gt;-и-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-і-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-(ш)а-&lt;/code&gt; — отже, це &lt;em&gt;II дієвідміна&lt;/em&gt;, пиши в закінченнях &lt;code&gt;и&lt;/code&gt;. Не випадають або їх нема —&lt;em&gt;І дієвідміна&lt;/em&gt;, пиши &lt;code&gt;е&lt;/code&gt;. А винятки легко перевірити за 3-ю особою&#xA;  однини: &lt;code&gt;хоче&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;гуде&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;сопе&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;реве&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ірже&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;біжить&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;стоїть&lt;/code&gt;,&#xA;  &lt;code&gt;боїться&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;спить&lt;/code&gt;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Д о п и т л и в и й&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; . &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Деякі дієслова, хоча звучать майже однаково і мають однакове значення, належать до різних дієвідмін через те, що в них &lt;em&gt;різні&#xA;  суфіки в неозначеній формі&lt;/em&gt;: &lt;code&gt;хропти&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;хропіти&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;волокти&lt;/code&gt; і&#xA;  &lt;code&gt;волочити&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;слатися&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;стелитися&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;бурмотати&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;бурмотіти&lt;/code&gt;,&#xA;  &lt;code&gt;свистати&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;свистіти&lt;/code&gt;... Отже, як їх не напишеш — буде правильно:&#xA;  &lt;code&gt;хропеш&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;хропиш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;стелеться&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;стелиться&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;бурмочеш&lt;/code&gt; і&#xA;  &lt;code&gt;бурмотиш&lt;/code&gt;... Але не “&lt;code&gt;бурмочиш&lt;/code&gt;”!&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-04-21T13:55:22.113" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1268" PostTypeId="2" ParentId="1184" CreationDate="2017-04-21T15:24:01.073" Score="5" Body="&lt;p&gt;Loading… = Завантажується…&lt;br&gt;&#xA;Loading program = Завантаження програми&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="946" LastActivityDate="2017-04-21T15:24:01.073" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1269" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-21T17:34:59.163" Score="8" ViewCount="536" Body="&lt;p&gt;Часто після ділової зустрічі приходиться писати лист з ключовими моментами зустрічі. Такий собі лист-резюме. Англійською це називають follow-up letter. &#xA;Я не можу підібрати український аналог, який би не звучав як варіант від Google Translate(тупо і в лоб).&#xA;Як перекласти на українську &quot;follow-up letter&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="964" LastEditorUserId="964" LastEditDate="2017-04-24T06:29:22.217" LastActivityDate="2017-05-12T11:29:56.740" Title="Як перекласти follow-up letter?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1270" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1271" CreationDate="2017-04-21T21:15:36.170" Score="14" ViewCount="12059" Body="&lt;p&gt;Натрапила на сайті &quot;Слово і діло&quot; на статтю &lt;a href=&quot;https://www.slovoidilo.ua/2017/01/09/kolonka/vyktor-trehubov/polityka/pidsumky-tyzhnya-vid-viktora-trehubova.-tyzhden-zasudzhennya&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Підсумки тижня від Віктора Трегубова. Тиждень засудження&quot;&lt;/a&gt; журналіста, блогера Віктора Трегубова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті є таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Також на тижні стало відомо, що Печерський районний суд наклав арешт&#xA;  на житловий будинок, квартиру, два гаража і &lt;strong&gt;судно (наголос на перший&#xA;  склад)&lt;/strong&gt; побіжного екс-президента Віктора Януковича. Той, як і його&#xA;  вишезгадані колеги, звинувачується в держзраді, а також у пособництві&#xA;  замаху на територіальну цілісність України і розв'язування агресивної&#xA;  війни.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі, враження таке, що вся стаття - це переклад з російської через Google Translator (тільки в цьому абзаці очевидні помилки - &lt;code&gt;на тижні&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;на неделе&lt;/code&gt;?), &lt;code&gt;два гаража&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;побіжного&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;беглого&lt;/code&gt;?), &lt;code&gt;вишезгадані&lt;/code&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Втім, питання наголосу в слові &lt;strong&gt;&lt;code&gt;судно&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; зацікавило.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sudno&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;, на жаль, не зазначає наголос у цьому слові (для жодного із двох значень).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож чи орфоепічні норми дозволяють варіативність наголосу в слові &lt;em&gt;СУДНО&lt;/em&gt; для розрізнення значень?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-04-22T07:23:24.757" LastActivityDate="2019-07-16T20:57:05.487" Title="Судно́ чи су́дно?" Tags="|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1271" PostTypeId="2" ParentId="1270" CreationDate="2017-04-21T21:15:36.170" Score="9" Body="&lt;p&gt;Доктор філологічних наук Олександр Пономарів, відповідаючи на запитання читачів ВВС Україна, &lt;a href=&quot;http://redactor.in.ua/ru/language/7555.Yak_pomilyayutsya_televeduch%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зазначає&lt;/a&gt;, що правильний наголос - &lt;strong&gt;судно́&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підтвердження цьому (для обох значень слова) можна знайти на &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українському лінгвістичному порталі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;судно́ 1&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; – іменник середнього роду (&lt;em&gt;споруда для пересування по воді&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;судно́ 2&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; – іменник середнього роду (&lt;em&gt;посудина&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Один наголос, на &lt;strong&gt;&lt;code&gt;о́&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, бачимо і в &lt;a href=&quot;http://www.movi.com.ua/ukrajinski-slovniki/970-orfoepichniy-slovnik-ukrainskoyi-movi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Орфоепічному словнику&lt;/a&gt; / уклад. М. І. Погрібний. - К. : Радянська школа, 1984. - 629 с.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Uf59G.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Uf59G.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-04-21T21:15:36.170" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1273" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1278" CreationDate="2017-04-23T07:11:01.730" Score="7" ViewCount="151" Body="&lt;p&gt;Питання стосується комп'ютерної графіки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перекладаю це речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Цей метод (рейтрейсінг) споживає дуже багато часу, як правило, для&#xA;  корисних результатів потрібно кілька тисяч секунд, так багато&#xA;  розрахунків, як і в &lt;strong&gt;wire frame drawing&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-04-23T11:29:37.663" LastActivityDate="2017-04-25T08:41:23.453" Title="Як правильно перекласти з англійської - wire frame drawing?" Tags="|переклад|from-english|терміни|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1275" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-23T07:32:53.163" Score="9" ViewCount="218" Body="&lt;p&gt;Учора дивилася в театрі ім. Франка чудову виставу &quot;Грек Зорба&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Головний герой у виконанні Анатолія Хостікоєва в одному із монологів ужив дивний прикметник у вислові &quot;&lt;strong&gt;гарбуз&lt;em&gt;ин&lt;/em&gt;е насіння&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ у значенні прикметника до &lt;strong&gt;&lt;code&gt;ГАРБУЗ&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; подає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/gharbuzovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ГАРБУЗО́ВИЙ&lt;/strong&gt;, а, е.&lt;/a&gt;, а як діалектичне &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/gharbuzjachyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ГАРБУЗЯ́ЧИЙ&lt;/strong&gt;, а, е, діал.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те ж саме бачимо у &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/8806-gharbuzovyj.html#show_point&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови Бориса Грінченка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знаю, що як іменник &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1840062049153/ekologiya/klasifikatsiya_plodiv&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ГАРБУЗИНА&lt;/a&gt; вживається для позначення плоду рослин родини гарбузових (гарбуз, огірок, диня, кавун). І хоч СУМ не містить такого слова, я його зустрічала раніше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от як прикметник &lt;strong&gt;&lt;code&gt;гарбузиний&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; не чула до вчора. Пошукала в мережі. Знайшла &quot;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;гарбузиний печворк городу&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&quot; в есе Маргарити Проніної &lt;a href=&quot;http://probapera.org/publication/13/38375/zapah-oseni.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Запах осені&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Може, хто зустрічав &lt;strong&gt;&lt;code&gt;гарбузиний&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; у якомусь із словників (принаймні, діалектизмів) чи це просто авторське словотворення (за співзвучністю із &lt;code&gt;журавлиний&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;горобиний&lt;/code&gt;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-04-23T10:02:55.650" LastActivityDate="2017-04-25T16:52:54.207" Title="Гарбузине насіння?" Tags="|прикметники|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1276" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1279" CreationDate="2017-04-23T10:35:24.080" Score="10" ViewCount="905" Body="&lt;p&gt;Створюємо андроїд-додаток для вивчення українського правопису. Отримали відгук і не можемо вирішити, чи коректне зауваження?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сам додаток: &lt;a href=&quot;https://play.google.com/store/apps/details?id=com.prozhar.ua.spelling&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Український правопис&quot;&gt;&quot;Український правопис&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="960" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-23T22:13:18.807" LastActivityDate="2017-04-23T22:13:18.807" Title="Діалогове вікно: як правильно - &quot;Відміна&quot; чи &quot;Скасувати&quot;, &quot;Вихід&quot; чи &quot;Вийти&quot;?" Tags="|переклад|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1277" PostTypeId="2" ParentId="718" CreationDate="2017-04-23T11:36:58.287" Score="8" Body="&lt;p&gt;Австралійські назви тварин: квол (Dasyurus), білбі (Macrotis), тилацин (Thylacinus), падемелон (Thylogale), намбат (Myrmecobius). Росіяни надають перевагу асоціативним назвам: квол – сумчаста куниця, білбі – кролячий бандикут, тилацин – сумчастий вовк, падемелон – філандер, намбат – сумчастий мурахоїд.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="953" LastEditorUserId="953" LastEditDate="2017-06-20T15:49:38.993" LastActivityDate="2017-06-20T15:49:38.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1278" PostTypeId="2" ParentId="1273" CreationDate="2017-04-23T11:56:28.220" Score="6" Body="&lt;p&gt;Ми можемо малювати заповнені багатокутники або лише їхні ребра.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/boV1P.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/boV1P.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча &lt;em&gt;Загальний народний англійсько-український словник&lt;/em&gt; має статтю &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=wireframe&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;wireframe&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;wireframe&lt;/strong&gt; [ˈwʌɪəfreɪm] &lt;em&gt;n&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;      1) каркас; каркасне предста́влення&lt;br&gt;&#xA;      2) &lt;em&gt;комп&lt;/em&gt;. функціональний макет&lt;br&gt;&#xA;      • wire frame model — каркасна модель&lt;br&gt;&#xA;      • website wireframe — макет вебсайту&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;але переклад &lt;em&gt;каркасне малювання&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;малювання каркасу&lt;/em&gt; мені не дуже подобається. Якось зрозуміліше звучить &lt;em&gt;малювання ребер&lt;/em&gt; для &lt;em&gt;wireframe drawing&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;малювання граней&lt;/em&gt; для &lt;em&gt;solid drawing&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-04-23T11:56:28.220" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1279" PostTypeId="2" ParentId="1276" CreationDate="2017-04-23T16:19:44.390" Score="12" Body="&lt;h2&gt;Відмінити/скасувати&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось, що про це думає Олександр Пономарів на своєму &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2014/06/140624_opnomariv_blog21_ko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;блозі&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Російське &lt;em&gt;отмена спектакл&lt;/em&gt;я перекладаємо &lt;em&gt;скасування вистави&lt;/em&gt; (або&#xA;  &lt;em&gt;спектаклю&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Отменить спектакль – скасувати виставу&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;спектакль&lt;/em&gt;), бо &lt;em&gt;відмінити&lt;/em&gt; – те саме що й &lt;em&gt;змінити&lt;/em&gt;. Наприклад: &quot;Тепер я наче трохи натуру&#xA;  відмінила&quot; (Леся Українка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось розгорнутіший варіант з &lt;a href=&quot;http://lecture.in.ua/oleksandr-ponomariv-kuletura-slova-movnostilistichni-poradi.html?page=10&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;lecture.in.ua&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Під упливом рос. &lt;em&gt;отменять&lt;/em&gt; недоречно вживають в українській мові слово&#xA;  &lt;em&gt;відміняти&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;відмінювати&lt;/em&gt;), яке озна­чає «робити щось або когось іншим,&#xA;  змінювати»: «Без первісних тілець природа могла б самовільно, не&#xA;  потребу­ючи праці, усе &lt;em&gt;відміняти&lt;/em&gt; на краще» (М. Зеров); «Тепер я наче&#xA;  трохи натуру &lt;em&gt;відмінила&lt;/em&gt;» (Леся Українка); «Але сопілки й тамбурини&#xA;  глухий &lt;em&gt;одмінюють&lt;/em&gt; мотив» (М. Рильський). На позначення поняття&#xA;  «визнавати, оголошувати щось не­дійсним, незаконним, припиняти дію&#xA;  чогось» використо­вуємо слово &lt;em&gt;скасовувати&lt;/em&gt; та його похідні: &lt;em&gt;скасовувати&#xA;  (скасувати) закон, указ, вирок, заняття&lt;/em&gt; тощо. Напр.: «Коли б уряд про&#xA;  це довідався, він міг би &lt;em&gt;скасувати&lt;/em&gt; самий цех за таку постанову» (З.&#xA;  Тулуб); «Заняття в гімназії на цей день були &lt;em&gt;скасовані&lt;/em&gt;» (Ю. Смолич);&#xA;  «Звістка про &lt;em&gt;скасування&lt;/em&gt; «Життя і слова» була мені сумна не тільки з&#xA;  загальних, але й з особистих причин» (Леся Українка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось одне з правил на &lt;a href=&quot;https://community.languagetool.org/rule/show/VIDMINYTY_VS_SKASUVATY?lang=uk&amp;amp;subId=1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;LanguageTool&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/WwTvM.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/WwTvM.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Вихід/вийти&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут мені важко визначитись, може й існує якесь правило щодо надписів на кнопках, але я його не знаю. У ліфті ми нормально можемо побачити поруч із кнопкою, наприклад, &quot;підвал&quot;, тобто іменник. З іншого боку, якщо Open і Save ми перекладаємо як &quot;Відчинити&quot; і &quot;Зберегти&quot;, то має бути &quot;Вийти&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-04-23T16:24:48.250" LastActivityDate="2017-04-23T16:24:48.250" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1280" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-24T12:34:18.620" Score="12" ViewCount="128" Body="&lt;p&gt;Шановна спільното, допоможіть! Маємо слово &quot;elicitation&quot; від дієслова зі значенням &quot;витягати&quot;, &quot;виявляти&quot;, але з емоційним забарвленням: щось штибу &quot;витягати на світ Божий&quot; абощо. Чи є можливість або ідеї, як перекласти &quot;elicitation&quot; одним словом?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Elicitation is asking questions that stimulate people to respond and take the behavior you want.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дякую.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="473" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-24T14:48:39.197" LastActivityDate="2017-04-25T08:15:25.517" Title="Як перекласти &quot;elicitation&quot;?" Tags="|переклад|from-english|одним-словом|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1281" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-24T13:55:46.190" Score="12" ViewCount="5076" Body="&lt;p&gt;Невже &quot;Само собою розуміється&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-04-26T18:55:13.067" LastActivityDate="2017-04-26T18:55:13.067" Title="Як українською перекласти &quot;Само собой разумеется&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="6" CommentCount="1" ClosedDate="2017-10-19T12:55:09.723" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1282" PostTypeId="2" ParentId="1281" CreationDate="2017-04-24T13:57:10.030" Score="2" Body="&lt;p&gt;&quot;Це певна річ&quot;, &quot;це є зрозуміло&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело: &lt;a href=&quot;http://ros-ukr-idioms.wikidot.com/s&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;С. І. Головащук «Російсько-український словник сталих словосполучень» (2001, Київ, «Наукова думка», 640 сторінок)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-26T06:30:32.563" LastActivityDate="2017-04-26T06:30:32.563" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1283" PostTypeId="2" ParentId="1281" CreationDate="2017-04-24T14:05:55.700" Score="17" Body="&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Ясна́ річ&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ясна річ, він хоче застукати злодіїв на гарячому (Григорій Косинка, Новели, 1962, 185)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="946" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-26T10:05:17.810" LastActivityDate="2017-04-26T10:05:17.810" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1284" PostTypeId="2" ParentId="1281" CreationDate="2017-04-24T15:30:58.653" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D1%81%D0%B0%D0%BC%D0%BE%20%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%8E%20%D0%B7%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%83%D0%BC%D1%96%D0%BB%D0%BE%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Само собою [зрозуміло]&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/7/53409/101221.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D0%BE%20%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B9%20%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%83%D0%BC%D0%B5%D0%B5%D1%82%D1%81%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[2]&lt;/a&gt;&lt;a href=&quot;http://www.lecture.in.ua/praktichnij-rosijseko-ukrayinsekij-slovnik.html?page=12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[3]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;1. Українсько-російский і російсько-український фразеологичний словник (Олейник І. С., Сидоренко М. М.)&#xA;&lt;br&gt;2. Російсько-український словник сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська)&#xA;&lt;br&gt;3. Практичний російсько-український словник: Найуживаніші слова і вислови. — 2000. (Непийвода Н. Ф.)&#xA;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-04-25T05:38:05.613" LastActivityDate="2017-04-25T05:38:05.613" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1285" PostTypeId="2" ParentId="1281" CreationDate="2017-04-25T02:26:42.600" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B9%20%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%83%D0%BC%D0%B5%D0%B5%D1%82%D1%81%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зі словника Виргана, Пилинської&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;само собою зрозуміло; звичайна (певна) річ; (&lt;em&gt;іноді&lt;/em&gt;) самозрозуміла річ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="962" LastActivityDate="2017-04-25T02:26:42.600" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1286" PostTypeId="2" ParentId="1280" CreationDate="2017-04-25T02:34:31.590" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=elicitation&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зі словника e2u&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;витяга́ння, вийма́ння; ви́явлення, виявля́ння, ви́яв&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="962" LastActivityDate="2017-04-25T02:34:31.590" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1287" PostTypeId="2" ParentId="1221" CreationDate="2017-04-25T02:50:44.460" Score="2" Body="&lt;p&gt;There's no simple rule of which prefix to use. Actually most of the time you can use most of the prefixes and each one will give slightly different meaning, e.g.:&#xA;нести (carry) -&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;нанести (~ to carry in, heap up, accumulate)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;знести (~ to bring down)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пронести (~  to carry along...)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;понести (~ to start carrying...)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Actually famous linguist Synavskyi (Олекса Синявський) in his book «&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_diyeslovo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Норми української мови&lt;/a&gt;» mentioned there could be up to 10 grades of continuation, most prominent ones with verb нести.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also note: although prefixes are very common way to do it, there are four ways to convert imperfect verb to perfect:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;vowel change in the root (лежати — лягти)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;prefixes (нести — пронести)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;suffixes (купую — куплю)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;stress change (розкида́ти — розки́дати)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="962" LastActivityDate="2017-04-25T02:50:44.460" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1288" PostTypeId="2" ParentId="1280" CreationDate="2017-04-25T08:15:25.517" Score="10" Body="&lt;p&gt;Можна піти іншим шляхом і звернути увагу на мистецтво Сократа, який за допомогою правильних запитань виявляв правильне знання у людині. Це мистецтво називається &lt;strong&gt;майєвтика&lt;/strong&gt; (грецькою &quot;повивальне мистецтво&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%94%D0%B2%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Майєвтика&lt;/a&gt; — (μαιευτική se. Τέχνη — «повивальне мистецтво») запропоноване Сократом мистецтво витягувати приховане в людині правильне знання за допомогою майстерних навідних питань.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-04-25T08:15:25.517" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1289" PostTypeId="2" ParentId="1273" CreationDate="2017-04-25T08:41:23.453" Score="3" Body="&lt;p&gt;Підтримуючи &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/1278/4&quot;&gt;відповідь Yola&lt;/a&gt;, все ж хотів би сказати на захист терміна «каркасна модель», що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідна стаття&lt;/a&gt; у Вікіпедії.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Цей термін вживається &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0%D1%8F+%D0%BC%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D1%8C%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в російських книжках&lt;/a&gt; з комп'ютерної графіки, а також в деяких українських матеріалах:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Каркасна модель являє собою скелетний опис 3D об'єкту, що складається з відрізків і кривих.&lt;/em&gt; //&lt;a href=&quot;http://pavp.in.ua/docs/enp/s3dm/page27.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Електронний посібник з дисципліни: Системи 3D моделювання» (Луцький національний технічний університет, Технологічний факультет, Кафедра ПАВП; Луцьк – 2013)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Для формування об'ємних зображень використовуються каркасний, контурний і напівтоновий методи. У каркасних конструкціях (рис. 4.11) видимими є всі лінії конструкції. &amp;lt;…&gt; Рис. 4.11. Каркасна модель.&lt;/em&gt; //&lt;a href=&quot;http://posibnyky.vntu.edu.ua/k_g/zmg1/zmg/45.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Романюк О. Н. «Комп'ютерна графіка» (Віницький національний технічний університет)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Суть каркасної моделі в тому, що об’єкт розрізається сукупністю паралельних площин, які у свою чергу паралельні певній базовій площині.&lt;/em&gt; //&lt;a href=&quot;http://lib.chdu.edu.ua/pdf/metodser/190/7.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Цибенко Б. О. «Методичні вказівки до виконання курсової роботи з дисципліни „Мови об’єктно-орієнтованого програмування“. Випуск 189» (Чорноморський державний університет імені Петра Могили, 2012; УДК 004.43 (076), ББК 73я7, &#xA;  ISSN 1811-492X)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Цей термін є навіть в словнику:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;м. каркасная — модель каркасна //&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=lKIoAQAAIAAJ&amp;amp;dq=%22%D0%BC%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D1%8C+%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Роман Кінаш «Русско-украинский и украинско-русский словарь терминов строительства и архитертуры в двух томах: том I, русско-украинский словарь» (2005, Ліга-Прес)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але не факт, що саме в цьому значенні.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-25T08:41:23.453" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1290" PostTypeId="2" ParentId="1275" CreationDate="2017-04-25T16:52:54.207" Score="2" Body="&lt;p&gt;Окрім гарбуза (і його насіння) є також слово гарбузина́. У СУМі я такого слова не знайшов, але це слово є у вікіпедії, а також на сайті beaplanet.ru у розділі &quot;види плодів&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цитата з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B0%D1%80%D0%B1%D1%83%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D1%96#.D0.91.D0.BE.D1.82.D0.B0.D0.BD.D1.96.D1.87.D0.BD.D0.B8.D0.B9_.D0.BE.D0.BF.D0.B8.D1.81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Плід — багатонасінна гарбузина́&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt;, іноді величезного розміру, або зовсім м'яка, або з більш-менш твердим, дерев'янистим зовнішнім шаром (напр. у Lagenaria, Cucurbita та ін.)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt; Раніше її не відрізняли від ягоди, але в сучасній ботанічній літературі гарбузина вважається самостійним підтипом плоду, див., напр. Артюшенко З. А., Федоров Ал. А.Атлас з описової морфології вищих рослин. Плід. — Л.: Наука, 1986. — С.10.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті з видами плодів &lt;a href=&quot;http://beaplanet.ru/kvytkovy_roslini/vidi_plodyv/garbuzina.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt; починається так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гарбузина відноситься до численної групи плодів-ценокарпіїв. Плід багатонасінний, що формується з нижньої зав'язі. За будовою він нагадує ягоду, але відрізняється від неї структурою оплодня та великою кількістю насінин. Прикладами гарбузини є гарбуз, огірок, диня, кавун. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо від &quot;гарбузини&quot; можна утворити &quot;гарбузине&quot; насіння?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-04-25T16:52:54.207" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1291" PostTypeId="2" ParentId="1281" CreationDate="2017-04-25T18:52:17.533" Score="10" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;ЯСНО ЯК БОЖИЙ ДЕНЬ&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, казали моя бабуся.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ підтверджує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/jasno&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЯСНО&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у знач. присудк. сл. &lt;strong&gt;Те саме, що &lt;code&gt;зрозуміло&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;♦ &lt;strong&gt;Ясно як [божий] день&lt;/strong&gt; див. &lt;code&gt;день&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/denj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДЕНЬ, дня, чол.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ясно як [божий] день&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;зовсім ясно, очевидно&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Що вдарити треба неодмінно першими — це Боженкові.. було ясно як&#xA;  день, бо ж атакуючий завжди має перевагу (Юрій Смолич, Реве та&#xA;  стогне.., 1960, 341)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-04-25T18:52:17.533" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1292" PostTypeId="2" ParentId="1281" CreationDate="2017-04-26T15:53:40.993" Score="8" Body="&lt;p&gt;Хоча це схоже на кальку з російської, але СУМ-11 наводить цей вираз у статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozumitysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розумітися&lt;/a&gt; і наводить навіть цитату з листа Лесі Українки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;♦ &lt;strong&gt;Розуміється само собою&lt;/strong&gt; що — що-небудь не потребує доказів, є очевидним для всіх. &lt;em&gt;Коли я і в Одесу не поїду (се &lt;strong&gt;само собою тепер розуміється&lt;/strong&gt;), і тебе на свята не діждусь, то буде кепський інтерес... (Леся Українка, V, 1956, 214).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось і саме означення слова &quot;розумітися&quot; яке може вживатися як безособове дієслово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;також над чим, рідко за чим, &lt;em&gt;безос.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Мислитися, сприйматися, матися на увазі. &lt;em&gt;Коли згадаємо, як тісно і самовільно &lt;strong&gt;розумілося&lt;/strong&gt; те, що дозволено і недозволено в літературі, — тоді зрозуміємо ту бурю гніву, яку викликав Франко серед галицьких читачів своїм новаторством&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 32); &lt;em&gt;— А Шовкун тут уже очі видивився виглядаючи, — казав Черниш.. «Але я виглядав тебе далеко більше за Шовкуна, — &lt;strong&gt;розумілося&lt;/strong&gt; за цими словами..»&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, III, 1959, 396). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У корпусах також є декілька прикладів (проте, не багато) використання цього виразу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Паралельний російсько-український корпус - &lt;a href=&quot;http://search1.ruscorpora.ru/search.xml?mycorp=%28lang%3A%22ukr%22%20%7C%20lang_trans%3A%22ukr%22%29&amp;amp;mysent=&amp;amp;mysize=9383924&amp;amp;mysentsize=919437&amp;amp;dpp=&amp;amp;spp=&amp;amp;spd=&amp;amp;text=lexform&amp;amp;mode=para&amp;amp;sort=gr_tagging&amp;amp;env=alpha&amp;amp;req=%F1%EE%E1%EE%FE%20%F0%EE%E7%F3%EC%B3%BA%F2%FC%F1%FF&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Пан Халявський&quot;&lt;/a&gt; Квітки-Основ'яненка у перекладі Б. Д. Антоненка Давидовича:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Само собою розуміється, що я, як об'явлений пестунчик їхній, мав найбільше пестощів, ніж старші брати мої.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Само собою розуміється, що я не казав таких слів, бо не знав про існування і значення їх,..&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Само собою розуміється, що наречена нічого не знає й не має права вибирати, а одержує і кохає того, кого їй дадуть.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Корпус &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Mova.info&lt;/a&gt; за пошуком словоформ &quot;собою&quot; + &quot;розуміється&quot; у художній прозі дає 10 результатів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Само собою розуміється, що таке життя йому швидко збридло і що він ждав весни, як спасенія душі. (Іван Франко, Boa Constrictor)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Серпанок сам собою розуміється. (ЧЕРЕЗ КЛАДКУ ОЛЬГА КОБИЛЯНСЬКА, 1940)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Це саме собою розуміється, прошу пані, бо ж, ясна річ: душа, що визначається такими високими прикметами, мусить без сумніву жити в гарнім жіночім тілі … (ОСИП ТУРЯНСЬКИЙ, &quot;Син землі&quot;, 1933)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;А само собою розуміється, що без танка та без бомби на сто двадцять п'ять пудів народного господарства не відновиш. (Остап Вишня, Зібрання творів у 4 томах)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;На селі, само собою розуміється, не так, як у місті. (Остап Вишня)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Та само собою розуміється, що - школа, клуб, хатачитальня, фізкультура, сільськогосподарський гурток! (Остап Вишня, Зібрання творів у 4 томах)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Бо ж, само собою розуміється, працювати тепер для своєї власної держави не те, що колись працювати на хазяїна … (Остап Вишня, Зібрання творів у 4 томах)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Ми, само собою розуміється, не від того, щоб побувати на Місяці, чи на Марсі, чи навіть на Сатурні й на Нептуні … (Остап Вишня, Зібрання творів у 4 томах)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Будинок для клубу й було збудовано, але за Врангеля тут, само собою розуміється, була церква. (Остап Вишня, Зібрання творів у 4 томах)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;І, само собою розуміється, « найкраще од усіх » … (Остап Вишня, Зібрання творів у 4 томах)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У підкорпусі публіцистичних текстів аж одна цитата:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сталін говорив, що « само собою розуміється, нація, як всяке історичне явище, має свою історію: початок і кінець ». (Микола Хвильовий, 1928)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-04-26T16:28:39.290" LastActivityDate="2017-04-26T16:28:39.290" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1293" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1384" CreationDate="2017-04-26T20:47:50.883" Score="11" ViewCount="7050" Body="&lt;p&gt;Учора у &lt;a href=&quot;https://tsn.ua/ukrayina/viyskkomati-pochali-stvorennya-yedinogo-vseukrayinskogo-reyestru-prizovnikiv-919368.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відеосюжеті ТСН&lt;/a&gt; про створення всеукраїнського цифрового реєстру призовників журналістка вжила вислів &lt;strong&gt;&lt;code&gt;особисті справи&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; у контексті кадрової документації. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проаналізувавши значення обох слів із паронімічної пари в СУМ:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osobovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ОСОБО́ВИЙ, а, е.&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osobystyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ОСОБИ́СТИЙ, а, е.&lt;/a&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а також коротке пояснення в підручнику &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1281041940606/dokumentoznavstvo/paronimi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українська мова за професійним спрямуванням - Шевчук С.В., Клименко І.В.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Особистий&lt;/code&gt; - &lt;code&gt;особовий&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Особистий&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; - який є власністю окремої особи, безпосередньо належить їй, персональний; який безпосередньо стосується певної особи:&#xA;  &lt;em&gt;особисті речі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;особиста охорона&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;особисті уподобання&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Особовий&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; - який стосується особи; відкритий на окрему особу: &lt;em&gt;особове посвідчення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;особовий склад&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;особова справа&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;особовий рахунок&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;я сформулювала для себе просте пояснення, що &lt;strong&gt;&lt;code&gt;особистий&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; стосується &lt;strong&gt;&lt;em&gt;приватної&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; сфери, а &lt;strong&gt;&lt;code&gt;особовий&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;соціальної&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. При цьому &lt;strong&gt;справа&lt;/strong&gt; може бути як &lt;strong&gt;особовою&lt;/strong&gt;, так і &lt;strong&gt;особистою&lt;/strong&gt;, в залежності від означеного контексту. Втім, у контексті діловодства - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;особова справа&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та все ж хотілося би почути більш професійну аргументацію. Є така?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-04-27T10:44:54.490" LastActivityDate="2017-05-20T07:11:28.387" Title="Особиста чи особова справа?" Tags="|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1294" PostTypeId="2" ParentId="1262" CreationDate="2017-04-26T21:25:08.073" Score="6" Body="&lt;p&gt;Професор Ющук І.П., &lt;a href=&quot;https://ushchuk.files.wordpress.com/2013/09/d196.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Практикум з правопису і граматики української мови&lt;/a&gt; (2012).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 87. Дієприкметник як форма дієслова&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дієприкметник, як уже свідчить його назва, має ознаки і дієслова, і&#xA;  прикметника. Відповідає на питання &lt;em&gt;який&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Як форма дієслова він називає дію, буває &lt;strong&gt;доконаного&lt;/strong&gt;&#xA;  (&lt;em&gt;позеленілий&lt;/em&gt;) або&#xA;  &lt;strong&gt;недоконаного&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;зеленіючий&lt;/em&gt;) виду, має ознаку &lt;strong&gt;перехідності&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;побілений&lt;/em&gt;) і &lt;strong&gt;неперехідності&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;побілілий&lt;/em&gt;). З іншого боку,&#xA;  дієприкметник, як і прикметник, називає &lt;strong&gt;ознаку предмета&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;достигле&#xA;  яблуко&lt;/em&gt;), &lt;strong&gt;змінюється за родами, числами й відмінками&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;достиглий,&#xA;  достигле, достиглі, достиглих&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дієприкметники бувають активні і пасивні.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Активний дієприкметник&lt;/strong&gt; називає ознаку предмета, зумовлену дією того самого предмета: в&lt;em&gt;огнище погасло — погасле вогнище; вогнище&#xA;  згасає — згасаюче вогнище&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пасивний дієприкметник&lt;/strong&gt; називає ознаку предмета, зумовлену дією іншого предмета: &lt;em&gt;хтось погасив вогнище — погашене вогнище&lt;/em&gt;. Крім&#xA;  того, пасивні дієприкметники можуть називати ознаку предмета,&#xA;  зумовлену зворотною дією того самого предмета: &lt;em&gt;хлопець умився —&#xA;  умитий хлопець; дівчина збентежилася — збентежена дівчина&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Час у дієприкметниках не визначається. Частки (постфікса) -ся в&#xA;  дієприкметниках не буває: відірвався — відірваний, згорбився —&#xA;  згорблений&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Пасивні дієприкметники короткої форми не мають.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Усі дієприкметники відмінюються, як прикметники твердої групи&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 88. Творення і вживання активних дієприкметників&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Активні дієприкметники творяться лише від неперехідних дієслів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Активні дієприкметники бувають доконаного і недоконаного виду.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Активні дієприкметники доконаного виду&lt;/strong&gt; творяться, як і минулий час, від основи неозначеної форми дієслова доконаного виду &lt;strong&gt;за&#xA;  допомогою суфікса &lt;code&gt;-л(ий)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;: посиві(ти)—&lt;em&gt;посивілий&lt;/em&gt;, підупа(сти) —&#xA;  &lt;em&gt;підупалий&lt;/em&gt;, зів’я(нути)—&#xA;  &lt;em&gt;зів’ялий&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Суфікси &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ш(ий&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-вш(ий)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-вш(ийся)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; в українській&#xA;  мові для творення дієприкметників &lt;strong&gt;не використовуються&lt;/strong&gt;: не&#xA;  “посинівший”, а &lt;em&gt;посинілий&lt;/em&gt;; не “висохший”, а &lt;em&gt;висохлий&lt;/em&gt;; не&#xA;  “розчервонівшийся”, а &lt;em&gt;розчервонілий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Активні дієприкметники недоконаного виду&lt;/strong&gt; творяться від основи теперішнього часу дієслова за допомогою суфікса &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-уч(ий)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; для І&#xA;  дієвідміни і &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ач(ий)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; для II дієвідміни. Для цього досить&#xA;  дієслово поставити в 3-й особі множини теперішнього часу (що роблять?&#xA;  ) і -ть замінити на -ч(ий): несуть — &lt;em&gt;несучий&lt;/em&gt;, радіють — &lt;em&gt;радіючий&lt;/em&gt;,&#xA;  лежать — &lt;em&gt;лежачий&lt;/em&gt;, скриплять —&#xA;  &lt;em&gt;скриплячий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Активні дієприкметники недоконаного виду (на -учий, -ачий) вживаються рідко, і то без залежних слів:&lt;/strong&gt; Не бійся гостя &lt;em&gt;сидячого&lt;/em&gt;,&#xA;  а бійся&#xA;  &lt;em&gt;стоячого&lt;/em&gt; (Нар. творчість). &lt;em&gt;Умираючий&lt;/em&gt; промінь сонця падає на березу, кривавить білу кору (А.Шиян). Здалеку долітають &lt;em&gt;завмираючі&lt;/em&gt;&#xA;  гуки музики (І.Нечуй-Левицький). &lt;em&gt;Нудьгуючими&lt;/em&gt; очима дивився він на&#xA;  село (З.Тулуб).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Але як неприродні, штучні сприймаються ті самі дієприкметники, коли їх вжито із залежними словами&lt;/strong&gt;: Не бійся гостя, &lt;em&gt;сидячого за столом&lt;/em&gt;.&#xA;  Поволі&#xA;  &lt;em&gt;вмираючий&lt;/em&gt; на заході &lt;em&gt;промінь&lt;/em&gt; сонця кривавить білу кору берези. Здалеку долітають &lt;em&gt;завмираючі&lt;/em&gt; в ранковій тиші &lt;em&gt;гуки&lt;/em&gt; музики.&#xA;  &lt;em&gt;Нудьгуючими&lt;/em&gt; від пересичення &lt;em&gt;очима&lt;/em&gt; дивився він на село. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;У такому разі їх слід замінити&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) &lt;strong&gt;підрядним означальним реченням&lt;/strong&gt;: Не бійся гостя, &lt;em&gt;що сидить за&#xA;  столом&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) &lt;strong&gt;дієприслівником&lt;/strong&gt;: Промінь сонця, &lt;em&gt;поволі вмираючи на заході&lt;/em&gt;,&#xA;  кривавить білу кору берези;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;в) &lt;strong&gt;способовою формою дієслова&lt;/strong&gt;: Здалеку долітають гуки музики й&#xA;  &lt;em&gt;завмирають у ранковій тиші&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;г) &lt;strong&gt;пасивним дієприкметником&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Знудженими від пересичення очима&lt;/em&gt;&#xA;  дивився він на село.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Частіше активні дієприкметники недоконаного виду використовуються в термінологічних словосполученнях&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;блукаючий нерв, крокуючий&#xA;  екскаватор, несуча поверхня крила, ведуче колесо, резонуюча камера,&#xA;  ріжучий диск, діючий вулкан, тонізуючі речовини&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Але й тут їх намагаються по можливості уникнути&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, замість “&lt;em&gt;оточуюче середовище&lt;/em&gt;” тепер кажуть: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;навколишнє&#xA;  середовище, довкілля, оточення&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; замість “&lt;em&gt;ріжучий інструмент&lt;/em&gt;” —&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;різальний інструмент&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; замість “&lt;em&gt;спрямовуюча рейка&lt;/em&gt;” — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;напрямна рейка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; замість “&lt;em&gt;узагальнююче слово&lt;/em&gt;” — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;узагальнювальне слово&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; замість “&lt;em&gt;уточнюючий член речення&lt;/em&gt;” — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;уточнювальний член речення&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-04-26T21:25:08.073" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1295" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1296" CreationDate="2017-04-27T07:57:03.870" Score="7" ViewCount="7938" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/#search=86-89&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;чинному правописі&lt;/a&gt; подається шерег винятків іншомовного походження з подвоєнням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тільки в окремих загальних назвах зберігається подвоєння приголосних:&#xA;  анна́ли, бо́нна, бру́тто, ва́нна (ва́нний), мадо́нна, ма́нна&#xA;  (ма́нний), мо́тто, не́тто, па́нна, пе́нні, то́нна, білль, бу́лла,&#xA;  ві́лла, мулла́, ду́рра, мі́рра.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому всі пишуть &quot;&lt;em&gt;гетто&lt;/em&gt;&quot;? &#xA;Це не повний перелік винятків?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. &lt;a href=&quot;http://www.ridnamova.kiev.ua/html/2.11.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; знайшов винятки з &quot;&lt;em&gt;гетто&lt;/em&gt;&quot;. Але питання досі відкрите.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="484" LastActivityDate="2017-04-28T05:38:19.163" Title="Як правильно українською &quot;гето&quot; чи &quot;гетто&quot;?" Tags="|правопис|іншомовні-слова|подвоєння|" AnswerCount="2" CommentCount="14" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1296" PostTypeId="2" ParentId="1295" CreationDate="2017-04-27T10:01:03.183" Score="7" Body="&lt;p&gt;Не знаю, як правильно. Пропоную зібрати джерела за різні варіанти. Порядок сортування — з найновіших до старіших.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За «&lt;strong&gt;ге́то&lt;/strong&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18225&amp;amp;page=618&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах (том III, відставання – ґуральня, 2012)&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Mezhenko_Yurii/Velykyi_orfohrafichnyi_slovnyk_suchasnoi_ukrainskoi_movy/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Великий орфографічний словник сучасної української мови»&lt;/a&gt;, Юрій Меженко, 2008.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словник-довідник з культури української мови», Д. Гринчишин, А. Капелюшний, О. Сербенська, 2006.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За «&lt;strong&gt;ге́тто&lt;/strong&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B3%D0%B5%D1%82%D1%82%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від Українського мовно-інформаційний фонду НАН України (2006)&lt;/a&gt; (також &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;офіційний вхід&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Орфоепічний словник», М. І. Погрібний, 1984.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Українська літературна вимова і наголос» під ред. М. А. Жовтобрюха, 1973.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghetto&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах (том II, 1971)&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%B5%D1%82%D1%82%D0%BE&amp;amp;dicts=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Українсько-англійський словник», К. Андрусишин, Я. Крет, 1955&lt;/a&gt; — в дужках після варіанту на «ґ».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Російсько-український словник», гол. ред. М. Я Калинович, М. Ф. Рильский – член редколегії, 1948.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За «&lt;strong&gt;ґе́тто&lt;/strong&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%B5%D1%82%D1%82%D0%BE&amp;amp;dicts=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Українсько-англійський словник», К. Андрусишин, Я. Крет, 1955&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-28T05:38:19.163" LastActivityDate="2017-04-28T05:38:19.163" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2017-04-27T10:01:03.183" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1297" PostTypeId="2" ParentId="1295" CreationDate="2017-04-27T10:49:56.640" Score="2" Body="&lt;p&gt;Відповідь на другу частину питання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чому всі пишуть «&lt;em&gt;гетто&lt;/em&gt;»? Це не повний перелік винятків?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В правописі не сказано, що той перелік повний (хоча й не сказано, що він неповний). В такому випадку нема підстав припускати, що він повний. В такому випадку правопис слова «гет[т]о» регулюють &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/1296/4&quot;&gt;словники&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади слів, відсутніх в тому переліку, але із беззаперечним подвоєнням: «алло» (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/allo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=873&amp;amp;page=37&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;), «гамма[-проміння]» (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghamma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17610&amp;amp;page=592&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;), «донна» (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/donna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23922&amp;amp;page=805&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;), «канна» (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kanna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=40324&amp;amp;page=1274&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-27T15:25:51.827" LastActivityDate="2017-04-27T15:25:51.827" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1298" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-27T17:01:15.403" Score="9" ViewCount="2279" Body="&lt;p&gt;Як буде з російської &quot;меня терзают смутные сомнения&quot; (коли сумніваєшся у чомусь — єдиний мені відомий випадок вживання є у фільмі &lt;a href=&quot;//www.youtube.com/watch?v=5_1MD9t9tU8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Іван Васильович змінює професію&quot; (1973)&lt;/a&gt;)? &quot;Мене гризуть непевні сумніви&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось як можна використовувати російську фразу: коли хочеш сказати, що відбувається щось вкрай (або скоріше, не зовсім вкрай) підозріле. Треба намагатися знайти відповідний сталий вираз українською.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклади на lingvo: &lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/uk/Translate/ru-uk/%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;терзать&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/uk/Translate/ru-uk/%D1%81%D0%BC%D1%83%D1%82%D0%BD%D1%8B%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;смутный&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="894" LastEditDate="2017-04-30T14:42:10.297" LastActivityDate="2019-01-05T15:02:21.787" Title="Як буде з російської &quot;Меня терзают смутные сомнения&quot; (коли сумніваєшся у чомусь)?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="34" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1299" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1302" CreationDate="2017-04-27T19:50:37.140" Score="7" ViewCount="4340" Body="&lt;p&gt;Трапився на очі сьогодні латинський крилатий вислів &lt;strong&gt;Amicus amore, more, ore, re cognoscitur&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім цікавого мовного прийому - логогрифу &lt;strong&gt;&lt;code&gt;amore, more, ore, re&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;що наштовхнуло на окреме запитання&lt;/em&gt;) звернула увагу на існування різних варіантів перекладу цього афоризму:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Друг пізнається з любові, звичок, мови та справ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -&#xA; дослідження &lt;a href=&quot;http://www.medievist.org.ua/2015/09/blog-post_28.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Прийоми мовної гри з фонетичним образом слова в латинській мові&lt;/a&gt; Н. Корольової, КНУ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Приятель пізнається завдяки любові, звичаям (характеру), мові, вчинкам&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -&#xA; &lt;a href=&quot;http://mgu.edu.ua/docs/biblioteka/Latynska_mova.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Світлична Є.І., Толок І.О. Латинська мова. Підручник. - К.: Центр учбової літератури, 2011. - 440 с.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Любов, характер, слова, дії&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;amore, more, ore, re&lt;/em&gt;) - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D1%85_%D0%B2%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Список латинських висловів, Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хотілося б дізнатися, чи існує якийсь латинсько-український словник, щоб можна було звірити наявні варіанти перекладу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-01T14:32:00.283" LastActivityDate="2018-08-01T14:32:00.283" Title="Amore, more, ore, re переклад українською та чи є латинсько-український словник?" Tags="|переклад|resource-request|українські-словники|from-latin|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1300" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-27T20:44:56.330" Score="15" ViewCount="381" Body="&lt;p&gt;Аналізувала латинський афоризм-логогриф &lt;em&gt;Amore, more, ore, re&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Любов, характер, слова, вчинки&lt;/em&gt; (повний вислів &lt;strong&gt;Amore, more, ore, re amicus cognoscitur&lt;/strong&gt; - &lt;em&gt;Друг пізнається з любові, звичок, мови та справ&lt;/em&gt;). Зацікавило питання існування подібних українських логогрифів. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшла &lt;a href=&quot;http://gak.com.ua/creatives/2/32430&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підбірку віршів Віктора Марача&lt;/a&gt;, загадки у роботі &lt;a href=&quot;http://www.yrok.net.ua/_ld/5/583_Bk1.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЛІНГВОДИДАКТИЧНІ ІГРИ «ЦІКАВА ФОНЕТИКА» НА УРОКАХ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ В 5 КЛАСІ&lt;/a&gt; Надії ПАНЬКОВОЇ, учителя-методиста Немішаївської загальноосвітньої школи № 2 І-ІІІ ступенів,&#xA;Бородянського району Київської області, та у дослідженні &lt;a href=&quot;https://urok-ua.com/hra-slovom-u-tvorchosti-suchasnyh-ukrajinskyh-poetiv/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Гра словом у творчості сучасних українських поетів&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от чи видавався колись збірник логогрифів українською мовою, що стали крилатими висловами?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-10-16T11:25:30.400" LastActivityDate="2019-10-16T11:25:30.400" Title="Українські крилаті вислови-логогрифи" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1301" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-28T05:54:23.513" Score="14" ViewCount="668" Body="&lt;p&gt;Підкажіть, будь ласка, де я можу в інтернеті знайти текст останнього радянського українського правопису, це так звана редакція 1960 року. Я його довго шукав, та марно, сучасні всі видання є, харківський є, навіть часів УНР є, а того немає. Він мені потрібен для порівняння з попереднім, 1946 року, та сучасним. Як альтернатива, мені було б досить і просто докладного переліку відмінностей між радянським та сучасним правописами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2021-11-21T11:24:20.040" Title="Правопис 1960 року" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1302" PostTypeId="2" ParentId="1299" CreationDate="2017-04-28T08:44:59.247" Score="8" Body="&lt;p&gt;Хоча це питання не зовсім про українську мову, та я відповім. Нормальних латинсько-українських словників онлайн немає взагалі, з відсканованих паперових найкращий це &lt;a href=&quot;http://toloka.to/t77265&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник Скорини&lt;/a&gt;, та як на мене він слабкенький. Я трохи знаю латину, але достатньо, аби пояснити цей вислів з точки зору граматики та лексики, то ж давайте я сам вам все поясню. Взагалі, словником латини непросто користуватися, бо по слову з тексту не завжди легко віднайти його словникову форму.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, це речення в пасивному стані, граматичний підмет (але фактичний пацієнс, об’єкт дії) тут &lt;em&gt;amicus&lt;/em&gt; «друг», іменник в називному відмінку. Присудок тут &lt;em&gt;cognoscitur&lt;/em&gt; «пізнається, є таким, якого пізнають», дієслово 3-ї особи однини теперішнього часу пасивного стану. Все, що між цими двома словами, тобто саме &lt;em&gt;amore, more, ore, re&lt;/em&gt;, – це перелік інструментів, засобів, якими або за допомогою яких виконується дія, оте пізнання. Взагалі, за своєю структурою це речення аналоґічне українському «Цвях молотком забиваться», тут у нас назва інструменту, «молоток», стоїть в орудному відмінку, в який назви інструментів завжди й ставляться в подібних реченнях. В латині ж орудного відмінку як такого немає, нашому орудному відповідає латинський &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відкладний відмінок&lt;/a&gt;, аблятив, на що вказують закінчення &lt;strong&gt;-е&lt;/strong&gt; у всіх чотирьох слів. Розбіжності в українських перекладах обумовлені саме характером латинського відкладного відмінку, у формі якого злилися три праідноевропейські відмінки: орудний, місцевий та відкладний. Чистий відкладний відмінок відповідає на питання «Від кого? Від чого?», тобто є, так би мовити, «анти-давальним», саме тому ті чотири слова можна перекласти як «&lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; любові, звичок, мови та справ». Можна було б перекласти й просто орудним, «любов’ю, звичками, мовою та справами», але українською говорити «пізнавати чимось» незвично, тут проситься якийсь прийменник для позначення знаряддя, наприклад «&lt;strong&gt;за допомогою&lt;/strong&gt; любові, звичок, мови та справ», або як у вашому другому варіянті «&lt;strong&gt;завдяки&lt;/strong&gt; любові, звичаям (характеру), мові, вчинкам». По синтаксису це все.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо морфології, то всі ті чотири слова в цьому реченні стоять &lt;em&gt;в однині&lt;/em&gt;, тому переклад «звички/звичаї», «слова» та «справи/вчинки/дії» дещо відсувають нас від ориґіналу, та це зумовлене тим, що українською воно так природніше, в однині воно звучало б дивно: «Друг пізнається з любові, звички, слова та справи». Ваш третій переклад, де лише ці чотири слова та ще й у називному відмінку — це просто цитата, й зрозуміла вона буде лише тим, хто знає повний вислів, на кшталт того, як у нас кажуть «Горбатого...», а далі можна й не казати, бо всім і так зрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо значення слів. &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/amor#Noun_8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Amor, amōris&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; тут найпростіше, бо це просто «любов» чи «статевий потяг». Далі складніше, три подальших слова є винятково багатозначними й концептуальними.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/mos#Noun_7&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;mōs, mōris&lt;/a&gt; — це воля, норовливість, звичка, мораль, якість, закон. Об’єднує все це «звичка, мораль, моральність вчинків», це слово ще відоме з вислову «O tempora, o mores!» — «О часи, о звичаї!» Від цього слова походять слова «мораль» та «моральний»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/os#Noun_13&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ōs, ōris&lt;/a&gt; — головне значення «рот», саме від цього слова походить слово «оральний», інші значення є похідними від основного: «обличчя», «вираз обличчя», «вигляд», та поетичне «мовлення, вимова, красномовство».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/res#Noun_5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;rēs, reī&lt;/a&gt; — це те саме &lt;em&gt;res&lt;/em&gt;, що у слові &lt;em&gt;res publica&lt;/em&gt; «республіка», яке українською зкалькували через польську як «річ посполита», в моєму словнику стаття цього слова займає майже сторінку, лише основних значень у нього десь 12: «річ, предмет, істота», «справа, випадок», «битва, подвиг», «дійсність», «майно», «зиск, вигода», «засада, підґрунтя» — все це об’єднується поняттям «предмет, дія», та хоча ці два слова здаються антонімами, у їхньому поєднанні нічого дивного немає, бо кожний предмет, наприклад камінюка, насправді теж є процесом. Це слово в аблятиві множини буде &lt;em&gt;rebus&lt;/em&gt; «від речей», з цієї форми походить наше слово «ребус» — крутиголовка, в якій слово розгадують, відштовхуючися від назв намальованих речей.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як ви бачите, семантичні поля в цих слів такі, що годі й підібрати українські слова, чиї поля б співпадали з їхніми, тож кожному перекладачеві доводиться йти на поступки й обирати такі українські слова, семантичні поля яких лише частково перекривають значення отих латинських слів, тому й маємо різні переклади.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2017-04-28T10:52:48.707" LastActivityDate="2017-04-28T10:52:48.707" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1303" PostTypeId="1" CreationDate="2017-04-28T17:29:49.590" Score="5" ViewCount="1025" Body="&lt;p&gt;Як &quot;дорожить репутацией&quot; з російської? Коли твоя репутація важить...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник ABBYY Lingvo &lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/ru/Translate/ru-uk/%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C%20%D1%80%D0%B5%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%B0%D1%86%D0%B8%D0%B5%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не містить перекладу цілого словосполучення і натомість пропонує перекласти окремо слова як «дорожити» і «репутація»&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2019-01-19T10:37:17.613" LastActivityDate="2019-01-19T10:37:17.613" Title="Як &quot;дорожить репутацией&quot; з російської?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1304" PostTypeId="2" ParentId="1303" CreationDate="2017-04-28T18:58:51.503" Score="10" Body="&lt;p&gt;Окрім банальних «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=24222&amp;amp;page=813&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дорожити &lt;em&gt;кимось/чимось&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;» і &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=24223&amp;amp;page=813&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дорожитися &lt;em&gt;кимось/чимось&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;», російське «дорожить» має такі &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=rus&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;переклади&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;надавати значення &lt;em&gt;комусь/чомусь&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;не могти скласти ціну &lt;em&gt;комусь/чомусь&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;складати велику ціну на &lt;em&gt;когось/щось&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;цінувати &lt;em&gt;когось/щось&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;шанувати &lt;em&gt;когось/щось&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Недоліками цих варіантів є те, що російське «дорожить репутацией» зазвичай має на увазі «дорожити &lt;strong&gt;своєю&lt;/strong&gt; репутацією». В той час як «надавати значення репутації», «цінувати репутацію», «шанувати репутацію» тощо такої конотації не мають, можна цінувати не лише власну репутацію, а й репутацію потенційних контрагентів (тяжіти до взаємодії з репутованими контрагентами) — і, власне, саме це спливає мені на думку в першу чергу з цими словами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, якщо перекладати за змістом — в сенсі «саме про свою репутацію», я пропоную:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«берегти/оберігати репутацію»; наприклад, в перекладах твору «Доктор Сон» С. Кінга:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;російський: «&lt;a href=&quot;http://loveread.ec/read_book.php?id=30115&amp;amp;p=89&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не сам. Мне все же дорога моя репутация&lt;/a&gt;»,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;український: «&lt;a href=&quot;http://read-online.in.ua/read/doktor_son/132&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не я особисто, я мушу берегти репутацію&lt;/a&gt;»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«дбати за/про репутацію»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«підтримувати репутацію»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«піклуватися за/про репутацію»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«стояти за репутацією»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;розм. експр.&lt;/em&gt; «трястися над репутацією».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-28T18:58:51.503" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1305" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1306" CreationDate="2017-04-28T20:24:57.917" Score="3" ViewCount="61" Body="&lt;p&gt;Питання стосується комп'ютерної графіки - рейтрейсинг.&#xA;Перекладаю речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми також реалізовали інші функції, такі як фейковий Френель&#xA;  (використовуючи facing ratio) і заломлення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-04-29T09:06:28.590" LastActivityDate="2017-04-29T09:06:28.590" Title="Як правильно перекласти з англійської facing ratio?" Tags="|переклад|from-english|терміни|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1306" PostTypeId="2" ParentId="1305" CreationDate="2017-04-28T21:07:24.300" Score="2" Body="&lt;p&gt;Російською «facing ratio» перекладають як «&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=_kh6YyP4WHoC&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D1%8D%D1%84%D1%84%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%B5%D0%BD%D1%82+%D0%BE%D0%B1%D0%B7%D0%BE%D1%80%D0%B0+%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%85%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;коэффициент обзора поверхности&lt;/a&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це є абсолютне значення (модуль) косинуса кута між напрямком камери (тобто погляду) і нормаллю до поверхні. Тобто це значення змінюється в межах від 0 до 1, наприклад: коли ми дивимося на горизонтальну підлогу згори вниз — 1, коли ми дивимося на підлогу під кутом 45° — приблизно 0.7, коли ми дивимося на підлогу, повернувши голову набік і поклавши її на підлогу — приблизно 0.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Залишається скалькувати як «&lt;strong&gt;коефіцієнт огляду поверхні&lt;/strong&gt;» — хоч цей термін досі ніде не використовується.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-04-28T21:07:24.300" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1307" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1314" CreationDate="2017-04-29T02:40:12.333" Score="7" ViewCount="154" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oghljadach&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Огля́дач&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — фахівець-аналітик, який досліджує якусь проблематику і висловлює свою точку зору у друкованому виданні, радіо або ТБ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад: &lt;em&gt;політичний огля́дач, спортивний огля́дач&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А як назвати вид діяльності цієї особи?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, у фразі: &lt;em&gt;За дванадцять років досвіду політичного ____ я збагнув, що…&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;О́гляд&lt;/em&gt; — не підходить, бо &lt;em&gt;огляд&lt;/em&gt; — одинична дія, а не вид діяльності.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oghljadannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Огляда́ння&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — це радше процес.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Огля́дацтво&lt;/em&gt; — такого слова я не наґуґлив.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-04-30T09:22:37.817" Title="Як називається вид діяльності, якою займається оглядач?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1308" PostTypeId="2" ParentId="1307" CreationDate="2017-04-29T08:32:21.460" Score="3" Body="&lt;p&gt;Особисто мені зовсім не здається, що «огляд» — це одинична дія. Діяльність оглядача — огляд преси (напр.), він постійно оглядає пресу, час від часу публікує огляди, він займається оглядом преси. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oghljad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;: «Огляд — Дія за значенням оглядати».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-04-29T08:32:21.460" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1309" PostTypeId="2" ParentId="1305" CreationDate="2017-04-29T09:01:02.073" Score="4" Body="&lt;p&gt;Ця відповідь - суцільне &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%96%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B3%D1%96%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%B4%D0%BE%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОД&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут важливо зрозуміти, що означає &lt;em&gt;facing&lt;/em&gt; і потім правильно це перекласти. Тут &lt;em&gt;facing&lt;/em&gt; означає щось на кшталт зустрічі, зіткнення. А &lt;em&gt;facing ratio&lt;/em&gt; те, наскільки &lt;em&gt;відверта&lt;/em&gt; зустріч. Якщо погляд падає під кутом 90°, то відвертість зустрічі найбільша, якщо під кутом 0° - найменша. Отже, &lt;em&gt;facing ratio&lt;/em&gt; можна перекласти як &lt;strong&gt;коефіцієнт/показник&lt;/strong&gt; і далі знов варіанти: &lt;strong&gt;прямоти погляду, падіння погляду.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що слово &lt;em&gt;поверхня&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;на поверхню&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;з поверхнею&lt;/em&gt; додавати не потрібно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-04-29T09:01:02.073" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1310" PostTypeId="2" ParentId="1202" CreationDate="2017-04-29T09:24:51.207" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зіставляння&lt;/strong&gt; описує тривалий або повторюваний процес, &lt;strong&gt;зіставлення&lt;/strong&gt; – разовий. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-04-30T06:43:37.727" LastActivityDate="2017-04-30T06:43:37.727" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1311" PostTypeId="2" ParentId="1202" CreationDate="2017-04-29T15:08:03.550" Score="6" Body="&lt;p&gt;Доповню відповідь Yola.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Зіставляння&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;зіставлення&lt;/em&gt; — типовий приклад віддієслівних іменників, один з яких має значення процесу, а інший виражає наслідок цього процесу.&#xA;Тобто, зіставляння — &lt;strong&gt;дія&lt;/strong&gt;, процес (від дієслова недок. виду), а зіставлення — &lt;strong&gt;подія&lt;/strong&gt; (від дієслова док. виду), це те що відбулося внаслідок дії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічно:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;відновлювання&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;відновлення&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вимірювання&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;вимірення&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;натискання&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;натискування&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;натиснення&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;переставляння&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;переставлення&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таке розмежування (дія-подія) використовується здебільшого для опису процесових понять.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для зацікавлених наведу повний уривок із першоджерела:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;8.2. Тенденція до формально-словотвірного розмежовування віддієслівних іменників зі значенням завершеного процесу (на &lt;em&gt;-ння&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;-ття&lt;/em&gt;) і значеннями його наслідків (з різними суміжними значеннями предметності)&lt;/strong&gt; — з якомога послідовнішим поширенням певних випадків&#xA;оформлення дериватів зі значенням наслідку дії за допомогою коротших&#xA;форм, зокрема зворотної деривації (пор., наприклад, уже наявні у&#xA;словотвірній системі української мови випадки на зразок &lt;em&gt;утворення&lt;/em&gt; —&#xA;&lt;em&gt;утвір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розтягнення&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;розтяг&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;випарування&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;випар&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;напруження&lt;/em&gt; —&#xA;&lt;em&gt;напруга&lt;/em&gt;; сюди прилягає й розмежування термінів &lt;em&gt;словотворення&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;словотвір&lt;/em&gt;), на всю систему віддієслівного словотворення (із семантичною&#xA;спеціалізацією вже наявних слів та «куванням» нових).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найбільшого поширення в межах дії цієї тенденції набуло відмежовування від&#xA;значень процесуальності структурно-семантичного розряду&#xA;віддієслівних іменників на -&lt;em&gt;ка&lt;/em&gt; (див. 2.6) — з прагненням до залишення&#xA;за ними лише різних непроцесуальних значень: &lt;em&gt;обмотування&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;обмотка&lt;/em&gt;&#xA;і т. ін. У мовознавчих працях почастішало вживання термінів&#xA;&lt;em&gt;словосполука&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;звукосполука&lt;/em&gt; на місці вже усталених на сьогодні&#xA;&lt;em&gt;словосполучення&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;звукосполучення&lt;/em&gt;, оскільки сполучення має означати,&#xA;на переконання прихильників цієї нормотворчої тенденції, тільки&#xA;(завершений) процес.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найповнішого ж вигляду це вже набуло в різних&#xA;проектах послідовного реформування системи українського словотворення, створюваних термінологами, наприклад: &lt;em&gt;відновлювання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вимірювання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;натискання&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;натискування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переставляння&lt;/em&gt; і под. («дія» —&#xA;від дієслів недок. в.) — &lt;em&gt;відновлення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вимірення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;натиснення&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;переставлення&lt;/em&gt; і под. («подія» — від дієслів док. в.) — &lt;em&gt;віднова&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;вимір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;натиск&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перестановка&lt;/em&gt; і под. («наслідок події») &lt;sup&gt;108&lt;/sup&gt;; до рос.&#xA;&lt;em&gt;отклонение&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;відхиляння&lt;/em&gt; (тривала дія), &lt;em&gt;відхилювання&lt;/em&gt; (періодично&#xA;повторювана дія), &lt;em&gt;відхилення&lt;/em&gt; (одноразова дія) і &lt;em&gt;відхил&lt;/em&gt; (наслідок дії)&#xA;&lt;sup&gt;109&lt;/sup&gt;; &lt;em&gt;видовження&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обтяження&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переміщення&lt;/em&gt; (процес) — &lt;em&gt;видовга&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обтяг&lt;/em&gt; або &amp;gt; &lt;em&gt;обтяж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переміст&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;наслідок&lt;/em&gt;) &lt;sup&gt;110&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відзначена тенденція, цілком виправдана, звичайно, у своїй основі, в разі її «системного» ускладнення, як і в інших подібних випадках послідовної&#xA;«есперантизації» словотвірної системи української мови, ледве чи&#xA;виявиться життєздатною. Крім того, в узусі вже усталилося чимало&#xA;випадків, коли «коротші» форми означають не тільки наслідки дії, а й&#xA;її саму (причому важливо, що вони не пов’язані прямим віднесенням до&#xA;момен- тів завершеності / незавершеності дії), і, як видається, значна&#xA;частина мовного соціуму не хотіла б змінювати цей стан справ,&#xA;наприклад: &lt;em&gt;вияв&lt;/em&gt; (від відповідного зворотного дієслова — при рідше&#xA;вживаному &lt;em&gt;виявлення&lt;/em&gt;), опис (при значно рідше вживаних &lt;em&gt;описування&lt;/em&gt; і&#xA;&lt;em&gt;описання&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;запис&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;огляд&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;догляд&lt;/em&gt; та ін.; у парі &lt;em&gt;перетинання&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;перетин&lt;/em&gt;&#xA;(кордону) друге з цих слів уживається все-таки значно частіше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/assets/files/Taranenko.%20Aktualizovani%20modeli%20(2015).pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тараненко О. О. Актуалізовані моделі в системі словотворення сучасної української мови (кінець ХХ – ХХІ ст.). – К.: Видавн. дім Д. Бураго, 2015. – 248 с.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До речі, в українській мові можливе потрійне розмежування:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;дія — подія (наслідок дії) — наслідок події&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;відновлювання&lt;/em&gt; - дія, &lt;em&gt;відновлення&lt;/em&gt; - подія, &lt;em&gt;віднова&lt;/em&gt; - наслідок події.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Насамперед це стосується правила виокремчого позначення дії, події (що їх помилково в ДСТУ 3966-2009 названо незавершеним і завершеним&#xA;процесом), а також наслідків події.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;strong&gt;ДСТУ 3966-2009&lt;/strong&gt; зазначено, що &lt;em&gt;&lt;strong&gt;українська мова, на відміну від&#xA;російської, має властивість не тільки в дієсловах, а й у віддієслівних&#xA;іменниках розрізняти назви дій (процесів) і подій, а також їх&#xA;наслідків&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Російським дієсловом &lt;em&gt;изменять&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;изменить&lt;/em&gt; відповідає один&#xA;російський іменник &lt;em&gt;изменение&lt;/em&gt;, що означає дію, подію і наслідок цієї&#xA;події: (&lt;em&gt;продолжительность изменения, результат изменения і сравнение изменений&lt;/em&gt;). Українською мовою маємо три іменники: &lt;em&gt;змінювання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;змінення&lt;/em&gt;&#xA;та &lt;em&gt;зміна&lt;/em&gt;. Тому правильне вживання цих іменників у словосполуках:&#xA;&lt;em&gt;тривалість змінювання, результат змінення&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;порівнювання змін&lt;/em&gt; робить&#xA;ужитковий текст досконалішим й українським. Адже дія &lt;em&gt;змінювання&lt;/em&gt; – те,&#xA;що відбувалося, відбувається чи відбуватиметься; подія &lt;em&gt;змінення&lt;/em&gt; – те,&#xA;що сталося чи станеться; результат &lt;em&gt;зміна&lt;/em&gt; – те, що ми отримали чи&#xA;отримаємо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те саме можна сказати про іменники: &lt;em&gt;оцінювання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;оцінення&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;оцінка&lt;/em&gt;;&#xA;&lt;em&gt;передавання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;передання&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;передача&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;відбивання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відбиття&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;відбиток&lt;/em&gt;;&#xA;&lt;em&gt;деформування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;здеформування&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;деформація&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;устатковування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;устаткування&lt;/em&gt;&#xA;й &lt;em&gt;устатковання&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;розраховування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розрахування&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;розрахунок&lt;/em&gt; та багато&#xA;інших.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли є паралельні форми дієслів, що означають дію (&lt;em&gt;розтягувати&lt;/em&gt; та&#xA;&lt;em&gt;розтягати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розроблювати&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;розробляти&lt;/em&gt;), може бути чотири іменники:&#xA;&lt;em&gt;розтягування&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;розтягання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розтягнення&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;розтяг&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;розроблювання&lt;/em&gt; та&#xA;&lt;em&gt;розробляння&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розроблення&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;розробка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменники, що означають дію, утворюють від дієслова недоконаного виду:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;оцінювати&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;оцінювання&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;подавати&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;подавання&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;устатковувати&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;устатковування&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;розраховувати&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;розраховування&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;а іменники, що означають подію, утворюють від дієслова доконаного виду:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;оцінити&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;оцінення&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;подати&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;подання&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;устаткувати&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;устаткування&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;розрахувати&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;розрахування&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Zbirnyk_2014/TK_Zbirnyk_2014_3_rebeznuk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ребезнюк І. Спробуймо писати та говорити за національними, а не радянськими правилами. Збірник наукових праць учасників XIII Міжнародної наукової конференції «Проблеми української термінології СловоСвіт 2014».&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="222" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-04-29T16:40:08.683" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1312" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1315" CreationDate="2017-04-29T22:30:13.520" Score="4" ViewCount="182" Body="&lt;p&gt;Знайшов занадто багато синонімів, не розумію, який з них найкраще підходить/чи вони рівноправні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidpysuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Відписувати&lt;/a&gt;: 2. Письмово заповідати кому-небудь своє майно в спадок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapovidaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Заповідати&lt;/a&gt;: 1. Висловлювати свою передсмертну волю. (Здається, це ширше. Тобто, саме про волю, до якої може входити і бажання передати комусь майно).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapysuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Записувати&lt;/a&gt;: 3. що кому, перен., розм. Залишаючи у спадщину, зробити відповідний письмовий документ; відписати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidkazuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Відказувати&lt;/a&gt;: 2. розм. Заповідати комусь що-небудь перед смертю, залишати в спадок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи я правильно розумію, що найкраще підходить &lt;code&gt;відписувати&lt;/code&gt;? (На противагу занадто широкому &lt;code&gt;заповідати&lt;/code&gt; і розмовним &lt;code&gt;записувати&lt;/code&gt; й &lt;code&gt;відказувати&lt;/code&gt;) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є ще якесь слово, яке б своїм першим значенням мало саме &quot;заповідати/передавати у спадок&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-04-30T13:41:33.777" Title="Одним словом &quot;передавати/заповідати у спадок&quot;" Tags="|терміни|значення-слів|одним-словом|" AnswerCount="1" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1314" PostTypeId="2" ParentId="1307" CreationDate="2017-04-30T09:22:37.817" Score="4" Body="&lt;p&gt;Останнім часом науковці та дослідники виокремлюють &lt;strong&gt;оглядово-аналітичний&lt;/strong&gt; вид діяльності.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У структурі інформаційної діяльності вагоме значення належить&#xA;  &lt;em&gt;оглядово-аналітичній&lt;/em&gt; діяльності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://culonline.com.ua/Books/Osnovy_inform_analit_Zaharova.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Основи інформаційно-аналітичної діяльності. Захарова І.В., Філіпова Л.Я.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На підставі цього можлива подальша диференціація складових поняття, за&#xA;  якої виділяється інформаційно-аналітична, &lt;em&gt;оглядово-аналітична&lt;/em&gt;,&#xA;  контрольно-аналітична  та інші види діяльності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://goal-int.org/ponyattya-ta-zmist-analitichnoi-diyalnosti-v-konteksti-informacijnoi-politiki/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Поняття та зміст аналітичної діяльності в контексті інформаційної політики, Мандзюк Олег Андрійович, голова Інституту стратегічних ініціатив Глобальної організації союзницького лідерства, кандидат юридичних наук&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;65&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Пономаренко Л. Стратегічні напрями &lt;em&gt;оглядово-аналітичної&lt;/em&gt; діяльності в ДНПБ України ім. В. О. Сухом­линського / Лариса&#xA;  Пономаренко // Наукові праці Націо­нальної бібліотеки України імені В.&#xA;  І. Вернадського.— К., 2009.— Вип. 25.— С. 36–46.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:_F_WBpuQLxoJ:www.lsl.lviv.ua/data/2010-N2.doc+&amp;amp;cd=45&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Анотований бібліографічний покажчик літератури за 2010 рік з проблем бібліотекознавства, бібліографознав­ства та книгознавства, Львів-2010&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Оглядово-аналітична&lt;/em&gt; діяльність. Види оглядів: бібліографічний, рефера­тивний, аналітичний, прогностичний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:5jouLwEFWHcJ:library.krok.edu.ua/media/library/category/knmzd/rpnd/rpnd-0246_2015.doc+&amp;amp;cd=34&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Робоча програма навчальної дисципліни «Інформаційно-аналітична діяльність у міжнародних відносинах», Терещук В. І., доцент кафедри міжнародних відносин та інформації, кандидат політичних наук, доцент&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У структурі інформаційно-аналітичної діяльності вагоме значення&#xA;  належить &lt;em&gt;оглядово-аналітичній діяльності&lt;/em&gt;. Мета цього напряму -&#xA;  інформаційне забезпечення управлінських рішень і створення системи&#xA;  інформаційної підтримки базової діяльності користувачів інформації.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://megalib.com.ua/content/1913_26_Harakteristika_osnovnih_riznovidiv_IAD.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інформаційно-аналітична діяльність. Варенко В.М.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, &lt;strong&gt;варто зазначити&lt;/strong&gt;, що окремі діячі, наприклад, Олександр Карпенко, завідувач відділу Державної науково-педагогічної бібліотеки України імені В. О. Сухомлинського, кандидат наук з державного управління, вважають таке вирізнення &lt;a href=&quot;http://dnpb.smart.biz.ua/datas/upload/files/351716413.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;штучним&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://dnpb.smart.biz.ua/datas/upload/files/847500115.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;недоцільним&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-04-30T09:22:37.817" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1315" PostTypeId="2" ParentId="1312" CreationDate="2017-04-30T09:38:32.017" Score="5" Body="&lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=31613&amp;amp;page=1027&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Заповідати&lt;/a&gt;», на мою думку, не занадто широке.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, воно має різні значення, але невизначеність між:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«заповідати &lt;em&gt;&amp;lt;якась власність, що перейде нащадкам&gt;&lt;/em&gt;» (річ, як правило, описується іменними частинами мови, наприклад — «… ту садибу»)   i&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«заповідати &lt;em&gt;&amp;lt;якась дія, яку мають зробити нащадки&gt;&lt;/em&gt;» (дія, як правило, описується початковою формою дієслова, наприклад — «… поховати на батьківщині», або конструкцією «щоби …», наприклад — «…, щоби ти завжди піклувався про неї»)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— виникає вкрай рідко. Єдина можлива ситуація невизначеності, по-моєму, це коли дія виражена іменними частинами мови, наприклад — «я заповідаю тобі політ на параплані». Чи на мене наклали моральне &lt;em&gt;зобов'язання&lt;/em&gt; полетіти на параплані, чи мені в спадок передали &lt;em&gt;можливість&lt;/em&gt; полетіти на параплані, за яку вже сплатили авансом? Але, на мою думку, так кажуть вкрай рідко.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Використання конструкції «заповідати &lt;em&gt;&amp;lt;якась власність, що перейде нащадкам&gt;&lt;/em&gt;» не є помилковим, незважаючи на наявність паралельної конструкції «заповідати &lt;em&gt;&amp;lt;якась дія, яку мають зробити нащадки&gt;&lt;/em&gt;». Спільним між цими конструкціями, на мою думку, є те, що &lt;em&gt;щось передається&lt;/em&gt;: а що саме — прохання/зобов'язання чи річ/можливість — це вже нюанси.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=13353&amp;amp;page=436&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відписувати&lt;/a&gt;» відрізняється від «заповідати (власність)», на мій погляд, в першу чергу тим, що воно констатує письмову/офіційну передачу. Заповісти (власність), теоретично, можна і на словах — наприклад, якщо суспільство на певному етапі свого розвитку (чи певна спільнота) серйозно ставиться до людського слова, або якщо заповідач просто &lt;em&gt;ще не встиг&lt;/em&gt; оформити заповіт юридично, лише на словах повідомивши родичів. Тобто «відписати власність» = «&lt;strong&gt;офіційно&lt;/strong&gt; заповісти власність».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Так, «відписувати» не можна використовувати до дії, яку мають зробити нащадки — а-ля «він відписав дочці одружитися протягом року» (точніше, можна, але воно в такому випадку приймає значення просто відповіді в листуванні). Але, на мою думку, це пов'язане не з самою семантикою слова «відписати», а з тим, що письмові передсмертні доручення не мають юридичної сили. Якщо уявити таке суспільство, де передсмертне письмово оформлене слово померлого було б юридично обов'язковим до виконання (не лише в плані передачі майна, а й для якихось інших видів наказів), то в ньому, можливо, можна було б і &lt;em&gt;відписати &amp;lt;дію, яку мають зробити нащадки&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;«&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=12666&amp;amp;page=418&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відказувати&lt;/a&gt;» і «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=31392&amp;amp;page=1021&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;записувати&lt;/a&gt;» в цьому значенні — розмовні.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-04-30T13:41:33.777" LastActivityDate="2017-04-30T13:41:33.777" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1316" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1317" CreationDate="2017-04-30T14:26:18.497" Score="12" ViewCount="125" Body="&lt;p&gt;Знаю, що треба казати &lt;em&gt;штани&lt;/em&gt;, але іноді в розмові чую &lt;em&gt;штані&lt;/em&gt;, зазвичай з наголосом на останній склад. Наприклад, &lt;a href=&quot;http://hpclub.com.ua/index.php?showtopic=11216&amp;amp;mode=threaded&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ось тут&lt;/a&gt; можна зустріти&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наклав у штані від страху!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому люди так кажуть? У чім різниця?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-05-01T15:18:47.990" LastActivityDate="2017-05-01T15:18:47.990" Title="Чому іноді кажуть &quot;штані&quot;" Tags="|відмінювання|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1317" PostTypeId="2" ParentId="1316" CreationDate="2017-04-30T15:58:19.207" Score="12" Body="&lt;p&gt;Тому що це — &lt;strong&gt;двоїна&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більше подробиць — у цьому запитанні і відповідях до нього:&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/31/8&quot;&gt;Чи вживається двоїна в сучасному мовленні?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-04-30T15:58:19.207" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1318" PostTypeId="2" ParentId="1298" CreationDate="2017-04-30T16:28:37.880" Score="4" Body="&lt;p&gt;Я не знаю відомого відповідника фрази &lt;code&gt;меня терзают смутные сомнения&lt;/code&gt;, тому напрошується звичайні фрази &lt;code&gt;я не впевнений&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;я вагаюсь&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, коли хочеться сказати, що відбувається щось вкрай (або скоріше, не зовсім вкрай) підозріле, то можна вживати такий вираз:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коїться щось кепське/підозріле&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Так. Я вам на мапі покажу.&#xA;  — А нащо вам? — поцікавилася Весніла. &#xA;  &lt;strong&gt;— Кажуть, там щось кепське коїться.&lt;/strong&gt; — Кепське? — Щось таке я чула. Щось&#xA;  таке дивне… Мабуть, плітки. Але ж нащо вам?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ряполова Марія, &quot;Бурецвіт&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2017-04-30T16:28:37.880" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1319" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1321" CreationDate="2017-05-01T06:41:06.653" Score="7" ViewCount="521" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедією&lt;/a&gt;, &lt;code&gt;Бабай&lt;/code&gt; - &lt;em&gt;нічний дух, уявна істота, згадування якої використовують батьки, щоб залякати неслухняних дітей. Бабай описується як «маленький дідусь з бородою і з торбинкою або великим мішком». Іноді Бабай не описується взагалі; в цьому випадку діти уявляють його самі.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово походить, можливо, від тюркського «баба́».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча лякати дітей погано, але чи існують аналоги цього &quot;явища&quot; українського походження?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="152" LastActivityDate="2017-05-01T12:25:05.067" Title="Чи існує український аналог &quot;бабайки&quot;?" Tags="|вживання-слів|етимологія|історія-мови|" AnswerCount="2" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1320" PostTypeId="2" ParentId="1319" CreationDate="2017-05-01T08:00:56.320" Score="6" Body="&lt;p&gt;Взагалі, Бабай хоча має тюркське походження, але значення &quot;злий дух&quot; — слов'янського походження. Вважається що таке значення слово отримало через те що татарами лякали дітей.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У татарські мові Бабай це просто &quot;дідусь&quot;. Ще існує гіпотеза що Баба Яга також походить від &quot;Бабай ага&quot; — &quot;старий пан&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо інших міфологічні істот — їх багато (наприклад дідько), але страшне у Бабая це саме невизначеність його зовнішнього виду і що він з дітьми потім робить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-05-01T12:25:05.067" LastActivityDate="2017-05-01T12:25:05.067" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1321" PostTypeId="2" ParentId="1319" CreationDate="2017-05-01T08:18:20.947" Score="6" Body="&lt;p&gt;На додачу до того, що я писав в &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/1319#comment3583_1319&quot;&gt;коментарі&lt;/a&gt; (що я абсолютно не впевнений, що бабай є не українським):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Во́ва&lt;/strong&gt; — дитячий варіант слова «вовк».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словарь української мови» Бориса Грінченка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/7794-vova.html#show_point&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Во́ва&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, -ви, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt; Дѣтск. Волкъ: все страшное; бука, нелюдимъ. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%BE%D0%B2%D0%B0&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;В інших словниках&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Хо́ха&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словник української мови» в 11 томах:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khokha&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ХО́ХА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt; Міфічна істота, якою лякають дітей. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словарь української мови» Бориса Грінченка:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/63190-khokha.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Хо́ха&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, -хи, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt; Страшилище, пугало, которымъ пугаютъ дѣтей. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%85%D0%BE%D1%85%D0%B0&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Інші&lt;/a&gt;.  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цитати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://abetka.ukrlife.org/kyrpa_poesia2.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вірш «Хоха» Галини Кирпи&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мала прокинулась серед ночі і зіскочила з ліжечка. Вона шукала горщик, але, наштовхнувшись на нього в сутінках, від несподіванки закричала:&lt;br&gt;&#xA;  — Хоха! — і обмочила штанці.&lt;br&gt;&#xA;  Це змусило Русулю, старого біокібера, розплющити очі й устати до дитини.&#xA;  &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;http://www.libros.am/book/read/id/170020/slug/atlanti-z-planeti-zemlya&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Олександр Тесленко «Русуля», з книги «Атланти з планети Земля»&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Хоха, яроха, забирай свій зуб, а як не будешь забирать, то буде тебе стрикаїл Михаїл сікти мечем, рубати, нечистий зуб забирати…&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;http://spadok.org.ua/polissya/zamovlyannya-v-systemi-duchovno-kultury-polissya&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Замовляння у Поліссі, записане у с. Облітки від переселенця із с. Звіздаль&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-05-01T08:18:20.947" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1322" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1328" CreationDate="2017-05-01T10:44:33.273" Score="7" ViewCount="662" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нісно&lt;/strong&gt; — постійно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;найчастіше в нейтральному сенсі про щось, що відбувається постійно, безупинно, раз-у-раз. Але, з ефектом підсилення тривалості у часі: &lt;em&gt;«вони нісно говорили»&lt;/em&gt; те саме, що й &lt;em&gt;«вони без кінця говорили»&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;«вони говорили та й говорили»&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;може мати негативну конотацію, якщо одноманітні дії викликають роздратування у &lt;strike&gt;оточуючих&lt;/strike&gt; присутніх, тобто про щось набридливе, надокучливе. (Часто при такому його вживанні щодо людини [винуватця] вираз також передає прихований наказ «Досить! Припини!»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, хтось з присутніх, крім мене (Поділля), чув або вживав це слово. На жаль,  не можу знайти хоч щось про нього. Це свідчить, що слово є малопоширеним діалектизмом або архаїзмом? Із походження припускаю, що воно пов'язано із польським &lt;em&gt;nieznośny (набридливий, занудливий)&lt;/em&gt;?  Можливо це слово зустрічається в іншому вигляді?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади вжитку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«Ти з другом був, ви говорили нісно».&lt;/em&gt; &lt;sup&gt;(із &quot;ВКонтакті&quot;, &quot;Сплетни Хмельницький&quot;)&lt;/sup&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«Чого ти нісно нипаєш!»&lt;/em&gt; &lt;sup&gt;(Моє)&lt;/sup&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«Нісно сидиш і сидиш там певно дира вже».&lt;/em&gt; &lt;sup&gt;(із Ask.fm)&lt;/sup&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«Падаєш нісно».&lt;/em&gt; &lt;sup&gt;(звідти ж)&lt;/sup&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="222" LastEditorUserId="222" LastEditDate="2017-05-01T17:54:02.230" LastActivityDate="2018-11-12T04:04:24.027" Title="Етимологія слова «нісно»" Tags="|етимологія|діалектизми|архаїзми|" AnswerCount="2" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1323" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1327" CreationDate="2017-05-01T13:16:36.520" Score="15" ViewCount="2288" Body="&lt;p&gt;Яка етимологія слова &quot;небога&quot;? СУМ-11 не розкриває походження слова.&#xA;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник&lt;/a&gt; не містить цього слова взагалі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є зв’язок між словом &quot;небога&quot; та &quot;небіжчик&quot; чи російським &quot;убогая&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="187" LastActivityDate="2017-05-01T15:47:59.513" Title="Яка етимологія слова &quot;небога&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1324" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1325" CreationDate="2017-05-01T13:52:28.060" Score="6" ViewCount="44" Body="&lt;p&gt;Дослівний переклад — внесені модулі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Семантичне значення слова contributed в собі вміщує поняття &quot;наданий для загального користування&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="78" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-01T15:02:26.140" LastActivityDate="2017-05-01T15:55:27.277" Title="Як правильно перекласти &quot;contributed modules&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1325" PostTypeId="2" ParentId="1324" CreationDate="2017-05-01T14:37:59.900" Score="5" Body="&lt;p&gt;У KDE наразі перекладають так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//websvn.kde.org/*checkout*/branches/stable/l10n-kf5/uk/messages/kdeedu/org.kde.kwordquiz.appdata.po&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;lt;…&gt; contributed files &amp;lt;…&gt;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &amp;lt;…&gt; файли даних, створені іншими користувачами &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&amp;nbsp;&lt;br&gt;&#xA;У &lt;a href=&quot;//localize.drupal.org/translate/languages/uk/translate?status=2&amp;amp;release=all&amp;amp;search=contributed&amp;amp;context=all&amp;amp;limit=50&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Drupal&lt;/a&gt; (так, я бачу, що автор сам має відношення до спільноти Drupal і, скоріше за все, особисто це знає чи навіть мав відношення до створення, але наводжу, тому що це може допомогти іншим читачам) використовують різні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;contributed module&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;theme&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;toolkit&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;translation&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;внесений модуль&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-а тема&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;засіб обробки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переклад&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;іноді:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;наданий модуль&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-а тема&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;сторонній модуль&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вільно розповсюджуваний модуль&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-а тема&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;додатковий модуль&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-а тема&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;user-contributed content&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;внесений користувачем вміст&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;матеріали, які додали користувачі&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;user-contributed comments&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;примітки (коментарі) користувачів&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-05-01T15:55:27.277" LastActivityDate="2017-05-01T15:55:27.277" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1326" PostTypeId="2" ParentId="1323" CreationDate="2017-05-01T15:40:41.440" Score="10" Body="&lt;p&gt;Зв’язок між словами «небіж» («небога») та «небіжчик» є — обидва походять від слова (чи принаймні спопіднені з ним) «&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/31964-neboghyj.html#show_point&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;небогий&lt;/a&gt;» («бідний»), що має корінь «&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/bog%D1%8A&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;-бог-&lt;/a&gt;» («-баг-»), який споріднює його зі словами «багатий» тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зв'язок між українським «небогий» і російським «убогий» теж є — «небогий» є первісним варіантом (принаймні так вважає Даль: «&lt;a href=&quot;http://dic.academic.ru/dic.nsf/enc2p/279054&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;встарь говорили небогий вместо убогий&lt;/a&gt;»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як у слів «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nebizh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;небіж&lt;/a&gt;»/«&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nebogha&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;небога&lt;/a&gt;» значення «племінник»/«племінниця» пов'язані зі (застарілим за СУМ-11) значенням «бідолашний»/«бідолашна» — загадка. &lt;a href=&quot;http://ru-etymology.livejournal.com/1283253.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Отут&lt;/a&gt; росіяни ламають над цим голову, але, здається, єдиного висновку не знайшли.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Слово «небога» є в «Етимологічному словнику української мови» в семи томах, на який Ви посилаєтеся — просто воно розкривається в тій самій статті, що й «небіж».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.P.S.: Від них же походить слово «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/neborak&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;неборак&lt;/a&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-05-01T15:47:59.513" LastActivityDate="2017-05-01T15:47:59.513" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1327" PostTypeId="2" ParentId="1323" CreationDate="2017-05-01T15:41:06.020" Score="10" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Небога&lt;/em&gt; — донька брата або сестри, &lt;em&gt;племінниця&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови» у 7 томах&lt;/a&gt; (том 4) містить статтю &lt;em&gt;«небіж»&lt;/em&gt;, яка повністю розкриває тему.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коротко, етимологія походить від &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Прото-Слов&amp;#39;янська мова&quot;&gt;ПСЛ&lt;/a&gt; &lt;code&gt;nebogъ&lt;/code&gt;, утвореного з частки &lt;code&gt;ne&lt;/code&gt; «не» і основи іменника &lt;code&gt;bogъ&lt;/code&gt; «доля, майно, багатство», буквальне значення «той, хто не має частки (при поділі майна)».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/5D52u.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/5D52u.png&quot; alt=&quot;Стаття небіж&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;(як завжди, перепрошую за скріншот зі словнику; нема у Мережі цього словника з розпізнаним текстом)&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чи є зв’язок між словом &quot;небога&quot; та &quot;небіжчик&quot; чи російським &quot;убогая&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, є, тому що йдеться про один і той самий &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Прото-Слов&amp;#39;янська мова&quot;&gt;ПСЛ&lt;/a&gt; корінь &lt;code&gt;bogъ&lt;/code&gt; «власність, частка», але треба усвідомлювати, що такі слова досить древні, і тому будь-яка етимологія досить віддалена і не відтворює сучасних значень слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Небіжчик&lt;/em&gt; — від &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Прото-Слов&amp;#39;янська мова&quot;&gt;ПСЛ&lt;/a&gt; прикметника &lt;code&gt;niebogi&lt;/code&gt; «померлий, покійний», первісне значення — «той, хто вже більше не має своєї частки на цьому світі».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Убогий&lt;/em&gt; — того ж походження, щось на зразок «віддалений від поділу частки майна».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-05-01T15:41:06.020" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1328" PostTypeId="2" ParentId="1322" CreationDate="2017-05-01T19:04:14.563" Score="9" Body="&lt;h3&gt;Синоніми&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно зазначає у коментарях @Sasha, це слово виглядає як ланцюжок у омонімічній лінійці &lt;em&gt;ні&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;но, ні&lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;но, ні&lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;но&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Вживання&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;«ніцно = завжди»&lt;/em&gt; присутнє на &lt;a href=&quot;https://dialectstat.wikispaces.com/main_rez&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мапі діалектів&lt;/a&gt; (№ 202) проекту &lt;a href=&quot;https://dialectstat.wikispaces.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;DialectStat&lt;/a&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;(&lt;strong&gt;Оновлено&lt;/strong&gt; листопад/2018: гостинг Wikispaces закрито, будь ласка, допоможіть оновити посилання)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І воно, дійсно, виглядає як типове для Поділля:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/LjF0D.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/LjF0D.jpg&quot; alt=&quot;Слово ніцно на мапі діалектів&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Image courtesy of &lt;a href=&quot;https://dialectstat.wikispaces.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;DialectStat&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Легенда (значення кольорів на мапі)&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;ніколи не чув цього слова;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;знаю, але ніколи не вживаю;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вкрай рідко вживаю;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вживаю час від часу, або на рівні з іншим аналогом;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;активно вживаю тільки такий варіант слова.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Етимологія&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови&lt;/a&gt; містить статтю про слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nit&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;ніт&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;, яке, як вважається, є результатом злиття виразу «* &lt;em&gt;не є ту&lt;/em&gt;» (&amp;lt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Прото-Слов'янська мова&quot;&gt;ПСЛ&lt;/a&gt; &lt;code&gt;ne je(stь) tu&lt;/code&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Логічно припустити, що &lt;em&gt;ніцно&lt;/em&gt; утворилося за допомогою цілком стандартного прислiвникового суфікса &lt;code&gt;-но&lt;/code&gt;, у значенні «нічого іншого окрім…».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, &lt;em&gt;«ніцно говорити»&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;«не робити нічого іншого, окрім як говорити»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна порівняти зі словом &lt;em&gt;лише (лишень)&lt;/em&gt; у значенні «виключно, тільки», яке має подібну логіку утворення від &lt;em&gt;лишати, позбавляти&lt;/em&gt; (усього іншого).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-12T04:04:24.027" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1330" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2563" CreationDate="2017-05-03T15:36:34.757" Score="15" ViewCount="2945" Body="&lt;p&gt;Мовознавці радять використовувати &lt;em&gt;українськомовний&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;україномовний&lt;/em&gt;, бо українська мова, а не мова України, а чи є правила чи рекомендації стосовно інших мов?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема як буде правильніше сказати: &lt;em&gt;англійськомовний&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;англомовний&lt;/em&gt;? Якщо виходити з частоти вживання, то &lt;em&gt;англомовний&lt;/em&gt; значно попереду (наприклад в Ґуґлі в 10 разів більше результатів) і, чесно кажучи, ніколи навіть не чув і не зустрічав слова &lt;em&gt;англійськомовний&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-11-20T20:58:41.073" LastActivityDate="2018-11-20T21:01:12.787" Title="Англомовний чи англійськомовний?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1331" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-03T17:32:47.317" Score="11" ViewCount="248" Body="&lt;p&gt;Якщо &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;стрибати - стрибання - &lt;strong&gt;стрибок&lt;/strong&gt;, то &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;пірнати - пірнання - &lt;strong&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку думав, що можна замінити на &quot;стрибок у воду&quot;, потім через СУМ дізнався, що &lt;code&gt;пірнання&lt;/code&gt; - це необов’язково стрибок - можна просто зануритися у воду, і це також &lt;code&gt;пірнути&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В анґлійській є слово &lt;code&gt;dive&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В російській є слово &lt;code&gt;нырок&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/uk/Translate/uk-ru/%D0%BD%D1%8B%D1%80%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Lingvo&lt;/a&gt; при перекладі з російської каже, що можна так і перекласти: &lt;code&gt;нирок&lt;/code&gt;, але в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nyrok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; бачу, що це взагалі птах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/uk/Translate/en-uk/dive&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Lingvo&lt;/a&gt; при перекладі з анґлійської пропонує два непоганих варіанти: &lt;code&gt;стрибок у воду&lt;/code&gt; (що частково відповідає дійсності) і &lt;code&gt;занурення&lt;/code&gt;. Ресурс &lt;a href=&quot;http://yenotes.com&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;yenotes&lt;/a&gt; також пропонує варіант &lt;a href=&quot;https://www.yenotes.com/uk/translations/6b8c5dd12ced4accaad5b5a7b1706a06/view/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;занурення&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zanurjuvatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; підтверджує, що &lt;code&gt;занурюватися&lt;/code&gt; - це &lt;code&gt;Опускатися у воду або в якусь іншу рідину.&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, в принципі, словосполученням &lt;code&gt;стрибок у воду&lt;/code&gt; і словом &lt;code&gt;занурення&lt;/code&gt; можна охопити одноразову неповторювану дію за значенням &quot;пірнати&quot;, але може я щось пропускаю? Може, є більш точний відповідник (або навіть однокореннєве слово)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-05-04T09:33:49.730" Title="Одноразова неповторювана дія за значенням &quot;пірнати&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1332" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1496" CreationDate="2017-05-03T17:48:07.250" Score="12" ViewCount="295" Body="&lt;p&gt;Наштовхнувся у перекладі книги Звонко Карановича &quot;Три картини перемоги&quot; на таке речення: &lt;code&gt;Драгсі подивився на нього байдужим поглядом, визувся й ліг.&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І виявив у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozzuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Роззувати&lt;/a&gt; - Скидати взуття з чиїх-небудь ніг.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozbuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Розбувати&lt;/a&gt; - те ж саме, тільки розмовне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyzuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Визувати&lt;/a&gt; - те ж саме, тільки діалектичне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Скажіть, будь ласка, в якому саме діалекті використовується &lt;code&gt;визувати&lt;/code&gt;? З цитат бачу, що є у Франка. Чи значить це, що діалектизм галицький?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Розбувати&lt;/code&gt; чув навіть у Донецькій області, то ж припускаю, що це розмовне по всій території України. Чи це дійсно так?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-07-11T17:10:03.530" Title="Роззувати. Розбувати. Визувати" Tags="|різниця-між-словами|діалектизми|розмовна-українська|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1333" PostTypeId="2" ParentId="1331" CreationDate="2017-05-04T09:33:49.730" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пірнання&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pirnannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття в СУМ&lt;/a&gt;). Єдиний нюанс, якого може бракувати, якщо вживати без контексту, це доконаність/неповторюваність, але це так само справедливо і для &lt;code&gt;занурювання&lt;/code&gt;, до того ж приклади вживання слова в СУМ відповідають обом відповідникам &lt;code&gt;dive&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;diving&lt;/code&gt; (або рос. &lt;code&gt;нырок&lt;/code&gt; и &lt;code&gt;ныряние&lt;/code&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastActivityDate="2017-05-04T09:33:49.730" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1334" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1336" CreationDate="2017-05-04T21:15:54.623" Score="18" ViewCount="4171" Body="&lt;p&gt;Чи зустрічав хтось українські словники (орфографічний, тлумачний, синонімічний, абревіатур та інші) у відкритих форматах (txt, csv, json, xml, markdown), що доступні для вільного завантаження та розповсюдження, в тому числі в комерційних цілях або як частини сторонніх програмних продуктів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я знайшов &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/LSlist/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;електронні проекти&lt;/a&gt; Українського мовно-інформаційного фонду НАН України, але це електронні версії словників, а не словники у формі відкритих даних.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є обмеження щодо вільного копіювання та розповсюдження матеріалів із словників, що доступні на сайті фонду НАН України, якщо вони будуть переведені в формат відкритих даних?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-05T00:14:55.343" LastActivityDate="2017-11-04T12:21:35.683" Title="Українські словники у формі відкритих даних?" Tags="|resource-request|словники|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1335" PostTypeId="2" ParentId="999" CreationDate="2017-05-05T05:38:32.063" Score="6" Body="&lt;p&gt;До попередніх відповідей можу додати, що в другий половині 80-х на курсах діловодства та машинного друку вчили, якщо ініціали попереду прізвища, прогалок не ставити, якщо навпаки - треба, прогалок між ім'ям та по батькові в ініціалах не ставити, тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Л.П.Косач&#xA;Косач Л.П.&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зараз написання розшифрування підпису регламентується &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/rada/show/v0055609-03&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДСТУ 4163-2003&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Скани з книги &quot;Делопроизводство Фельзер А.Б., Миссерман М.А. 1987&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://i.share.pho.to/197ba2e5_l.jpeg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://i.share.pho.to/197ba2e5_l.jpeg&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://i.share.pho.to/fa9cd42a_l.jpeg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://i.share.pho.to/fa9cd42a_l.jpeg&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://i.share.pho.to/aaa1256d_o.jpeg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://i.share.pho.to/aaa1256d_o.jpeg&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://i.share.pho.to/add65e6e_o.jpeg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://i.share.pho.to/add65e6e_o.jpeg&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Колеги з порталу DILOMOVA дають &lt;a href=&quot;http://dilomova.org.ua/?p=65&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зразок оформлення тексту документу&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож бачимо, в тексті є зразки як з прогалками між ініціалів, так без них, можливо просто так набрано в типографії, тому що там свої правила набору. Оскільки друкарська машинка не має опції &quot;нерозривного прогалку&quot;, тож, жеби візуально текст сприймався без зайвих прогалків, їх не ставили.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="505" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-05-05T05:44:01.097" LastActivityDate="2017-05-05T05:44:01.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1336" PostTypeId="2" ParentId="1334" CreationDate="2017-05-05T08:18:04.083" Score="18" Body="&lt;p&gt;Під &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%82%D1%96_%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відкритими даними&lt;/a&gt; мається на увазі один або обидва з таких аспектів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ліцензування: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D1%96%D1%86%D0%B5%D0%BD%D0%B7%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вільна ліцензія&lt;/a&gt; або взагалі &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B5_%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D0%B1%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;суспільне надбання&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Формат: &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Machine-readable_data&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;машиночитаний&lt;/a&gt; або принаймні такий, що його легко (можливо) &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;спарсити&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдині проекти під відкритою ліцензією, що я знаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wiktionary.org/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український Вікісловник&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — &lt;em&gt;СС BY-SA 3.0&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//github.com/brown-uk/dict_uk/blob/master/doc/announcement.md&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Великий електронний словник української мови (ВЕСУМ)&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — &lt;em&gt;GPL v3&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(не плутати з &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Великим тлумачним словником сучасної української мови (ВТССУМ)&lt;/a&gt; видавництва «Перун» за редакцією Бусела)&lt;/sub&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//github.com/LinguisticAndInformationSystems/mphdict/wiki&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Цифрові лексикографічні системи української мови», або «mphdict»&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (див. &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2780&quot;&gt;окрему відповідь&lt;/a&gt;) — програмна сировина під &lt;em&gt;MIT&lt;/em&gt;, бази даних під &lt;em&gt;ODbL&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(бази даних на основі «Етимологічного словника української мови», чи отримано дозвіл правовласників словника, мені невідомо)&lt;/sub&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//github.com/lang-uk/tone-dict-uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український тональний словник&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — &lt;em&gt;?&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;Корпуси і набори даних:&lt;/sub&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//github.com/brown-uk/corpus&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Браунський корпус української мови&lt;/a&gt;, а також його &lt;a href=&quot;//github.com/lang-uk/ner-uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;NER-анотація&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//github.com/lang-uk/ua-gazetteers&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ua-gazetteers (набір різноманітних колекцій даних українською мовою)&lt;/a&gt; та інші &lt;a href=&quot;//github.com/lang-uk/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;проекти&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//github.com/lang-uk/lang-uk.github.io&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;lang-uk&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//dialectstat.wikispaces.com&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Статистика українських діалектів&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всі інші проекти, в тому числі словники НАНУ, УМІФ тощо, здебільшого, на жаль, мають «традиційну» (не вільну) або взагалі не зазначену (тобто що власники в будь-який момент можуть позиватися з будь-якого приводу) ліцензію. Деякі з проектів, що оцифровують видані словники, можливо, самі є порушниками авторського права — але це не означає можливість вільного користування їхніми даними. Можливо, варто написати листа в НАНУ/УМІФ/тощо з метою з'ясувати чи пом'якщити ліцензію деяких проектів — але, за моїм особистим прогнозом, навряд чи вони будуть зацікавлені в повному відкритті матеріалів (формальному переведенні їх у стан суспільного надбання чи під вільну ліцензію), в найкращому випадку Ви отримаєте усну обіцянку непереслідування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо переведення даних в машиночитаний формат — то це, на мою думку, найменша проблема.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-11-03T08:54:00.157" LastActivityDate="2017-11-03T08:54:00.157" CommentCount="5" CommunityOwnedDate="2017-05-05T08:18:04.083" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1337" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1339" CreationDate="2017-05-05T15:59:41.267" Score="6" ViewCount="1111" Body="&lt;p&gt;Професія дресирувати тварин - це &lt;em&gt;дресувальник&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;дресирувальник&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;приборкувач&lt;/em&gt; або інші варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я маю на увазі працівника цирку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="701" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-05T17:05:22.930" LastActivityDate="2017-05-06T10:10:25.347" Title="Професія дресирувати тварин" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1338" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1353" CreationDate="2017-05-05T16:52:04.420" Score="13" ViewCount="5145" Body="&lt;p&gt;Google пропонує варіант &lt;code&gt;безоплатно&lt;/code&gt;, що, на мій погляд, не повністю відповідає значенню слова &lt;code&gt;безвозмездно&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інші варіанти, що зустрічались в джерелах - &lt;code&gt;добробільно&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;безплатно&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;добровольчо&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;безкорисливо&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;безкоштовно&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, значення &lt;code&gt;безвозмездно&lt;/code&gt; найкраще описується як &lt;code&gt;без вигоди для себе&lt;/code&gt;. &lt;code&gt;Безоплатно&lt;/code&gt; теоретично може бути з вигодою для себе, &lt;code&gt;добровільно&lt;/code&gt; - з домішками примусу, а в &lt;code&gt;безвозмездно&lt;/code&gt; цих домішок немає. Особисто я схиляюсь до &lt;code&gt;безкорисливо&lt;/code&gt;, але виникає питання, чому Google пропонує &lt;code&gt;безоплатно&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому питання, який варіант перекладу слова &lt;code&gt;безвозмездно&lt;/code&gt; є найточнішим?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2017-05-06T21:25:27.457" LastActivityDate="2024-02-12T11:22:00.470" Title="Який найточніший переклад слова &quot;безвозмездно&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1339" PostTypeId="2" ParentId="1337" CreationDate="2017-05-05T17:28:50.210" Score="6" Body="&lt;p&gt;Серед названих варіантів «&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=24936&amp;amp;page=830&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дресирува́льник&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;» і «&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryborkuvach&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;прибо́ркувач&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;» є нормативними словами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Дресувальник» у словниках відсутнє. І це не дивно, адже ми &lt;em&gt;дресируємо&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;дресуємо&lt;/em&gt;. Хоча теоретично слова «дресувати», «дресувальник» могли б існувати в мові (тим більше, маємо слово «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=201512&amp;amp;page=831&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дресу́ра&lt;/a&gt;»), але на практиці слова «дресувати» і «дресувальник», здається, не є нормативними.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Дресирувальник» і «приборкувач» відрізняються за змістом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Приборкувач&lt;/em&gt; — це той, хто &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryborkuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;приборкує&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, тобто втихомирює, усмиряє (в широкому значенні — підкоряє своїй волі). Приборкувач може бути не лише в цирку, наприклад, Моріс Джеральд з &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%80%D1%88%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%B1%D0%B5%D0%B7_%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8_(%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;роману «Вершник без голови» Майна Ріда&lt;/a&gt; займався тим, що ловив і приборкував диких мустангів (хоч формально його приборкувачем не називали). З іншого боку, не кожного, хто працює в цирку з тваринами, можна назвати приборкувачем; наприклад, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%87%D0%BE%D0%B2_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Куклачова&lt;/a&gt; (відомого клоуна і дресирувальника домашніх кішок) не можна назвати приборкувачем — бо кішки вже домашні тварини (так само, як не можна назвати приборкувачами циркових артистів, що показують виконання вправ собаками, козами й іншими свійськими тваринами, що були приборкані багато тисяч років тому).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В широкому сенсі (переносному) приборкуванням можна назвати будь-яке підкорення своїй волі — не лише диких тварин, а й людей, речей, домашніх тварин. Але це значення переносне; пряме — це саме підкорення диких тварин.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дресирувальник&lt;/em&gt; — це той, хто &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=24937&amp;amp;page=830&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дресирує&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, тобто навчає тварин якимсь вправам. Дресирувати можна не лише в цирку; наприклад, можна дресирувати службових собак на виконання певної роботи (пошук наркотиків, взяття сліду, допомогу сліпим), можна дресирувати домашніх тварин на виконання певних команд («апорт», «сидіти», «голос»). На початкових етепах розвитку цирку, мабуть, не кожен, хто демонстрував номери з тваринами, був дресирувальником; адже якщо тварина насправді не навчена або взагалі виконує скоріше роль декору (наприклад, людина входить в клітку з тиграми, демонструючи свою відвагу, або жене ведмежат по сцені батогами), це навряд можна назвати дресируванням; але в сучасних цирках, мабуть, люде займаються здебільшого дресируванням, а не просто підкоренням чи демонстацією дивних істот.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В широкому сенсі дресируванням можуть називати і навчання людини. Це робиться або задля підкреслення низькорівньового характеру навчання (людина, як тварина, примітивно реагує на певні стимули, не усвідомлюючи всього своїм мозком), або задля іронічного ефекту.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те, як правильно називати сучасних артистів цирку, що працюють з тваринами, мабуть, варто подивитися в переліку професій. Формально — не кожен цирковий номер з тваринами має відношення до приборкування (наприклад, номери зі свійськими тваринами не мають), але й не кожен цирковий номер з тваринами має відношення до дресирування (хоча в сучасному цирку такі номери, мабуть, рідкість).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.dcz.gov.ua/lviv/doccatalog/document?id=3994&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Класифікатор професій від 1998-05-14&lt;/a&gt; (можливо, не найновіший):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;3474 | артист-дресирувальник тварин&lt;br&gt;&#xA;  3474 | артист-дресирувальник хижих звірів&lt;br&gt;&#xA;  &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  3474 | приборкувач диких тварин&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-05-06T10:10:25.347" LastActivityDate="2017-05-06T10:10:25.347" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1340" PostTypeId="2" ParentId="1338" CreationDate="2017-05-06T14:56:46.543" Score="4" Body="&lt;p&gt;З того що таке &quot;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D0%B5%D0%B7%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;возмездный&lt;/a&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Возмездный&lt;/strong&gt; – відплатний, віддячний, заплатний, (&lt;em&gt;за хорошее&lt;/em&gt;) нагородний, (&lt;em&gt;за преступление&lt;/em&gt;) карний:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходить, що &quot;безвозмездный&quot; - це &lt;strong&gt;безвідплатний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто російська фраза &lt;em&gt;Безвозмездно, т.е. даром&lt;/em&gt; перекладається як &lt;em&gt;Безвідплатно, тобто даром/задурно.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-05-06T17:50:59.663" LastActivityDate="2017-05-06T17:50:59.663" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1341" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1344" CreationDate="2017-05-06T18:55:17.617" Score="8" ViewCount="188" Body="&lt;p&gt;У теорії графів є таке поняття як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B0%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%82%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B2_%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гамільтонів граф/шлях/цикл&lt;/a&gt;. Як правильно: &lt;strong&gt;гамільтонова&lt;/strong&gt; графа/шляху/циклу чи &lt;strong&gt;гамільтонового&lt;/strong&gt; графа/шляху/циклу. Зі слів знайомої лінгвістки, варіант &quot;гамільтонова&quot; у мене через вплив російської.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-05-09T10:57:58.620" LastActivityDate="2017-05-09T10:57:58.620" Title="Як правильно: &quot;гамільтонова графа&quot; чи &quot;гамільтонового графа&quot;" Tags="|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1342" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1349" CreationDate="2017-05-06T21:28:05.470" Score="14" ViewCount="15092" Body="&lt;p&gt;Колись зустрічав інформацію, що є відмінності між значеннями слів &lt;code&gt;безкоштовно&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;безплатно&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;безоплатно&lt;/code&gt;, зокрема, в юриспруденції. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи так це, чи всі ці слова є повними синонімами? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2023-05-19T23:11:52.207" Title="Яка відмінність між словами &quot;безкоштовно&quot;, &quot;безплатно&quot;, &quot;безоплатно&quot;?" Tags="|значення-слів|синоніми|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1343" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-06T21:46:24.003" Score="7" ViewCount="1828" Body="&lt;p&gt;В перекладеному кіно (чи кіні) постійно чуємо &quot;зробив мені пропозицію&quot;, що мені здається калькуванням російського &quot;сделать предложение&quot;, яке в свою чергу бере початок від довшої фрази &quot;сделать предложение руки и сердца&quot;, що в українському варіанті із пропозицією звучало б досить кострубато: &quot;зробив мені пропозицію руки і серця&quot;, бо вираз &quot;запропонувати руку&quot; є архаїчним (як свідчить СУМ у статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaproponuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Запропонувати&quot;&lt;/a&gt;), а слово пропозиція видається мені доволі модерним (можливо через те, що є явнішим запозиченням, аніж &quot;пропонувати&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильно мені здається, що &quot;зробити пропозицію&quot; не є властивим українській мові, а є калькою? Якщо так, то які суто українські відповідники російської фрази &quot;он сделал мне предложение&quot; існують, або може варто завжди перекладати як &quot;від запропонував мені одружитися&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastActivityDate="2019-04-11T20:43:03.943" Title="Чи є калькою вираз &quot;зробити пропозицію&quot; в сенсі запропонувати одружитися?" Tags="|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1344" PostTypeId="2" ParentId="1341" CreationDate="2017-05-06T21:56:13.053" Score="6" Body="&lt;p&gt;Коротка відповідь: все складно, єдиної думки нема.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Подібні запитання виникають унаслідок складності з визначенням, якою частиною мови є згадане слово. Власне, є два варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Присвійний прикметник&lt;/strong&gt;, як-то &lt;em&gt;братів&lt;/em&gt;, — тобто, у даному випадку, «шлях, який належить Гамільтону»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Прикметниковий іменник&lt;/strong&gt;, як-то &lt;em&gt;лютий&lt;/em&gt; (місяць) або &lt;em&gt;черговий&lt;/em&gt; (той, хто на посту або стежить за порядком) — у даному випадку, «шлях, який названо на честь Гамільтона»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, багато складнощів викликає &lt;a href=&quot;http://zakarpattya.net.ua/News/142606-Movoznavtsi-pravylno-pysaty-%E2%80%93-Mukacheve-a-vidminiaty-%E2%80%93-Mukacheva-Mukachevu-u-Mukachevi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відмінювання слова &lt;em&gt;Мукачеве&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, але там ще втручається граматичний рід (чоловічий або середній).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Прикметники&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правопис закінчень відмінюваних прикметників &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par68&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;виглядає так&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Н.  братів&#xA;Р.  братов-ого&#xA;Д.  братов-ому&#xA;Зн. = Н. або Р.&#xA;Ор. братов-им&#xA;М. братов-ому (-ім)&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Іменники&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Допіру все логічно і не викликає заперечень.&lt;br /&gt;&#xA;Але у тому ж документі трохи нижче окремо наголошується (emphasis mine):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прикметникові іменники типу &lt;em&gt;будівничий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лютий&lt;/em&gt; (місяць), &lt;em&gt;подорожній&lt;/em&gt; тощо &lt;strong&gt;відмінюються як прикметники&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;до будівничого, будівничі, з будівничими&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;лютого, в лютому&lt;/em&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Пор. у сполученнях: Сьогодні п’яте лютого й П’ятого лютого 1988 року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, сайт «Український правопис», фактично, вважає, що прикметникові іменники відмінюються за правилами прикметників, і тому — &lt;strong&gt;гамільтонового&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У цю схему також вписується більш розповсюджене &lt;em&gt;«Шевченк&lt;strong&gt;ів&lt;/strong&gt; твір — Шевченк&lt;strong&gt;ового&lt;/strong&gt; твору»&lt;/em&gt;, а не «Шевченкова».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда, можна легко навести контрприклад — &lt;em&gt;Бердич&lt;strong&gt;ів&lt;/strong&gt; - Бердич&lt;strong&gt;ева&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, але якби це був &lt;em&gt;«Бердичів шлях, міст»&lt;/em&gt;, то було б &lt;em&gt;«Бердичевого шляху, мосту»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також, в Інтернеті на цілком поважних сайтах можна часто знайти протилежний варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.hups.mil.gov.ua/periodic-app/article/13403/ukr&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Відшукання &lt;strong&gt;гамільтонова шляху&lt;/strong&gt; на неповнодоступному стохастичному графі»&lt;/a&gt; — сайт Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;«Гамільтонова шляху»&lt;/strong&gt; згадується у статті &lt;a href=&quot;http://www.imath.kiev.ua/%7Edrozd/Discrete.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Дискретна математика&lt;/a&gt; (PDF) — сайт Мехмату КНУ ім. Т.Г. Шевченка;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B3%D0%B0%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0+%D1%88%D0%BB%D1%8F%D1%85%D1%83%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ще декілька джерел із пошуку&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-05-07T16:41:33.703" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1345" PostTypeId="2" ParentId="1343" CreationDate="2017-05-07T05:21:09.187" Score="-2" Body="&lt;p&gt;краще - &quot;освідчитись&quot;))) як мені здається&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="988" LastActivityDate="2017-05-07T05:21:09.187" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1346" PostTypeId="2" ParentId="1343" CreationDate="2017-05-07T10:38:14.907" Score="5" Body="&lt;p&gt;Суто українські відповідники: &lt;strong&gt;І.&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Засилати (присилати) старостів (сватів) (за рушниками)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ІІ.&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;освідчуватися&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ІІІ.&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Пропонувати руку й серце.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;І.&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/svat&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СВАТ 1&lt;/a&gt;, а, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Засилати (заслати, посилати, послати, слати і т. ін.) сватів&lt;/strong&gt; — те саме, що &lt;strong&gt;Засилати (заслати) старостів (див. засилати)&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Гарні в&#xA;  колгоспі дівчата, Будем весілля гуляти, Хлопці, ви часу не гайте,&#xA;  Також сватів засилайте&lt;/em&gt; (Любов Забашта, Квіт.., 1960, 97); &lt;em&gt;Звичаю&#xA;  посилати сватів тепер майже не дотримуються — молоді люди, які&#xA;  вирішили одружитися, обходяться без їхніх послуг&lt;/em&gt; (Народна творчість&#xA;  та етнографія, 6, 1968, 47); &lt;em&gt;Отож послав Михайло сватів; дівчата вже&#xA;  в дружки прибираються та міркують, яке-то весілля в Наталі буде&lt;/em&gt;&#xA;  (Марко Вовчок, I, 1955, 96)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zasylaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЗАСИЛАТИ&lt;/a&gt;, аю, аєш, недок., ЗАСЛАТИ, зашлю, зашлеш, док., перех.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Засилати (заслати) старостів&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;посилати старостів до дівчини, жінки або її батьків, просячи згоди на шлюб.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Зачали парубки&#xA;  засилати старостів до дівчат&lt;/em&gt; (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 65);&#xA;  &lt;em&gt;Настя йому сподобалась, і становий заслав до неї старостів&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, III, 1956, 251).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prysylaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПРИСИЛАТИ&lt;/a&gt;, аю, аєш, недок.,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Присилати (прислати) старостів (сватів); Присилати (прислати) (людей) за рушниками&lt;/strong&gt; — те саме, що Засилати (заслати) старостів&#xA;  (див. засилати). &lt;em&gt;Шепелява Марія зістарілась, посивіла, бо Гнат не&#xA;  присилав старостів&lt;/em&gt; (Казки Буковини. Казки Верховини, 1968, 29);&#xA;  &lt;em&gt;Родичі переказали, що Лукіян Середа згоден віддати за Грицька дочку — «нехай присилає сватів»&lt;/em&gt;. І Грицько наважився нарешті (Андрій Головко,&#xA;  II, 1957, 513); — &lt;em&gt;Попроси, щоб сьогодні, або хоч завтра, нехай&#xA;  присила [сотник] людей за рушниками, а у неділю і весілля&lt;/em&gt;&#xA;  (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 207).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ІІ.&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osvidchuvatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Освідчуватися&lt;/a&gt; (як доповнення до значення &lt;em&gt;&lt;code&gt;признаватися в коханні&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, та й то це більше раніше &lt;em&gt;&lt;code&gt;освідчуватися&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; означало відразу і &lt;em&gt;&lt;code&gt;признатися в коханні&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;&lt;code&gt;просити згоди стати дружиною&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;. Зараз же можна скільки завгодно освідчуватися, та й не женитися :)).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Просити у жінки згоди стати дружиною.&lt;/strong&gt; — Я, мамо, з Манею Обринською оженюся. Я їй уже освідчився (Ольга Кобилянська, III, 1956,&#xA;  236).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, як на мене, обидва зазначені варіанти на сьогоднішній день втрачають свою актуальність з огляду на сучасні особливості процесу, надто в містах. У селах ще подекуди зберігаються традиції, хоча теж більше формально.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нейтральним може бути &lt;strong&gt;ІІІ.&lt;/strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/proponuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пропонувати руку й серце&lt;/a&gt; (хоча СУМ подає це значення, як &lt;em&gt;застаріле&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пропонувати руку [і (й) серце]&lt;/strong&gt; кому, заст. — &lt;strong&gt;просити кого-небудь стати своєю дружиною.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Стаха мала хлопців більше, ніж пальців на&#xA;  обох руках, а проте ніхто з них не пропонував їй свою руку&lt;/em&gt; (Ірина&#xA;  Вільде, Сестри.., 1958, 386); &lt;em&gt;Без кінця, без кінця Пропонує руку. А&#xA;  що любить — ні слівця, Про любов — ні звуку&lt;/em&gt; (Олександр Підсуха,&#xA;  Жарти.., 1968, 78).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І хоч мережа рясніє варіантом &lt;strong&gt;&lt;code&gt;зробити пропозицію руки й серця&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, мені здається, що &lt;strong&gt;&lt;code&gt;(за)пропонувати руку й серце&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; - милозвучніше для означеного контексту, бо &lt;strong&gt;&lt;code&gt;робити пропозицію&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, як на мене, тяжіє до офіційного (ділового) стилю.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цю тезу підтверджує &lt;a href=&quot;http://ros-ukr-idioms.wikidot.com/d&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих словосполучень&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;делать, сделать предложение кому&lt;/strong&gt; а) (предлагать что-либо) робити, зробити пропозицію, пропонувати, запропонувати кому; б) (&lt;em&gt;просить&#xA;  стать женой&lt;/em&gt;) &lt;strong&gt;пропонувати, запропонувати руку [й серце],&#xA;  освідчуватися, освідчитися кому&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-05-07T10:38:14.907" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1347" PostTypeId="2" ParentId="1334" CreationDate="2017-05-07T12:19:09.007" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ось &lt;a href=&quot;http://fex.net/#!183604890500&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;гниле посилання&lt;/em&gt;) є база даних слів української мови у форматі SQLite. Усі дані розпарсено з сайту slovnyk.ua в якості студентського університетського проекту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові є 10 частин мови. Для кожної з них створено окрему таблицю, а також окремі таблиці для вставних слів та дієприслівників, хоча вони не є окремими частинами мови. Відмінювані частини (іменники, прикметники, дієслова, займенники, числівники) містять також інформацію про свій рід, число, відмінок, часову форму та дієвідміну (якщо є).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Список таблиць у БД:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;chastki&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;chislivniki&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;dieprislivniki&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;dieslova&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;imeniki&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;prikmetniki&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;primeniki&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;prislivniki&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;spolychniki&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;vihyki&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;vstavni_slova&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;zaimeniki&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно ліцензії - ця база даних вільна для розповсюдження.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-11-04T12:21:35.683" LastActivityDate="2017-11-04T12:21:35.683" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1348" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-07T13:04:18.450" Score="11" ViewCount="1447" Body="&lt;p&gt;СУМ-11 дає таке визачення &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kuljbaba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КУЛЬБА́БА&lt;/a&gt;, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КУЛЬБА́БА&lt;/strong&gt;, и, жін. &lt;strong&gt;Трав'яниста рослина родини складноцвітих, стебло якої виділяє молочний сік, а пухнасте насіння розноситься&#xA;  вітром.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Зелений острів заквітчався рясними жовтими квітками&#xA;  кульбаби, неначе хто посіяв по траві зорі&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, II, 1956,&#xA;  129); &lt;em&gt;Обабіч степової дороги вітер оббивав пухнасті голівки кульбаби,&#xA;  розкидав невагоме насіння, мов білий лебединий пух&lt;/em&gt; (Микола Руденко,&#xA;  Вітер.., 1958, 412); &lt;em&gt;На війні найзлісніший ворог той, що личкується в&#xA;  одежу свого супротивника. Отак і кульбаба — все в ній схоже на&#xA;  кок-сагиз — і корінь, і листя, і цвіт, і насіння&lt;/em&gt; (Іван І. Волошин,&#xA;  Сади.., 1950, 137); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;Квітка цієї рослини&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Одцвілись кульбаби у гаю, Облітають, мов&#xA;  пороша біла&lt;/em&gt; (Іван Нехода, Чудесний сад, 1962, 105).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведені приклади свідчать, що &lt;strong&gt;кульбаба&lt;/strong&gt; вживається і на позначення &lt;em&gt;суцвіття&lt;/em&gt; (жовтої головки), і на позначення &lt;em&gt;плоду&lt;/em&gt; (білої пухнастої головки).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті у Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%B1%D0%B0%D0%B1%D0%B0_%D0%BB%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0#cite_note-:0-3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кульбаба лікарська&lt;/a&gt; стверджується, що &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українській мові &lt;strong&gt;&lt;em&gt;кульбаба&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; відома під понад двома десятками&#xA;  синонімів: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;купава&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пустодуй&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;солдатики&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;літючки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;летючки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;бабакуля&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;падиволос&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;плішивець&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дикий молочай (молочій)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;молочник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;баранки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;бабка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;бабки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вовчий зуб&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;подойнички&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чичик&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чічак&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чічик&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;малайниця&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;мелайниця&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;маївка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пухлянки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пушки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ряд синонімів зазначається у статті &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine39-17.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Л. А. МОСКАЛЕНКО &quot;БОТАНІЧНІ ПАРАЛЕЛІ&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Напр.: «&lt;strong&gt;&lt;em&gt;кульбаба звичайна&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;» має такі назви: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;бабакуль&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;бабка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;діди&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;жовте молочко&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;кульбаба&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;летючки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;молочій&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;москалі (москалики)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;одуванчи(і)ки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пустодуй&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пухлянки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пуховник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пушок&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фонарики&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Кожна з цих назв семантично прозора і зрозуміла для носіїв тієї чи іншої говірки. Деякі&#xA;  з них функціонують паралельно без будь-якої семантико- стилістичної&#xA;  диференціації.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У збірнику &lt;a href=&quot;http://evrika.if.ua/282/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сестрички–україночки (вибрані твори)&lt;/a&gt; Ігоря Гаврилюка є загадка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Парашути, парашути!&lt;br&gt;&#xA;  Вище яблуні і граба.&lt;br&gt;&#xA;  Рясно землю засіває&lt;br&gt;&#xA;  пустодуйками (кульбаба).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;з якої, як на мене, зрозуміло, що &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пустодуйки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - це вже білі головки, а не жовті квітки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На більшість із зазначених синонімів немає статей у СУМ-11, а на деякі, наприклад &lt;strong&gt;&lt;em&gt;купава&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;падиволос&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;маївка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, немає значення, яке б мало відношення до &lt;em&gt;кульбаби&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже, чи є все ж бодай якась відмінність між синонімами до слова &lt;em&gt;кульбаба&lt;/em&gt; залежно від стадії дозрівання рослини, чи це тільки мої припущення?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-06T18:35:59.300" LastActivityDate="2018-12-05T18:25:12.707" Title="Кульбаба. Чи є відмінності між синонімами залежно від стадії цвітіння/дозрівання рослини?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1349" PostTypeId="2" ParentId="1342" CreationDate="2017-05-07T15:05:44.367" Score="11" Body="&lt;p&gt;Якщо орієнтуватися на СУМ, то можна зробити висновок, що ці слова - абсолютні синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezkoshtovnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;БЕЗКОШТО́ВНИЙ&lt;/a&gt;, а, е. &lt;strong&gt;Який не&#xA;  потребує коштів, оплати; безплатний&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Навчання, одяг і харчі там [в&#xA;  школі] були безкоштовні&lt;/em&gt; (Семен Скляренко, Легендарний начдив, 1957,&#xA;  11)...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezplatnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;БЕЗПЛА́ТНИЙ&lt;/a&gt;, а, е. &lt;strong&gt;Який не&#xA;  оплачується, не потребує оплати.&lt;/strong&gt; ... &lt;em&gt;Не так легко було дістати&#xA;  безплатну путівку поза чергою й саме туди, куди радила лікарка&lt;/em&gt; (Юрій&#xA;  Яновський, II, 1954, 102).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezoplatnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;БЕЗОПЛА́ТНИЙ&lt;/a&gt;, а, е. &lt;strong&gt;За який не&#xA;  платять; безплатний&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Опір буржуазії проти безоплатної передачі&#xA;  землі селянам.. неминучий&lt;/em&gt; (Ленін, 26, 1951, 18). :)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо розглядати в &lt;strong&gt;юридичному контексті&lt;/strong&gt;, то, на мій погляд, в першу чергу варто звернутися до &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/2755-17&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Податкового кодексу України&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У ПКУ термін &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безплатний(а, е, о)&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; не зустрічається взагалі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як поняття (термін) розкривається &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безоплатний(а, е, о)&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;14.1.13. &lt;strong&gt;безоплатно надані товари, роботи, послуги&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) товари, що надаються згідно з договорами дарування, іншими&#xA;  договорами, за якими не передбачається грошова або інша компенсація&#xA;  вартості таких товарів чи їх повернення, або без укладення таких&#xA;  договорів;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) роботи (послуги), що виконуються (надаються) без висування вимоги&#xA;  щодо компенсації їх вартості;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;в) товари, передані юридичній чи фізичній особі на відповідальне&#xA;  зберігання і використані нею;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У тексті кодексу &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безоплатний(а,о)&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; вживається 78 разів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Безкоштовний(а, е, о)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; в ПКУ зустрічається 6 разів, у значенні, що дублює &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безоплатний(а, е, о)&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;197.1.12. &lt;em&gt;безкоштовної&lt;/em&gt; передачі рухомого складу однією залізницею або підприємством залізничного транспорту загального користування&#xA;  іншим залізницям або підприємствам залізничного транспорту загального&#xA;  користування державної форми власності.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Безкоштовна&lt;/em&gt; передача рухомого складу між підприємствами в межах залізниці проводиться за поданням начальника залізниці на основі&#xA;  рішення Укрзалізниці, а в межах Укрзалізниці - згідно з наказом її&#xA;  генерального директора. &lt;em&gt;Безкоштовна&lt;/em&gt; передача рухомого складу&#xA;  оформляється актом приймання-передачі відповідно до законодавства.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Безкоштовна&lt;/em&gt; передача здійснюється в разі:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;197.1.23. &lt;em&gt;безкоштовної&lt;/em&gt; передачі приладів, обладнання, матеріалів, крім підакцизних, науковим установам та науковим організаціям, вищим&#xA;  навчальним закладам III-IV рівнів акредитації, внесеним до Державного&#xA;  реєстру наукових організацій, яким надається підтримка держави;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;353.6. Особи начальницького і рядового складу податкової міліції мають формений одяг та знаки розрізнення і забезпечуються ними&#xA;  &lt;em&gt;безкоштовно&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слід відмітити, що в деякі нормативні документи були внесені зміни, якими термін &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безплатний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; було замінено на &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безоплатний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Припускаю, з метою уніфікації термінології з ПКУ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/435-15&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Цивільному кодексі України&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/436-15&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Господарському кодексі України&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безкоштовний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безплатний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (у різних відмінках) не вживаються, а &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безоплатний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (а, е, о) - 30 разів у ЦКУ, 17 разів - у ГКУ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, до прикладу, в &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/main/580-19&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Законі України &quot;Про національну поліцію&quot;&lt;/a&gt; зустрічаються всі три слова (у різних відмінках): &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безоплатний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - 11 разів, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безплатний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - 5 разів, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безкоштовний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - 4 рази.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-05-07T15:05:44.367" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1350" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-07T16:18:17.287" Score="11" ViewCount="1003" Body="&lt;p&gt;Згідно зі спеціалізованим словником &lt;a href=&quot;http://rodovyi-vidminok.wikidot.com/gh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Дзвона чи дзвону&lt;/a&gt; правильно &quot;графу&quot;, згідно зі &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словником УЛІФ&lt;/a&gt; - &quot;графа&quot; (на жаль не знаю, як отримати посилання на конкретне слово).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:00:28.933" LastActivityDate="2018-04-13T21:00:28.933" Title="Родовий відмінок слова &quot;граф&quot; (математичний термін): графА чи графУ?" Tags="|відмінювання|родовий-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1351" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1354" CreationDate="2017-05-07T21:18:31.733" Score="10" ViewCount="914" Body="&lt;p&gt;СУМ-11 зазначає, що &lt;strong&gt;ні́где&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;нігде́&lt;/strong&gt; - застарілі варіанти &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nide&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ні́де/ніде́ &lt;/a&gt; відповідно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;ні́де&lt;/em&gt;, заст. &lt;em&gt;ні́где&lt;/em&gt;, присл., тільки з інфін. ...&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;ніде́&lt;/em&gt;, заст. &lt;em&gt;нігде́&lt;/em&gt;, присл....&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мар'яна Бойчук у роботі &lt;a href=&quot;http://spadok.org.ua/mova-i-pysemnist/gutsulsko-boykivsko-lemkivski-leksychni-paraleli&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Гуцульсько-бойківсько-лемківські лексичні паралелі&lt;/a&gt; стверджує, що &lt;strong&gt;&lt;em&gt;нігде&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (зі вставним &lt;strong&gt;&lt;em&gt;г&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;) - це гуцульська лексема.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водночас, зустрічаємо &lt;strong&gt;&lt;em&gt;нігде&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у Євгена Гребінки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Як не крути, а правди &lt;strong&gt;нігде&lt;/strong&gt; діти:&lt;br&gt;&#xA;  Коли б, як виборного діти,&lt;br&gt;&#xA;  І другі вміли присідать,&lt;br&gt;&#xA;  То, може б, і вони зуміли так скакать&lt;/em&gt; (Є. Гребінка “Хлопціˮ)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Полюбляв це слово й Тарас Шевченко. Відомі Шевченкові рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;з балади «Причинна&lt;/strong&gt;»: &lt;em&gt;Ще треті півні не співали,/ Ніхто &lt;strong&gt;нігде&lt;/strong&gt; не гомонів; Цікаві (&lt;strong&gt;нігде&lt;/strong&gt; правди діти)/ Підкралися, щоб ізлякать&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;з поеми «Катерина»&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Нема &lt;strong&gt;нігде&lt;/strong&gt; Катерини; Та здалась на горе!..&lt;/em&gt;; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;з поеми «Гайдамаки»&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Лихо, люди, всюди лихо, &lt;strong&gt;Нігде&lt;/strong&gt; пригорнуться...; Гуляють хмари; сонце спить;/ &lt;strong&gt;Нігде&lt;/strong&gt; не чуть&#xA;  людської мови&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;тощо. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ні Тарас Шевченко, ні Євген Гребінка не були носіями гуцульського діалекту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При цьому, Лідія Гнатюк у роботі &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/new_books/Documents/kultura-slova-80.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Староукраїнське джерело мови Тараса Шевченка&lt;/a&gt; так пояснює походження &lt;strong&gt;&lt;em&gt;нігде&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наведені  приклади містять прислівник, утворений  &lt;em&gt;шляхом додавання&#xA;  заперечної частки до поширеного колись&#xA;  у староукраїнській писемності прислівника &lt;strong&gt;где&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, який для&#xA;  тогочасного українця теж був функціонально українським.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож до якого(их) діалекту(ів) відноситься застаріле ні́где&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;нігде́, і (&lt;em&gt;якщо можна&lt;/em&gt;) яка функція (походження) літери &lt;code&gt;г&lt;/code&gt; у цьому слові (вставна чи не вставна)?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-06T03:33:49.287" LastActivityDate="2017-11-06T03:33:49.287" Title="Ні́где/нігде́. До якого(их) діалекту(ів) відноситься застарілий прислівник і яка функція (походження) літери &quot;г&quot; у цьому слові?" Tags="|діалекти|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1352" PostTypeId="2" ParentId="1245" CreationDate="2017-05-07T22:32:59.760" Score="5" Body="&lt;p&gt;Дещо додам до попередньої відповіді.&#xA;Олександр Пономарів - доктор філологічних наук, професор &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2014/07/140704_ponomariv_blog22_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідає&lt;/a&gt; на питання чи є в українській мові слово однофамілець: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Словники цю лексему фіксують, але вона не належить до активного&#xA;  вжитку. Замість неї краще використовувати тезко, бо це людина не лише&#xA;  з однаковим ім'ям, а й з однаковим прізвищем.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://i.share.pho.to/045746c2_o.jpeg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Лемківської Говірки. Пиртей П.С. 2001&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;єдноіменник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -ника, ч. Ол.&lt;br&gt;&#xA;  Тезко; друга особа з тим самим ім'ям.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/rizne/zvslovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зведений словник застарілих та маловживаних слів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Тезоіменитий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — однойменний, тезка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо виразу &quot;подвійний тезка&quot; (за ім'ям і прізвищем або ім'ям та по-батькові) - на жаль, в жодному словнику не знайшлося пояснення, але словосполучення досить &lt;a href=&quot;http://odtrk.km.ua/news/8063-%D0%B4%D0%B2%D0%B0-%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D1%80%D0%B8-%D0%BC%D0%BE%D1%97,-%D0%B4%D0%B2%D0%B0-%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D1%80%D0%B8-%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%B5-%D1%82%D0%BE-%D0%BB%D1%8E%D0%B1%D0%BE%D0%B2,-%D0%B0-%D1%87%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B5-%D1%82%D0%BE-%D0%B6%D1%83%D1%80%D0%B1%D0%B0-%D0%BF%D1%80%D0%BE-%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%85-%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B6%D0%BE%D0%BA-%D1%96%D0%B7-%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B0-%D0%BC%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0-%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BD%D1%83,-%D1%8F%D0%BA%D1%96-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D1%8E%D1%8E%D1%82%D1%8C-%D1%83-%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D1%80%D0%B0%D1%85-%D1%81%D0%B2%D0%BE%D1%97-%D0%BF%D0%BE%D1%87%D1%83%D1%82%D1%82%D1%8F.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживане&lt;/a&gt; як у побутовій так і в літературній мові:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Подвійні тезки - Ольги Василівни-товаришують, скільки себе пам’ятають.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-02T08:43:28.690" LastActivityDate="2018-04-02T08:43:28.690" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1353" PostTypeId="2" ParentId="1338" CreationDate="2017-05-08T07:46:26.920" Score="9" Body="&lt;p&gt;Особисто мені подобається варіант &lt;strong&gt;&lt;code&gt;ЗА СПАСИБІ&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Він такий, наче власне український, а не перекладений з російської (принаймні, часто вживаний на Полтавщині).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, здається, значення відповідає відчуттям автора запитання (&lt;em&gt;Я особисто сприймаю це як &quot;без вигоди для себе&quot;&lt;/em&gt; - (с) з коментарів).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підтвердження знаходимо в СУМ-11.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spasybi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СПАСИБІ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;♦ &lt;strong&gt;За спасибі — &lt;em&gt;без плати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Дід знову забалакав: — ..Я людям&#xA;  служу, громаді служу — так, за хліб, за спасибі... от що!&lt;/em&gt; (Панас&#xA;  Мирний, I, 1949, 158); [Денис:] &lt;em&gt;Чорта з два я їх [ховрахів] ловитиму&#xA;  за спасибі!..&lt;/em&gt; (Марко Кропивницький, II, 1958, 11); &lt;em&gt;В пляшці була не&#xA;  горілка, а кислий оцет. Хоч оцту теж за спасибі не купиш, але Сивокіз&#xA;  образився і, відпльовуючись, пішов з весілля&lt;/em&gt; (Петро Панч, На&#xA;  калиновім мості, 1965, 10).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, знаходимо цей вислів і серед варіантів перекладу &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безвозмездно&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (переадресоване на &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;бесплатно&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;) в &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/index2.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словнику сталих виразів онлайн&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/search2.php?fullname=%E1%E5%E7%E2%EE%E7%EC%E5%E7%E4%ED%EE&amp;amp;submit=%C8%F1%EA%E0%F2%FC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БЕЗВОЗМЕЗДНО&lt;/a&gt;.&#xA;  Див. БЕСПЛАТНО.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/search2.php?fullname=%E1%E5%F1%EF%EB%E0%F2%ED%EE&amp;amp;submit=%C8%F1%EA%E0%F2%FC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БЕСПЛАТНО&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Бесплатно сделать, получить, дать что-либо&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Зробити, одержати, дати що безплатно (неплатно, безвідплатно); без&#xA;  плати зробити, одержати, дати що; (розм.) дурно (задурно, дармо,&#xA;  даром, задарма, на дурницю) зробити, одержати, дати що; &lt;strong&gt;за&#xA;  спасибі&lt;/strong&gt;; (жарт.) за так гроші (грошей). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;|| &lt;em&gt;Усім дівкам продає, своїй Домні дурно дає&lt;/em&gt;. Чубинський. &lt;em&gt;Чи бачили&#xA;  — робити на дурницю!&lt;/em&gt; Кочерга. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Як тільки прийдете — стукніть у моє&#xA;  віконце. Просто так, за спасибі&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Земляк. Для тебе ні по чім: за&#xA;  так гроші&lt;/em&gt;. Кониський.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У доповнення до запропонованого жартівливого варіанту &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;за так гроші (грошей)&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; ще скажу, що на Полтавщині почасти можна почути &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Відтанцюєш(те)!&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, діалог: - &lt;strong&gt;Скільки з мене/що я винен (за роботу/послугу)? - Відтанцюєш(те)!&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;відтанцюєш(те)&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; означає: &quot;&lt;em&gt;Платити нічого не треба, за спасибі, але коли у мене (або в моїх дітей) буде весілля або яке інше свято, то щоб гарно танцював(ли), щоб було весело &quot;на усе село&quot;, це й буде найкращою віддякою.&lt;/em&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD.&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/334/bohdan-kuts&quot;&gt;@Bohdan Kuts&lt;/a&gt; додає, що на Львівщині кажуть &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;За дякую!&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD 2.&lt;/strong&gt; Щоправда, &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/69/artemix&quot;&gt;@Artemix&lt;/a&gt; підказує, що оригінальне &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безвозмездно&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; має певне стилістичне забарвлення (&lt;em&gt;книжне, офіційне&lt;/em&gt;), на противагу &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;за спасибі&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;за дякую&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-05-13T07:33:30.860" LastActivityDate="2017-05-13T07:33:30.860" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1354" PostTypeId="2" ParentId="1351" CreationDate="2017-05-08T22:12:43.867" Score="8" Body="&lt;p&gt;Дозволю собі сфокусуватися лише на походженні &lt;code&gt;/г/&lt;/code&gt; у цьому слові, тому що мені здається, що у даному випадку має місце не діалектизм, а навпаки, йдеться про цілком притаманне слов'янським мовам явище.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У фонетиці — не лише українській — є декілька фундаментальних явищ, які обумовлюють зміни у словах. Цими явищами є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Діереза&lt;/strong&gt; — випадіння звуку при умові наявності деяких сусідніх звуків;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Протеза&lt;/strong&gt; — вставлення звуку на початку слова для полегшення вимовляння слова у поєднанні з попереднім словом;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Епентеза&lt;/strong&gt; — вставлення звуку між двома іншими для полегшення вимовляння цієї пари;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як вказано у &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/838/8&quot;&gt;цій відповіді&lt;/a&gt;, сучасна українська мова знає три основні &lt;strong&gt;протетичні приголосні&lt;/strong&gt;: &lt;code&gt;[j]&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;[w]&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;[ɦ]&lt;/code&gt; (від себе додам: ще &lt;code&gt;[л]&lt;/code&gt;, напр., &lt;em&gt;едва/ледве&lt;/em&gt;).&lt;br&gt;&#xA;Саме протерична &lt;code&gt;[ɦ]&lt;/code&gt; і є причиною того, що існує пара &lt;em&gt;ніде/нігде&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Стосовно &lt;code&gt;[ɦ]&lt;/code&gt;, є ще пари &lt;em&gt;Анна/Ганна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;армата/гармата&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;усениця/гусениця&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто зазначити, що діереза і протеза/епентеза нерозривно пов'язані між собою. Іноді навіть буває складно встановити, яка форма слова є «початковою», а яка утворилася пізніше (наприклад, у парі &lt;em&gt;она/вона&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У даному випадку, Фасмер &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B3%D0%B4%D0%B5#.D0.AD.D1.82.D0.B8.D0.BC.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D0.B8.D1.8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вказує&lt;/a&gt;, що українське слово &lt;em&gt;«де»&lt;/em&gt; походить від ст.-слав. &lt;code&gt;къде&lt;/code&gt;, тому варто вважати, що сучасне українське &lt;em&gt;«де»&lt;/em&gt; — це наслідок діерези, а не навпаки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-05-08T22:12:43.867" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1355" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1441" CreationDate="2017-05-09T01:54:40.913" Score="11" ViewCount="1059" Body="&lt;p&gt;Часто можна зустріти застосування зі словом &lt;em&gt;«болить»&lt;/em&gt; давального відмінку займенників, як-то у словосполученні &lt;em&gt;«мені болить…»&lt;/em&gt; замість більш «стандартного» &lt;em&gt;«у мене болить…»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Промине, проплине, Наче лист по воді, Все, що в дні молоді Так &lt;strong&gt;боліло мене&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — Іван Франко, XIII, 1954, 82;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Ні, &lt;strong&gt;мене болить&lt;/strong&gt;, що Римом зватись може така потвора&lt;/em&gt; — Леся Українка, II, 1951, 507;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;О, Україно! Сонце волі! Від ран твоїх &lt;strong&gt;мене болить&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — Павло Тичина, II, 1957, 109. &#xA;  &lt;em&gt;Дуже сумував і од того перший раз на Капрі &lt;strong&gt;боліла мені&lt;/strong&gt; голова і груди&lt;/em&gt; — Коцюбинський, III, 1956, 334;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Після бійки Семен лежав на соломі, і всі кості &lt;strong&gt;йому боліли&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — Леся Українка, III, 1952, 638;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Тяжко було б описати, як ті сльози &lt;strong&gt;боліли пані&lt;/strong&gt; Шумінській&lt;/em&gt; — Наталія Кобринська, Вибрані твори, 1954, 16;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Болить і йому&lt;/strong&gt; кривда, що її чинить над посполитими шляхта&lt;/em&gt; — Панч, Гомоніла Україна, 1954, 420;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bolity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; таку граматику:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;у кого, рідше &lt;strong&gt;кому&lt;/strong&gt;, розм., рідко &lt;strong&gt;кого&lt;/strong&gt;, також без додатка. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але це ж — СУМ, з усіма його недоліками. :)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне, запитання: чи керує дієслово &lt;em&gt;болить&lt;/em&gt; давальним відмінком керованих іменників чи займенників?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-09T02:12:41.220" LastActivityDate="2017-06-04T14:37:52.273" Title="Чи є питомим застовування давального відмінку у словосполученні &quot;мені болить&quot;?" Tags="|відмінювання|керування-відмінками|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1356" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-09T07:12:58.953" Score="9" ViewCount="2635" Body="&lt;p&gt;Російська має вираз &quot;тут как тут&quot;, що означає, що щось чи хтось з'явився в певному місці саме в потрібний момент.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як приклад &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%82%D1%83%D1%82_%D0%BA%D0%B0%D0%BA_%D1%82%D1%83%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;в рос. словнику&lt;/a&gt; наводиться фрагмент вірша Лермонтова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Чуть утро осветило пушки &#xA;И леса синие верхушки&#xA;Французы тут как тут&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що в перекладі українською (єдиному який я знайшов) передається одним словом &lt;code&gt;тут&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Ледь заблищало вранці знову&#xA;й осяяло лісні покрови –&#xA;а вже й французи тут.&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є сталий вираз в українській мові із відповідним значенням?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2018-11-10T12:44:36.557" LastActivityDate="2018-11-10T12:44:36.557" Title="Як перекласти українською російський вираз &quot;тут как тут&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1357" PostTypeId="2" ParentId="1356" CreationDate="2017-05-09T07:53:20.380" Score="11" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/index2.php&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих виразів онлайн&lt;/a&gt; пропонує такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тут как тут&lt;/strong&gt; (разг.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Тут і (тут як) уродився, уродилася, уродилося&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;як тут&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; (&lt;em&gt;іноді&lt;/em&gt;) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;сусіль&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підтвердження першому варіанту знаходимо в СУМ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/urodzhuvatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;УРОДЖУВАТИСЯ (ВРОДЖУВАТИСЯ)&lt;/a&gt;, оджуюся, оджуєшся, недок., рідко, УРОДИТИСЯ (ВРОДИТИСЯ), оджуся, одишся, док.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;♦ &lt;strong&gt;Так і уродився&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;Тут і уродився&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;Як (немов) уродився&lt;/strong&gt; —&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;з'явився раптово, несподівано&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;«І чому хоч Прокіп не прийшов вечеряти!» — думаю. Коли він так і вродився перед очима моїми!&lt;/em&gt; (Марко&#xA;  Вовчок, I, 1955, 127); &lt;em&gt;Аж ось і пан наш раптом немов уродився перед&#xA;  нами&lt;/em&gt; (Іван Франко, II, 1950, 53); &lt;em&gt;На рундуці коло крамниці, як&#xA;  уродився, дід Маркіян; розмахує руками, щось доводить людям&lt;/em&gt; (Степан&#xA;  Васильченко, II, 1959, 185); &lt;strong&gt;Уроджуватися (уродитися) там, де [і] не&#xA;  сіяли&lt;/strong&gt; див. сіяти; &lt;strong&gt;Як (наче, немов і т. ін.) уродитися з-під (з)&#xA;  землі&lt;/strong&gt; див. земля.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варті уваги також два додаткових варіанти, наведені в СУМ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sijaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СІ́ЯТИ&lt;/a&gt;, сію, сієш, недок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Уроджуватися (уродитися) там, де [і] не сіяли&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;з'являтися там, куди не запрошували, де не чекали.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Він вроджувався й там, де його&#xA;  не сіяли, і підбивав хліборобів або палити панів, або скіпати з них&#xA;  лучину&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, I, 1962, 614); &lt;em&gt;Кореспонденти — це такі&#xA;  люди, що можуть вродитися навіть там, де їх і не сіяли&lt;/em&gt; (Вадим Собко,&#xA;  Біле полум'я, 1952, 156).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zemlja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЗЕМЛЯ́&lt;/a&gt;, і, жін&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Як (наче, немов і т. ін.) вирости (виринути, уродитися і т. ін.) з-під (з) землі&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;раптово, несподівано з'явитися.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Враз біля&#xA;  нас як з-під землі виріс стражник Чапля&lt;/em&gt; (Петро Панч, Гарні хлопці,&#xA;  1959, 32); &lt;em&gt;Всі три хлопці з'явилися, як би з-під землі виринули&lt;/em&gt;&#xA;  (Лесь Мартович, Тв., 1954, 148); &lt;em&gt;Скрізь по полю — ліворуч і праворуч&#xA;  — стояли гармати, гармати, гармати... Немов уродилися з землі&lt;/em&gt; (Олесь&#xA;  Гончар, III, 1959, 217).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доповню, що на Полтавщині вживається &lt;strong&gt;&lt;em&gt;А(ж) ось і він&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;вона/він/ми&lt;/em&gt; тощо)! у такому ж значенні. Підтвердження знаходимо в СУМ:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ОСЬ&lt;/a&gt;, част.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Аж ось:&lt;/strong&gt; а) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;коли раптом; несподівано&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Сіли за вечерю, аж ось ізнов іде Кирило Тур&lt;/em&gt; (Пантелеймон Куліш, Вибр., 1969, 95)...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-05-09T07:53:20.380" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1358" PostTypeId="2" ParentId="1350" CreationDate="2017-05-10T09:28:25.187" Score="5" Body="&lt;p&gt;Цікаво, що якщо шукати у словнику УЛІФ отак: &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=граф&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То він видає два релевантні результати (третій &amp;mdash; &quot;графа́&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;граф 1&lt;/strong&gt;  – іменник чоловічого роду, істота   &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;відмінок       однина              множина&#xA;родовий        гра́фа               гра́фів&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;та &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;граф 2&lt;/strong&gt; – іменник чоловічого роду  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;відмінок       однина              множина&#xA;родовий        гра́фа, гра́фу        гра́фів&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, титул &quot;граф&quot; у родовому відмінку &amp;mdash; завжди &quot;графа&quot;, а інші вжитки &amp;mdash; як &quot;графа&quot; так і &quot;графу&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Але&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо шукати через звичайний інтерфейс, то словник уточнює що &quot;&lt;strong&gt;граф 1&lt;/strong&gt;&quot; це &quot;титулована особа&quot;, а &quot;&lt;strong&gt;граф 2&lt;/strong&gt;&quot; &amp;mdash; &quot;математичний об'єкт&quot; і варіант родового відмінка &quot;графу&quot; не наводить в жодній статті, звідки виникає питання &amp;mdash; з якого словника беруться посилання за таким хакнутим посиланням, бо очевидно що це якась інша версія словника, що відрізняється від того, що доступний через звичайний користувацький інтерфейс.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-05-10T09:28:25.187" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1359" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-10T09:55:50.087" Score="13" ViewCount="1868" Body="&lt;p&gt;Які слова, корені слів або словосполучення слід вживати для позначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;пристрою керування (ручки) автомобіля, літака, корабля (steering wheel),&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пристрою керування (ручки) мотоцикла або ровера (handlebar),&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пристрою зміни напрямку, висоти, глибини через зміну напрямку потоку (rudder)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;систем зміни напрямку взагалі та їх частин (steering control, steering arm, steering linkage etc.),&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;у похідних словах — прикметниках, дієсловах та інш. (steering, to steer)?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="172" LastEditorUserId="172" LastEditDate="2017-05-10T10:14:40.970" LastActivityDate="2018-03-11T13:24:56.287" Title="Чим відрізняються значення слів «кермо», «стерно» та «руль»?" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1360" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1361" CreationDate="2017-05-10T18:57:56.150" Score="8" ViewCount="214" Body="&lt;p&gt;Some languages have different versions of &quot;uh...&quot; or &quot;um...&quot; For example, Spanish uses &quot;es de...&quot; to fill the same function. Does Ukrainian have its own word?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastActivityDate="2017-11-06T03:26:53.547" Title="Conversational Space Filler (Translation of &quot;um...&quot;)" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1361" PostTypeId="2" ParentId="1360" CreationDate="2017-05-10T22:22:44.480" Score="9" Body="&lt;p&gt;Yes, we call these &lt;em&gt;слова-паразити&lt;/em&gt; (parasite words). There are several kinds of these, and the linguists and avid language speakers often consider these words harmful, however, each category to a greater or lesser extent.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Filler words&lt;/strong&gt; are used when a speaker makes a pause to think what they say next or looking for a good wording. They usually have &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Onomatopoeia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;onomatopoeic&lt;/a&gt; nature, so they are mostly similar to their English counterparts.&lt;br&gt;&#xA;Examples are &lt;em&gt;гм, хм, м-м-м, е-е-е&lt;/em&gt;, etc.&lt;br&gt;&#xA;They are often considered less harmful, and many speakers do not protest against it;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Words that appear due to &lt;strong&gt;inability of the speaker to fill the pause&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;These words are &lt;em&gt;ну&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;ну-у-у&lt;/em&gt; (well), &lt;em&gt;значить&lt;/em&gt; ({this} means), &lt;em&gt;так би мовити&lt;/em&gt; (so to say), &lt;em&gt;чесно кажучи&lt;/em&gt; (frankly speaking), &lt;em&gt;коротше&lt;/em&gt; (briefly; in short), &lt;em&gt;ніби&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;типу&lt;/em&gt; (kind of), &lt;em&gt;до речі&lt;/em&gt; (by the way), &lt;em&gt;це са́ме&lt;/em&gt; (this very), &lt;em&gt;насправді&lt;/em&gt; (in reality; indeed), &lt;em&gt;взагалі{-то}&lt;/em&gt; (in general);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Emotional parasites&lt;/strong&gt; often appear as a part of youth slang: &lt;em&gt;реально&lt;/em&gt; (really), &lt;em&gt;капець&lt;/em&gt; (disappointment or failure, derived from &lt;em&gt;кінець&lt;/em&gt; = &quot;the end&quot; and the German word &lt;em&gt;kaputt&lt;/em&gt; = &quot;ruined&quot;), &lt;em&gt;тупо&lt;/em&gt; (dumbly), &lt;em&gt;просто&lt;/em&gt; (simply), &lt;em&gt;прямо&lt;/em&gt; (straight);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Feedback parasites&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;тю&lt;/em&gt; (a contraction of &lt;em&gt;тьху&lt;/em&gt;, phew/shoo), &lt;em&gt;так?&lt;/em&gt; (isn't it?), &lt;em&gt;справді?&lt;/em&gt; (really?), &lt;em&gt;та ну?&lt;/em&gt; (come on; tell me; get out!), &lt;em&gt;самі розумієте&lt;/em&gt; (you know).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;A classical example in Ukrainian literature is the person of Voznyy in Ivan Kotlyarevsky's stage play &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Natalka_Poltavka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&quot;Natalka Poltavka&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (1819) (Возний у пʼєсі І. Котляревського «Наталка Полтавка»). His speech was full of parasite words, weird mixture of Russian and Ukrainian words, and &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Officialese&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;канцелярит&lt;/a&gt;, a bureaucratic speech of Russian officials who were otherwise unable to formulate their thoughts. Here's how Voznyy expressed his love to Natalka:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Бачив я многих — і ліпообразних, і багатих, но серце моє не імієть, &lt;strong&gt;теє-то як його&lt;/strong&gt;, к ним поползновенія. Ти одна заложила ему позов на вічнії роки, і душа моя ежечасно волаєть тебе і послі нищпорной даже години.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;When Natalka admits that she does not comprehend his &quot;highly educated speech&quot;, he tries to speak in simpler words:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Так знай же, що я тебе давно уже, &lt;strong&gt;теє-то як його&lt;/strong&gt;, полюбив, як тільки ви перейшли жити в наше село.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-06T03:26:53.547" LastActivityDate="2017-11-06T03:26:53.547" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1363" PostTypeId="2" ParentId="1269" CreationDate="2017-05-11T18:42:43.870" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Подальший лист&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;&lt;code&gt;лист із (щодо) подальших кроків&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Принаймні, такий варіант перекладу і вживання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;follow-up&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; знаходимо в документах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/994_113&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Підсумковий документ&lt;/a&gt; Віденської зустрічі 1986 року представників  держав-учасниць  Наради  з питань безпеки і співробітництва в Європі, що відбулася на  основі  положень Підсумкового  акта, які відносяться до &lt;strong&gt;&lt;em&gt;подальших кроків&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; після наради (Concluding Document of Vienna Meeting 1986 of Representatives &#xA;of the Participating States of  the  Conference  on  Security  and Co-operation in Europe, Held on the Basis of the Provisions of the Final Act Relating to the &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Follow-up&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; to  the  Conference)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lpehea.in.ua/sites/default/files/documents/2014/09/22/glossary_9.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосарій Європейського простору вищої освіти (ЄПВО)&lt;/a&gt;  - EUROPEAN STANDARDS/ЄВРОПЕЙСЬКІ&#xA;СТАНДАРТИ - ... &lt;strong&gt;&lt;em&gt;follow-up procedures&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;подальші процедури&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;/...&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.uiip.org.ua/wp-content/uploads/2015/05/UIIP_UCBI-Handouts.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Матеріали семінару &quot;Підтримка розвитку громади зсередини&quot;&lt;/a&gt; проекту UCBI/USAID - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Follow-up проекту&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;подальший розвиток&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додатково, стаття в СУМ на слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podaljshyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОДА́ЛЬШИЙ&lt;/a&gt;, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Який настає, іде, відбувається і т. ін. після чого-небудь, за чимсь; протилежне попередній.&lt;/strong&gt; Контузія і нелегке подальше життя&#xA;  наклали свій відбиток на характер і душевний склад хлопця (Іван Цюпа,&#xA;  Вічний вогонь, 1960, 132); Знали, нелегкою буде подальша дорога (Олесь&#xA;  Гончар, II, 1959, 128); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;Який триває далі, продовжується (про розвиток, прогрес і т.&#xA;  ін.)&lt;/strong&gt;. Лірична тема батьківщини, її людей і пейзажу знайшла подальший&#xA;  розвиток у творчості художників-реалістів (Літературна Україна, 27.III&#xA;  1964, 4).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-05-12T11:29:56.740" LastActivityDate="2017-05-12T11:29:56.740" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1364" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1374" CreationDate="2017-05-13T07:35:31.817" Score="4" ViewCount="2589" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Хлопці зустріли мене як і можна було очікувати: весело, жваво і з&#xA;  новими трофеями: консервами і яблуками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходить дві двокрапки в реченні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-05-14T09:16:04.420" LastActivityDate="2017-05-17T08:19:05.960" Title="Допоможіть розставити розділові знаки в такому реченні" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1365" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1369" CreationDate="2017-05-13T12:50:23.710" Score="6" ViewCount="219" Body="&lt;p&gt;Натрапив на таку &lt;a href=&quot;http://blog.golovatyi.info/category/programming/problems/%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C-%D1%96-%D1%81%D0%B8%D0%BD%D1%85%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;задачу&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Є певний ресурс (черга, файл, таблиця, тощо) з якого одночасно може&#xA;  читати довільна кількість нитей-&lt;strong&gt;читачів&lt;/strong&gt;, але писати одночасно може&#xA;  лише одна нить-&lt;strong&gt;письменник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Треба реалізувати сихнхронізацію цього ресурсу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Логічно було б читач-писач, але пошук &quot;писача&quot; в інеті позитивних результатів не дав. Чи таки письменник?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastEditorUserId="334" LastEditDate="2017-05-17T10:40:54.940" LastActivityDate="2017-05-17T10:40:54.940" Title="Читач/письменник чи може &quot;писач&quot; якийсь?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1367" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1370" CreationDate="2017-05-13T14:38:41.457" Score="11" ViewCount="106" Body="&lt;p&gt;Є книга російського автора з описом географічних об'єктів небесного тіла. Згадуючи один з таких об'єктів, автор використовує назву, прийняту в російськомовній науковій літературі, зазначаючи, що в англомовній вживається інша. В українській вікі бачимо транскрибовану англомовну назву.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яку з назв краще використати при перекладі текста українською?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оновлення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Йдеться про плато на Марсі: в тексті - &quot;Фарсида&quot;, в англомовній літературі - &quot;Tharsis&quot;, в українській вікі - &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тарсис&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="603" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-04-07T22:20:35.187" LastActivityDate="2021-04-07T22:20:35.187" Title="Переклад назви географічного обʼєкта" Tags="|переклад|from-russian|власні-назви|запозичені-слова|from-greek|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1368" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1417" CreationDate="2017-05-13T17:15:42.743" Score="4" ViewCount="8076" Body="&lt;p&gt;Мене цікавить,які можна навести правильні синонімічні варіанти до такої зв'язки „Якщо &amp;lt;перелік умов&gt;, то &amp;lt;висновки&gt;“. Мені спадає на думку лише один варіант „Нехай ..., тоді ...“.&lt;br&gt;&#xA;Колись мене переконували у тому, що варіант „Якщо ..., тоді ...“ безглуздий. Мовляв, правильним є „Нехай &amp;lt;перелік умов&gt;. Тоді &amp;lt;висновки&gt;“, тобто утворюються два речення (додав уточнення з огляду на першу відповідь).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому буду вдячним як за синоніми до „Якщо ..., то ...“, так і за пояснення, чому варіант „Якщо ..., тоді ...“ - невдалий.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastEditorUserId="299" LastEditDate="2017-05-24T18:17:57.137" LastActivityDate="2017-05-25T10:58:14.387" Title="Синоніми до „Якщо ..., то ...“" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1369" PostTypeId="2" ParentId="1365" CreationDate="2017-05-14T05:10:03.467" Score="7" Body="&lt;p&gt;Як синоніми до письменник можна навести такі слова: літератор, літерат, письмовець, письмак, писака.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=writer&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; можна знайти такі переклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;writer&lt;/strong&gt; [ˈraɪtə, &lt;em&gt;амер&lt;/em&gt;. ˈraɪt̬(ə)r] &lt;em&gt;n&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;     1) письме́нник, письме́нниця; а́втор, а́вторка&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;writer&lt;/strong&gt; = ['raɪtə] &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; запи́сувач &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; реда́ктор (&lt;em&gt;у групі документування&#xA;  розробок&lt;/em&gt;) &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; а́втор, письме́нник &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;writer&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;комп&lt;/em&gt;.) запи́сувач, запи́сувальний при́стрій&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=reader&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;reader&lt;/strong&gt; = ['ri:də] &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; чита́ч (&lt;em&gt;людина&lt;/em&gt;) &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; зчи́тувач, чита́льний при́стрій &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; програ́ма чита́ння (зчи́тування) &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, можливо, &lt;strong&gt;зчитувач/записувач.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-05-14T05:10:03.467" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1370" PostTypeId="2" ParentId="1367" CreationDate="2017-05-14T10:20:13.153" Score="7" Body="&lt;p&gt;Як вже зазначено в коментарі, частина відповіді на ваше запитання знаходиться тут:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/438/240&quot;&gt;&amp;quot;Т&amp;quot; чи &amp;quot;ф&amp;quot; як відповідник &amp;quot;Th&amp;quot; (Θ) при запозиченні з грецької?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В наступному коментарі бачимо слово &lt;a href=&quot;https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%AA%D7%A8%D7%A9%D7%99%D7%A9_(%D7%A2%D7%99%D7%A8)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;תרשיש&lt;/a&gt; - яке на івриті читається як &quot;Таршиш&quot;. Перехід від звуку &quot;ш&quot; до звуку &quot;с&quot; зрозумілий, бо в арамейських мовах ці звуки позначаються однаковою літерою і розрізняються тільки розташуванням крапки над цією літерою (в івриті) або  наявністю/відсутністю трьох крапок над цією літерою (в арабській). Таким чином, слова з літерою &quot;шин&quot; з арамейських мов часто потрапляють до романських, германських і слов’янських вже з літерою &quot;сін&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Давайте пройдемося іншими слов’янськими мовами, щоби не зациклюватися на російській:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%81_(%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%81)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Болгарська&lt;/a&gt; - Тарсис&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://cs.wikipedia.org/wiki/Tharsis&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Чеська&lt;/a&gt; - Tharsis&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Tharsis&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Польська&lt;/a&gt; - Tharsis&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://hr.wikipedia.org/wiki/Tharsis&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Хорватська&lt;/a&gt; - Tharsis&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://sk.wikipedia.org/wiki/Tharsis&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словацька&lt;/a&gt; - Tharsis&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#sk/sl/Tharsis&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словенська&lt;/a&gt; - Tharsis&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://be.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%BD%D1%86%D1%8B%D1%8F_%D0%A4%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%96%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Білоруська&lt;/a&gt; - Фарсіда&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Маємо: щонайменше 6 слов’янських мов із транслітерацією &quot;Тарсіс/Tharsis&quot;, і дві слов’янські мови (російська й білоруська (друга ще й під впливом першої, тобто, не можемо казати про самостійне рішення саме так транслітерувати)) з - &quot;Фарсіда/Фарсида&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знаходжу, як змінювалося це слово в російській. Роблю припущення, що їм воно як завжди просто &quot;так лучше звучит&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не бачу жодної причини брати до уваги транслітераційну практику північно-східного сусіда при перекладі книг на українську — в цій практиці бракує мінімальної логіки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сміло використовуйте міжнародну транслітерацію. Українцям, які читають переклади з назвою, що співзвучна назвам того місця в інших мовах, буде легше пізнавати світ, бо вони знатимуть, про що йдеться, а не здогадуватимуться, що &quot;Тарсіс&quot;, або &quot;|Th|aрсіс&quot; - то, насправді, &quot;наша&quot; &quot;Фарсіда&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-05-14T10:39:41.823" LastActivityDate="2017-05-14T10:39:41.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1371" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1373" CreationDate="2017-05-14T13:44:48.957" Score="2" ViewCount="65" Body="&lt;p&gt;Я перекладаю статтю про рейтрейсинг трикутників для того щоб потім це використовувати для полігональних моделей.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://www.scratchapixel.com/lessons/3d-basic-rendering/ray-tracing-rendering-a-triangle/geometry-of-a-triangle&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; є підзаголовок - Coordinate System Handedness&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я розумію, що це пов'язано з правобічною і лівобічною системою координат.&#xA;Але як це точно перекласти?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розділ, який я перекладаю пов'язаний з визначенням нормалі поверхні трикутника. Тому в залежності від того, яку систему координат я буду використовувати чи лівобічну, чи правобічну, нормаль (тобто векторний добуток від двох векторів) буде направлена в ту чи іншу сторону трикутника. Нормаль - це перпендикулярний вектор до поверхні площини.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastEditorUserId="951" LastEditDate="2017-05-14T18:57:51.327" LastActivityDate="2017-05-14T18:57:51.327" Title="Як правильно перекласти з англійської Coordinate System Handedness?" Tags="|переклад|from-english|терміни|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1372" PostTypeId="2" ParentId="1371" CreationDate="2017-05-14T15:24:31.267" Score="4" Body="&lt;p&gt;Раджу консультуватись із e2u. &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=handedness&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ось&lt;/a&gt; результат пошуку звідти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;handedness&lt;/strong&gt; хіра́льність див. &lt;em&gt;тж chirality&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;['hændɪdnəs]&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;left-handedness&lt;/strong&gt; лівооберто́вість; закру́ченість улі́во&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;[ˌlεft'hændɪdnəs]&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;right-handedness&lt;/strong&gt; правооберто́вість; закру́ченість упра́во&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;[ˌraɪt'hændɪdnəs] &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча перше, що мені спало на думку -- ліво-, праворучність, але таких слів немає:)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-05-14T15:24:31.267" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1373" PostTypeId="2" ParentId="1371" CreationDate="2017-05-14T16:12:35.090" Score="4" Body="&lt;p&gt;Беручи до уваги ваші пояснення, йде мова про напрямленість або орієнтацію системи координат. Адже кожна система координат у тривимірному просторі визначається своїм ортонормованим базисом, який є УПОРЯДКОВАНОЮ трійкою одиничних векторів (великі букви - мої). Якраз цей порядок векторів визначає два можливі набори - ліва та права трійка векторів. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені, як математику, слово хіральність зовсім не до вподоби. Ніколи на нього не надибував у математичних текстах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А позаяк кожний вектор з базису визначає координатну вісь, то здається у даній ситуації пасує такий переклад „Напрямленість системи координат“, Орієнтація системи координат“ або „Порядок осей системи координат“.&#xA;Вибирайте, який влучніший.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastActivityDate="2017-05-14T16:12:35.090" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1374" PostTypeId="2" ParentId="1364" CreationDate="2017-05-14T21:45:03.950" Score="4" Body="&lt;h3&gt;Дві можливі інтонації&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Хлопці зустріли мене &amp;lt;1&gt; як і можна було очікувати &amp;lt;2&gt; весело, жваво і з новими трофеями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— можна інтонувати двома способами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вважаючи основною частиною «хлопці зустріли мене весело, жваво і з новими трофеями». «Як і можна було очікувати» в такому випадку є вставною частиною (&lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/1364#comment3702_1364&quot;&gt;per Oksana Gubrenko&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Хлопці зустріли мене (як і можна було очікувати) весело, жваво і з новими трофеями. &lt;em&gt;(&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par123p2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 123, п. 2&lt;/a&gt;)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Хлопці зустріли мене, як і можна було очікувати, весело, жваво і з новими трофеями. &lt;em&gt;(&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par118Ap11&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 118, А, п. 11&lt;/a&gt;)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Хлопці зустріли мене — як і можна було очікувати — весело, жваво і з новими трофеями. &lt;em&gt;(&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par121p14&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 121, п. 14&lt;/a&gt;)&lt;/em&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проблеми двох двокрапок в такому випадку взагалі немає.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вважаючи основною частиною «хлопці зустріли мене [так], як і можна було очікувати». «Весело, жваво і з новими трофеями» в такому випадку є поясненням до (суттєвої, а не вставної) частини «як і можна було очікувати».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перед переліком «весело, жваво і з новими трофеями» ставиться двокрапка за &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par120p1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 120, п. 1&lt;/a&gt; — узагальнюючою частиною в такому випадку можна вважати «[так], як і можна було очікувати» (насправді відповідно до &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par120p1prym1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;примітки 1&lt;/a&gt; двокрапку можна ставити і без узагальнюючої частини). Також, якщо дуже хочеться, можна вважати «весело, жваво і з новими трофеями» окремим односкладним реченням, що розкриває зміст попереднього, і поставити ту саму двокрапку вже за &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par120p2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 120, п. 2&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Хлопці зустріли мене [так], як і можна було очікувати: весело, жваво і з новими трофеями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в такому випадку виникає проблема двох двокрапок (див. нижче).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слід зазначити, що вибір між інтонацією 1 і інтонацією 2 &lt;strong&gt;не корелює&lt;/strong&gt; з наявністю продовження («консервами і яблуками») і проблемою двох двокрапок. Я маю на увазі, що варіант 1 не має використовуватися як шлях уникнути двох двокрапок — вибір між варіантом 1 і варіантом 2 залежить від задуму автора (які частини суттєвіші і як він інтонує речення). Проблема двох двокрапок має вирішуватися іншим способом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Проблема двох двокрапок у випадку інтонації 2&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Хлопці зустріли мене, як і можна було очікувати: весело, жваво і з новими трофеями: консервами і яблуками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Припустимо, потрібна саме інтонація 2 — то що ж робити з двома двокрапками? (Можна банально взяти «консервами і яблуками» в дужки — але припустімо, що це нас не влаштовує.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По факту замість двокрапки іноді ставлять тире. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Другу двокрапку на тире замінювати, на мою думку, не варто — бо в конструкції «…: а, б, в — …» люди очікують після тире узагальнююче слово (за &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par121p5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 121, п. 5&lt;/a&gt;) чи продовження речення, що почалося до двокрапки, — а не інший перелік, узагальнюючим словом для якого є останній член першого переліку.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Відповідно лишається лише замінити на тире першу двокрапку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Хлопці зустріли мене, як і можна було очікувати — весело, жваво і з новими трофеями: консервами і яблуками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як тоді можна аргументувати тире в скороченному реченні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Хлопці зустріли мене, як і можна було очікувати — весело, жваво і з новими трофеями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чесно, я не знаю повної відповіді на це запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я знаю, що тире часто ставиться (замість двокрапки) перед переліком по факту.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я знаю, що правила російської пунктуації, які не завжди збігаються з українськими, але часто прописані детальніше, це явно дозволяють (&lt;a href=&quot;http://old-rozental.ru/punctuatio.php?sid=189#ppp_1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Розенталь, § 72, п. 1&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Деякі підручники &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1494080740591/dokumentoznavstvo/punktuatsiya&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зазначають&lt;/a&gt;: «Іноді замість двокрапки після узагальнювального слова можна ставити тире.» Але при цьому, на жаль, додають: «У таких випадках однорідні члени мають характер побіжного зауваження…» — що не відповідає нашій ситуації.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, можна аргументувати просто &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par121p17&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 121, п. 17&lt;/a&gt; — інтонаційною паузою?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-05-14T22:18:34.430" LastActivityDate="2017-05-14T22:18:34.430" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1375" PostTypeId="2" ParentId="630" CreationDate="2017-05-15T14:17:57.893" Score="3" Body="&lt;p&gt;Перш за все слід звернути увагу, що за інформацією, яку вдалося відшукати, зокрема, в таких джерелах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://posibnyky.vntu.edu.ua/u_m/4.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Посібник &quot;Українська мова&quot;&lt;/a&gt; з ресурсу Електронні посібники ВНТУ,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-lifehacks.ed-era.com/8lec/stupeni.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн-курс &quot;ЛАЙФХАКИ З УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ&quot;&lt;/a&gt; з курсів EdEra,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://subject.com.ua/ukrmova/dovidnik/92.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Довідник з української мови&lt;/a&gt; з ресурсу підручників,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/stupenyuvannya-yakisnyh-prykmetnykiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Як ми говоримо»&lt;/a&gt; Бориса Антоненка-Давидовича,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://fakty.ua/170948-professor-nataliya-shumarova-u-prikmetnik-v-sl-pij-lisij-bosij-chi-golij-nema-stupen-v-por-vnyannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рубрика &quot;Уроки української&quot;&lt;/a&gt; від професора Наталії Шумарової в газеті &quot;Факти і коментарі&quot;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;вищий ступінь порівняння прикметників звичайно вимагає після себе&#xA;&lt;strong&gt;прийменників&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;від&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;за&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;над&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;проти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;порівняно з&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; з відповідними відмінками або &lt;strong&gt;сполучників&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;як&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ніж (аніж)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;Страх — більший &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; переполоху&lt;/em&gt;» (М. Номис); &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;Це буде мій твір, може, кращий &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; ті, які ви читали&lt;/em&gt;» (М. Коцюбинський); &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;У дружбі він свої чуття гартує, у нім сильніше «наше» &lt;strong&gt;над&lt;/strong&gt; «моє»&lt;/em&gt; (І. Муратов); &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;«У нашім раї на землі нічого кращого немає, &lt;strong&gt;як&lt;/strong&gt; тая мати молодая з своїм дитяточком малим»&lt;/em&gt; (Т. Шевченко); &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;Повітря в горах — дуже прозоре, отже, й видимість тут стала набагато краща, &lt;strong&gt;ніж&lt;/strong&gt; на рівнині&lt;/em&gt;» (О. Гончар).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стверджується, що відступи від цього правила, коли, аби утворити вищий ступінь прикметника, вдаються до прислівникової форми з родовим відмінком слова: «&lt;em&gt;У зайця задні ноги довше передніх&lt;/em&gt;»; «&lt;em&gt;Він розумніше свого брата&lt;/em&gt;», а також до вживання конструкцій із займенником/сполучником &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чим&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, є ненормативними і помилковими.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В той же час СУМ зазначає два випадки (один з яких позначено як розмовний), коли вживання сполучника &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чим&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; є нормативним для порівняльних конструкцій:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chym&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЧИМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;спол. порівняльний. &lt;strong&gt;Вводить у складне речення порівняльне підрядне або член речення, маючи в наступному реченні або частині його&#xA;  співвідносне слово &lt;em&gt;тим&lt;/em&gt;, рідше &lt;em&gt;то&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Цілину хіба орють парою?&#xA;  ну, ну! Так і у господарстві: &lt;strong&gt;чим&lt;/strong&gt; більше рук, &lt;strong&gt;то&lt;/strong&gt; і швидче&#xA;  [швидше] діло поспіє&lt;/em&gt; (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 122); &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Чим&lt;/strong&gt;&#xA;  ближче під'їздив Андрій до села, &lt;strong&gt;тим&lt;/strong&gt; серце його билось скоріше і&#xA;  сильніше&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 449); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  розм. &lt;strong&gt;Уживається після слів у ступені порівняння і приєднує&#xA;  речення, з яким що-небудь порівнюється&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;ніж&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Скілько вже в мене&#xA;  є початого, та не покінченого?.. Скоріш море діжде погоди, &lt;strong&gt;чим&lt;/strong&gt;&#xA;  моя робота — кінця&lt;/em&gt; (Квітка-Основ'яненко, V, 1955, 341); &lt;em&gt;Він закидав&#xA;  книжки, брав у руки вила і обіцяв сам собі, що краще буде крутити&#xA;  бикам хвости, &lt;strong&gt;чим&lt;/strong&gt; поїде на велелюдне позорисько, тобто поступати&#xA;  в університет&lt;/em&gt; (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 52).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо говорити про алгоритм (&quot;покрокове правило&quot;), як просить автор запитання, то я б сформулювала так.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Визначаємо, порівняння має бути прийменниковим чи сполучниковим.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Для прийменникового порівняння обираємо з-поміж &lt;strong&gt;&lt;em&gt;від&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;за&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;над&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;проти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;порівняно з&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. За бажанням автора. Прийменникові порівняльні конструкції зазвичай вживаються в межах одного простого речення (навіть якщо це просте речення є частиною складного).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Для сполучникового порівняння обираємо &lt;strong&gt;&lt;em&gt;як&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ніж(аніж)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Пам'ятаємо, що перед цими сполучниками ставиться кома, на відміну від конструкцій із прийменниковим порівнянням. Зрозуміло, що підрядні порівняльні речення можуть додаватися тільки за допомогою зазначених сполучників, а не прийменників.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Для вживання порівняльної конструкції з &lt;strong&gt;чим&lt;/strong&gt; перевіряємо на відповідність ознакам, зазначеним у СУМ.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-11T03:59:28.270" LastActivityDate="2018-05-11T03:59:28.270" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1377" PostTypeId="2" ParentId="1364" CreationDate="2017-05-16T21:48:42.573" Score="1" Body="&lt;p&gt;А я б залишила першу двокрапку, а перед «консервами і яблуками» поставила б тире, бо тут це виглядає як прикладка: «з новими трофеями &lt;em&gt;(якими?)&lt;/em&gt; — консервами і яблуками».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par121p7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пункт 7 параграфу 121 правопису 2015&lt;/a&gt; каже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тире ставиться: &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для виділення &lt;strong&gt;прикладок&lt;/strong&gt;, якщо вони стоять у кінці речення й перед ними можна, не змінюючи змісту, вставити «а саме»:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;У своїм невеличкім гурточку він &lt;em&gt;[Гуща]&lt;/em&gt; завів новину — гуртову працю &lt;em&gt;(Коцюбинський)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="998" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-05-17T08:19:05.960" LastActivityDate="2017-05-17T08:19:05.960" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1378" PostTypeId="2" ParentId="1322" CreationDate="2017-05-17T10:26:02.877" Score="7" Body="&lt;p&gt;Думаю, що це артефакт, який залишився від старих діалектів.&#xA;Наприклад, дослівний переклад з польської:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Nie robię nic - Не роблю нічого (Не роблю ніц)&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово ніцно я б розділяв на два слова - ніц но (нічого, крім).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Моя прабаба (мешканка Яворівщини) вживала це слово в значення наведеному bytebuster - «не робити нічого іншого, окрім як», а також «постійно», «весь час», а не «завжди», як це наведено на карті діалектів. Наприклад&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Ніц но ходить по дворі - Весь час ходить по дворі&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Ніц но прийде, почне розказувати... - Постійно коли приходить, почне розказувати...&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В останньому реченні «постійно» можна синонімічно замінити на «завжди», але НМД слово «завжди» не зажди можна замінити на «постійно» (ніцно).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="419" LastActivityDate="2017-05-17T10:26:02.877" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1379" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1400" CreationDate="2017-05-17T11:57:38.023" Score="2" ViewCount="1206" Body="&lt;p&gt;Як називаються два боки диплома чи іншого документу?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/YqlIn.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/YqlIn.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastActivityDate="2017-05-23T09:05:31.957" Title="Як назвати два боки диплома" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1381" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-18T10:57:25.040" Score="9" ViewCount="156" Body="&lt;p&gt;Як перекласти &quot;each and every&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англомовні використовують &lt;em&gt;each&lt;/em&gt; для окремих елементів у групі чи списку з двох чи більше елементів. Це часто схоже за значенням на &lt;em&gt;every&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;every&lt;/em&gt; використовується для покликання до групи або списку з трьох і більше елементів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я поки що придумав тільки &lt;strong&gt;всяк і кожен&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;РЕД:&#xA;Хотілось би перекласти, наприклад, таке: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;each and every time,&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;each and every one,&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;each and every day.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можуть бути інші варіанти, питання - загальне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastEditorUserId="936" LastEditDate="2017-05-24T20:10:37.097" LastActivityDate="2017-07-13T07:45:34.080" Title="Як перекласти &quot;each and every&quot;" Tags="|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1382" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1456" CreationDate="2017-05-19T06:47:52.767" Score="4" ViewCount="12502" Body="&lt;p&gt;Навіщо в цьому реченні кома перед &lt;em&gt;чи&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Деякі легенди свідчать, що іноді від того, &lt;strong&gt;чи&lt;/strong&gt; зможе людина дати&#xA;  правильну відповідь на загадку, залежало її життя.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastActivityDate="2017-06-10T04:33:40.757" Title="Чому тут потрібна кома перед &quot;чи&quot;?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1383" PostTypeId="2" ParentId="823" CreationDate="2017-05-19T12:55:34.430" Score="5" Body="&lt;p&gt;Питання узгодження дієслів з іменниками, мабуть, варто розглядати в контексті узгодження присудка з підметом, при цьому останній не обов'язково має бути іменником. Принаймні, інформація, яку вдалося знайти, відображається саме так.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стисло й доступно викладено у &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/chyslovi-osoblyvosti-diyeslova-prysudka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Як ми говоримо» Бориса Антоненка-Давидовича&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Числові особливості дієслова-присудка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дієслово-присудок звичайно узгоджується в числі з підметом речення&lt;/strong&gt;: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;якщо підмет стоїть в однині, то й дієслово-присудок&#xA;  також виступає в однині&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; («&lt;em&gt;Посадила стара мати три ясені в полі&lt;/em&gt;».&#xA;  — Т. Шевченко); &lt;strong&gt;&lt;em&gt;а множина підмета зумовлює й множину&#xA;  дієслова-присудка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; («&lt;em&gt;На чужину з України брати розійшлися&lt;/em&gt;». — Т.&#xA;  Шевченко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Проте бувають випадки, коли дієслово-присудок стоїть в іншому числі,&#xA;  ніж підмет: «Був собі дід та баба» (казка). Здавалось би, що за&#xA;  наявності в цьому реченні двох підметів — дід та баба —&#xA;  дієслово-присудок слід було б поставити в множині, але &lt;strong&gt;якщо&#xA;  дієслово-присудок стоїть перед двома або кількома підметами, а перший&#xA;  підмет стоїть в однині, то й дієслово стоятиме теж в однині&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;«Був&#xA;  собі котик та півник»&lt;/em&gt; (казка).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дієслово-присудок виступає в однині також тоді, коли підмет має при собі додаток, що становить із підметом одну підметову групу речення й&#xA;  пов’язується з ним прийменником &lt;em&gt;&lt;code&gt;з&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: «&lt;em&gt;Гарматний відгомін з першим&#xA;  громом мішався раз у раз в одних розкатів жмут&lt;/em&gt;» (М. Бажан).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дієслово-присудок буде в однині й тоді, коли за підмет правлять збірні слова — &lt;em&gt;&lt;code&gt;більшість&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;меншість&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, &lt;code&gt;частина&lt;/code&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;ряд&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;code&gt;кілька&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;багато&lt;/code&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;чимало&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;група&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, &lt;code&gt;низка&lt;/code&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;решта&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;em&gt;&lt;code&gt;половина&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; та інші, поєднані з залежними від них іменниками (прикметниками) в родовому відмінку&lt;/strong&gt;: «&lt;em&gt;Більшість присутніх пристала&#xA;  на цю пропозицію&lt;/em&gt;»; «&lt;em&gt;Кілька відер води бухнуло на вогон&lt;/em&gt;ь» (М.&#xA;  Коцюбинський).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Якщо підмет складається з числівника &lt;em&gt;&lt;code&gt;два&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, &lt;code&gt;три&lt;/code&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;чотири&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; й іменника, а в реченні мовиться про спільну дію, дієслово-присудок слід&#xA;  ставити в однині&lt;/strong&gt;: «&lt;em&gt;Летить чотири утиці&lt;/em&gt;» (Б. Грінченко); «&lt;em&gt;На полу&#xA;  лежало три чоловіки&lt;/em&gt;» (Панас Мирний). &lt;strong&gt;Якщо в реченні треба&#xA;  підкреслити, що особи, які складають підмет із числівником, діють&#xA;  кожна окремо, дієслово-присудок годиться ставити в множині&lt;/strong&gt;: «&lt;em&gt;Не&#xA;  вертаються три брати, по світу блукають&lt;/em&gt;» (Т. Шевченко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Якщо підметом є складений числівник, де останнє слово — &lt;code&gt;один&lt;/code&gt;, дієслово-присудок може стояти в однині в чоловічому роді або в&#xA;  безособовій формі на &lt;em&gt;&lt;code&gt;-ло&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;:&lt;/strong&gt; «&lt;em&gt;31 солдат вийшов з оточення&lt;/em&gt;»,&#xA;  «&lt;em&gt;Вийшло з оточення 31 солдат&lt;/em&gt;». &lt;strong&gt;Якщо перед таким підметом є&#xA;  означення в множині (&lt;em&gt;&lt;code&gt;усі&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;наші&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; й под.), присудок має форму&#xA;  множини&lt;/strong&gt;: «&lt;em&gt;Усі двадцять один учасник конкурсу вийшли на змагання&lt;/em&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розлогіше, кому цікаво, - на &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/sintaksis_i_punktuacija/uzgodzhennja_prisudka_z_pidmetom/7-1-0-178&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Офіційному сайті української мови&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще стаття &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine30-9.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;У якій формі вжити присудок?&quot; Н.Я.Дзюбишиної&lt;/a&gt;, для тих, кому до вподоби науковий стиль викладу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-05-19T12:55:34.430" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1384" PostTypeId="2" ParentId="1293" CreationDate="2017-05-20T07:11:28.387" Score="5" Body="&lt;p&gt;Досить зрозуміло пояснює Є.Д.Чак у посібнику &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=21178&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Складні випадки українського слововживання&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Особистий, особовий.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дуже часто ці слова плутають: кажуть «особистий склад військової&#xA;  частини» (треба особовий), «особові речі учня школи-інтернату» (треба&#xA;  особисті). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А як правильно сказати – &lt;strong&gt;&lt;em&gt;особиста&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;особова&lt;/em&gt; справа&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;особисті&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;особові&lt;/em&gt; рахунки&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Виявляється, що &lt;strong&gt;можливі обидва словосполучення, але кожне з них&#xA;  треба вживати у певному контексті&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Особиста справа&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – &lt;strong&gt;це справа, яка стосується певної особи, зумовлюється її власним бажанням і діями&lt;/strong&gt;. Наприклад, «&lt;em&gt;Мати вважала,&#xA;  що одруження сина – його особиста справа&lt;/em&gt;». &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Особова справа&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – &lt;strong&gt;це документ про об’єктивні дані людини, який зберігається в установі; папка, в якій лежать документи кожного&#xA;  працівника в установі.&lt;/strong&gt; Наприклад, «&lt;em&gt;У нового начальника відділу&#xA;  кадрів усі особові справи були в зразковому порядку&lt;/em&gt;». &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Особовий рахунок&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – &lt;strong&gt;це рахунок певної особи в ощадній касі і картка, в якій відбито рух грошей (надходження і видачу); у&#xA;  бухгалтерії домоуправління – картка квартиронаймача, в якій робляться&#xA;  записи про нарахування плати за квартиру й комунальні послуги&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Особисті рахунки&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – &lt;strong&gt;взаємини, що склалися між певними особами&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Особистий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;вживаємо, коли йдеться про людську індивідуальність, особистість, про те, що стосується окремої людини,&#xA;  її долі, життя, почуттів, переживань і т. д&lt;/strong&gt;. «&lt;em&gt;Але з кожною годиною,&#xA;  як це буває в молодості, він все більше переконувався, що вже не&#xA;  матиме свого особистого щастя&lt;/em&gt;» (М. Стельмах). «…&lt;em&gt;В інших могло бути&#xA;  щось не гаразд в особистому житті, і тоді вони мали право скаржитись,&#xA;  вимагати співчуття і допомоги. У Воронцова мусило бути завжди все&#xA;  гаразд, і було б дивно почути, що він на щось скаржиться: адже це&#xA;  Воронцов&lt;/em&gt;» (О. Гончар). «&lt;em&gt;Тут товариство основувалося не лише на&#xA;  особистій симпатії і приятельській підмозі, а охоплювало ширші круги –&#xA;  спільності по думці й прагненню до одної мети&lt;/em&gt;» (Н. Кобринська).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дуже поширене в сучасній мові словосполучення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;особовий склад&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;на позначення людського складу військових з’єднань, навчальних закладів, персоналу військових установ&lt;/strong&gt;. «&lt;em&gt;Начальник училища,&#xA;  привітавшися і скомандувавши «вільно», звернувся до особового складу&#xA;  училища з короткою промовою&lt;/em&gt;» (І. Багмут). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Прикметник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;особовий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; вживається також як &lt;strong&gt;граматичний&#xA;  термін&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;особовий займенник, особові закінчення дієслів, особові&#xA;  речення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Взагалі для практичного користування можна зробити такий &lt;strong&gt;висновок&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;особовий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; вживається для передачі &lt;strong&gt;окремого, але певною мірою стереотипного, неіндивідуалізованого&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;особистий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; –&#xA;  &lt;strong&gt;індивідуальний, той, що стосується індивідуума&lt;/strong&gt;. На перший погляд може видатися, що словосполучення особова справа як сукупність&#xA;  анкетних і документальних даних випадає з цього плану. Насправді це не&#xA;  так: особових справ багато, вони однакові формою (містять відповіді на&#xA;  ті самі анкетні запитання), хоч відрізняються біографічними даними&#xA;  (багато в чому й вони можуть збігатися, коли, наприклад, маємо справу&#xA;  із спеціальним контингентом); особиста справа характеризується&#xA;  особливим, незвичайним змістом і стосується тільки певної особи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53394/26148.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Уроках державної мови (з газети «Хрещатик»)&lt;/a&gt; ще звертається увага на особливості вживання схожого за значенням прикметника &lt;strong&gt;власний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1. Чи тотожні прикметники &lt;em&gt;&lt;code&gt;власний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, &lt;code&gt;особистий&lt;/code&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;особовий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;?&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тотожними їх назвати не можна. Як наголошується в посібнику “Культура&#xA;  мови на щодень”, значення цих лексем часто плутають, утворюючи&#xA;  неправильні словосполучення. В одній з радіореклам прозвучало навіть&#xA;  таке: вишні в особистому соку, а по-українському треба сказати: вишні&#xA;  у власному соку. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Правильні вислови: &lt;strong&gt;маю &lt;em&gt;&lt;code&gt;власний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; будинок&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;маю &lt;em&gt;&lt;code&gt;власну&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; думку&lt;/strong&gt;,&#xA;  але &lt;strong&gt;подаю &lt;em&gt;&lt;code&gt;особистий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; приклад&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;бажаю щастя в &lt;em&gt;&lt;code&gt;особистому&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&#xA;  житті&lt;/strong&gt;; в діловій мові вживаємо словосполучення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;особова&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; справа&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;особове&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; посвідчення&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;особовий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; склад&lt;/strong&gt;; у граматиці є термін &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;особові&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; займенники&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Різний зміст передають вислови &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;власний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; автомобіль&lt;/strong&gt; (тобто&#xA;  &lt;strong&gt;належний певній особі&lt;/strong&gt;) й &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;особистий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; автомобіль&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;визначений певній особі для службового користування&lt;/strong&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Різні прикметники ставимо з іменником рахунок: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;особовий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; рахунок&lt;/strong&gt;&#xA;  – &lt;strong&gt;у банку&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;відрядження беруть за &lt;em&gt;&lt;code&gt;власний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; рахунок&lt;/strong&gt;, а&#xA;  &lt;strong&gt;зводять з кимось &lt;em&gt;&lt;code&gt;особисті&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; рахунки&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Синонімічні вислови на зразок: &lt;strong&gt;дати щось комусь у &lt;em&gt;&lt;code&gt;власні&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; руки&lt;/strong&gt; і&#xA;  &lt;strong&gt;дати щось комусь &lt;em&gt;&lt;code&gt;особисто&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; в руки&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;з’явитися &lt;em&gt;&lt;code&gt;особисто&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і розмовно-знижений &lt;strong&gt;з’явитися &lt;em&gt;&lt;code&gt;власною&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; персоною&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-05-20T07:11:28.387" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1385" PostTypeId="2" ParentId="595" CreationDate="2017-05-20T12:16:17.023" Score="4" Body="&lt;p&gt;Перш за все, традиційно звертаємось до Словника української мови в 11 томах (1970–1980).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того, що, як правильно зазначив автор запитання, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;винаймати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; тлумачиться через &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;наймати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, слід звернути увагу на позначку &lt;em&gt;&lt;code&gt;діал.&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; до цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vynajmaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИНАЙМА́ТИ&lt;/a&gt;, аю, аєш, недок.,&#xA;  ВИ́НАЙМИТИ, млю, миш; мн. ви́наймлять; і ВИ́НАЙНЯТИ, йму, ймеш, док.,&#xA;  перех., діал. &lt;strong&gt;Наймати що-небудь, орендувати.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Винаймали&#xA;  [зарібники] собі поле й ходили на роботу&lt;/em&gt; (Ольга Кобилянська, II,&#xA;  1956, 29); &lt;em&gt;У двох товаришів, що винаймали окрему хату, сходився..&#xA;  таємний кружок&lt;/em&gt; (Осип Маковей, Вибр., 1954, 57); &lt;em&gt;З початком літа&#xA;  винаймив Василь для «своїх» човен на ставі&lt;/em&gt; (Ірина Вільде, На порозі,&#xA;  1955, 59); &lt;em&gt;Винайняв [Степан] двадцять два морги поля й обробляє його&lt;/em&gt;&#xA;  (Антін Крушельницький, Буденний хліб.., 1960, 47).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Діалектичність додатково підтверджується  статтею до іменника &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;винайм&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vynajm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИНА́ЙМ&lt;/a&gt;, у, чол., діал. &lt;strong&gt;Дія за&#xA;  значенням &lt;em&gt;&lt;code&gt;винаймати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Заки священник полагодив з громадою&#xA;  формальності винайму дяківки [дякової хати] на школу, почалася&#xA;  ..осінь&lt;/em&gt; (Уляна Кравченко, Вибр., 1958, 389).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vynajmach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;винаймач&lt;/a&gt; у СУМ не знайдено.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дієслово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;наймати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, хоч охоплює більше значень, але з-поміж інших, має й значення, що нас цікавить, до того ж без будь-якого стилістичного забарвлення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/najmaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НАЙМАТИ&lt;/a&gt;, аю, аєш, недок., НАЙНЯТИ,&#xA;  найму, наймеш, док., перех. і без додатка.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Брати для користування що-небудь за плату на певний час&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;З осені він безпремінно наймає десятин з п'ятнадцять, а то і всі&#xA;  двадцять поля&lt;/em&gt; (Панас Мирний, IV, 1955, 212); &lt;em&gt;Мати наймала щороку&#xA;  грядку на городину&lt;/em&gt; (Степан Васильченко, IV, 1960, 10); &lt;em&gt;— Оце я тут&#xA;  живу, — сказала Погана. — Кімнату наймаю в однієї вдови-офіцерші&lt;/em&gt;&#xA;  (Олесь Гончар, II, 1959, 245); Крижицький.. &lt;em&gt;у заможнішого господаря&#xA;  наймав збиту з дощок комірку з віконцем поверх дверей&lt;/em&gt; (Степан&#xA;  Чорнобривець, Визволена земля, 1959, 158); &lt;em&gt;Галя раніш жила у&#xA;  свекрухи, тепер же найняла собі домівку&lt;/em&gt; (Леся Українка, V, 1956,&#xA;  125); &lt;em&gt;Я пройшов по мокрому пероні, Дихаючи повними грудьми, І найняв&#xA;  підводу&lt;/em&gt; (Максим Рильський, II, 1960, 15).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Той, хто наймає, відповідно - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;наймач&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/najmach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НАЙМА́Ч&lt;/a&gt;, а, чол. &lt;strong&gt;Той, хто наймає&#xA;  кого-, що-небудь&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;— Може б, трапився якийсь наймач та взяв мене на&#xA;  службу до себе&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 284); &lt;em&gt;Виникають у степу&#xA;  батраки. Ось їх величезні юрби біля берега Дніпра.. Чекають наймача&lt;/em&gt;&#xA;  (Олександр Довженко, Зачарована Десна, 1957, 517).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Синоніми до &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;наймати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;наймач&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;орендувати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;орендар&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; відповідно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/orenduvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОРЕНДУВАТИ&lt;/a&gt;, ую, уєш, недок., перех.&#xA;  &lt;strong&gt;Брати в оренду; користуватися тим, що взяте в оренду.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Забродівчани орендують біля Дніпра ділянку лугу, що належить лісництву&lt;/em&gt; (Юрій Мокрієв, Слід.., 1969, 10); &lt;em&gt;Корчма належала вже&#xA;  староству Даніловича, і її орендував спритний шинкар аж десь із-під&#xA;  Жовкви&lt;/em&gt; (Іван Ле, Хмельницький, I, 1957, 7).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/orendar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОРЕНДА́Р&lt;/a&gt;, я, чол.&#xA;  1. &lt;strong&gt;Той, хто орендує що-небудь&lt;/strong&gt;.  &lt;em&gt;До гурту підійшов орендар вербівського млина, досить ще молодий Нухим Абрамович&lt;/em&gt; (Арсен Іщук,&#xA;  Вербівчани, 1961, 24).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ймовірно, цією логікою й керувалися законодавці. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, у &lt;a href=&quot;http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/T030435.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Цивільному кодексі України&lt;/a&gt; є &lt;strong&gt;Глава 58. Найм (оренда)&lt;/strong&gt;, яка встановлює правила щодо договірних відносин найму майна різних видів, в тому числі й помешкання. Зокрема, термін &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;наймач&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; вживається 147 разів у тексті кодексу, на відміну від слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;винаймач&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, що не зустрічається взагалі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-06T07:14:02.107" LastActivityDate="2018-08-06T07:14:02.107" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1386" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1389" CreationDate="2017-05-20T17:59:42.577" Score="10" ViewCount="628" Body="&lt;p&gt;Звісно, практика, коли чоловік бере у шлюбі прізвище дружини, не така поширена в Україні, але все ж: чи є спеціальна назва для цього прізвища, тобто відповідник &lt;code&gt;дівочого прізвища&lt;/code&gt; для чоловіків, крім зовсім вже офіційного &quot;прізвище при народженні&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-05-21T00:08:53.787" LastActivityDate="2017-05-21T07:16:18.983" Title="Як назвати &quot;дівоче&quot; прізвище хлопця, що взяв прізвище дружини?" Tags="|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1387" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1395" CreationDate="2017-05-20T19:53:06.183" Score="12" ViewCount="416" Body="&lt;p&gt;Чи є український відповідник Sleepwalker? &#xA;Пропонований гуглом Лунатик наврядчи є українським зважаючи на похідну Луну (місяць).&#xA;Другий варіант - Сомнамбуліст - скоріше медичний термін.&#xA;Здається, мусить бути давніше народне поняття, якщо їх не вважали просто зачарованими і т.п. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="664" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-05-22T14:41:40.147" LastActivityDate="2017-05-23T14:21:23.023" Title="Український відповідник Sleepwalker (рос. Лунатик)?" Tags="|переклад|from-english|запозичені-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1388" PostTypeId="2" ParentId="1387" CreationDate="2017-05-20T21:54:44.710" Score="18" Body="&lt;p&gt;Згідно із СУМ це &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/snovyda&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сновида&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;СНОВИ́ДА, и, чол. і жін. Те саме, що лунатик&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або ж &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lunatyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;лунатик&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЛУНА́ТИК, а, чол. Хворий на лунатизм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, це слово не є беззаперечним русизмом, бо початково походить від латинського lunaticus (божевільний), яке як позначення цієї хвороби є застарілим і було згодом замінене сомнамбулізмом  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="553" LastEditDate="2017-05-20T22:05:21.383" LastActivityDate="2017-05-20T22:05:21.383" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1389" PostTypeId="2" ParentId="1386" CreationDate="2017-05-21T07:16:18.983" Score="10" Body="&lt;p&gt;Проаналізувавши запропоновані варіанти: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;прізвище при народженні&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;дошлюбне прізвище&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;парубоче прізвище&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, - дійшла таких висновків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Прізвище при народженні&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;. В деяких випадках може не відповідати запитуваному значенню, бо може бути синонімічним &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;прізвищу до зміни&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;після усиновлення, за власним бажанням&lt;/em&gt; тощо, а не тільки &lt;em&gt;в результаті шлюбу&lt;/em&gt;). Крім цього, не розрізняється за статтю.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Дошлюбне прізвище&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;. Також  такий собі &quot;унісекс&quot;. Окрім цього, може мати значення - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;прізвище від попереднього шлюбу&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, якщо шлюб - не перший і щоразу зі зміною прізвища. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, слід зазначити, що українське законодавство оперує терміном &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;дошлюбне прізвище&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (для кожного з подружжя). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/T022947.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сімейний кодекс України&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Стаття 35. Право на вибір прізвища при реєстрації шлюбу&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Наречені мають право обрати прізвище одного з них як спільне прізвище подружжя або надалі іменуватися &lt;em&gt;дошлюбними прізвищами&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Парубоче прізвище&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;. Мій голос за цей варіант. Аргументи такі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як влучно зауважив &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/8/bytebuster&quot;&gt;@bytebuster&lt;/a&gt; у коментарі, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;у нас ще недостатньо розвинені мовні інструменти, повʼязані з&#xA;  емансипацією.  Більшість подібних слів створюються прямо зараз, і ми&#xA;  можемо долучитися до цього створення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Логічно, що при виборі найбільш доречного прикметника слід орієнтуватися на значення іменника, від якого утворються прикметник. Я розглянула два: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parubok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;парубок&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/junak&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;юнак&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Парубок&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; охоплює значення &lt;em&gt;нежонатий чоловік&lt;/em&gt; і, в моєму розумінні, може вживатися для характеристики вже не юного, та все ще нежонатого легіня. Тому &lt;em&gt;парубоче&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;юнацьке&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додатковий плюс - розмежування за статтю, при цьому співзвучність, я б навіть сказала римованість: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;дівоче/парубоче&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-05-21T07:16:18.983" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1390" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-21T17:27:28.933" Score="10" ViewCount="624" Body="&lt;p&gt;Цікавлять усталені вирази, що дозволяють описувати географічну віддаленість якогось об’єкта. Спіймала себе на думці, що не можу легко передати українською англійський вираз &lt;code&gt;in the middle of nowhere&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти, які спали на думку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://english.com.ua/uk/blog/9-anglijskikh-idiom-dlya-opisu-mist-podij-i-mists.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;Богом забуте місце&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;серед степу&lt;/code&gt;(&lt;a href=&quot;http://day.kyiv.ua/uk/article/kultura/koncert-sered-stepu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; дещо менш метафорично, бо справді йдеться про подію у степу, &lt;a href=&quot;https://sites.google.com/site/komplib/home/legendi-krau&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; також степова географія має місце)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перший варіант мене не дуже влаштовує, бо а) згадується бог і б) потенційна забутість кимось місця не обов’язково означає його віддаленість. Другий же варіант наприклад буде дуже недоречним при описі якогось віддаленого гірського села, де степу й близько немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2017-05-22T15:23:55.173" Title="Сталий вираз на позначення (дуже) віддаленого місця" Tags="|from-english|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1391" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-21T18:31:01.697" Score="13" ViewCount="3151" Body="&lt;p&gt;Питання стосується як контексту електронного листування, так і (менш формального) спілкування на форумах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якийсь &quot;офіційний&quot; український відповідник до латинського &lt;code&gt;post scriptum&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поки схоже, що єдиного варіанту немає, а ті, що є, між собою не дуже узгоджуються:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;подекуди (&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/38/53407/383132.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://pravopys.vlada.kiev.ua/kultura/shhodo-p-s-v-listi.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://netiquette4uth.blogspot.com.es/2014/01/post-scriptum-ps.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;) агрументується вживання абревіатури &lt;code&gt;P.S.&lt;/code&gt; латинкою;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;також інколи вживається абревіатура &lt;a href=&quot;http://www.volkswagen.lviv.ua/threads/dlja-chajnikiv-nashogo-forumu.2290/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;З.І.&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; (набір &lt;code&gt;P.S.&lt;/code&gt; кирилічною розкладкою);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;власне &lt;code&gt;post scriptum&lt;/code&gt; може й просто &lt;a href=&quot;http://skryabin.ictv.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;транслітеруватись&lt;/a&gt;, але в одне слово;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російською мені траплялась пара конструкцій &lt;code&gt;к слову&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;ещё к слову&lt;/code&gt; у &lt;a href=&quot;http://refdb.ru/look/2534473-p14.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;перекладі&lt;/a&gt; &quot;Володаря Перснів&quot; від В. С. Муравйова та  А. А. Кистяковського.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="390" LastEditDate="2017-05-21T23:19:55.683" LastActivityDate="2018-11-08T20:09:21.657" Title="Вживання post scriptum в українській мові" Tags="|вживання-слів|from-latin|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1392" PostTypeId="2" ParentId="1390" CreationDate="2017-05-21T18:35:51.203" Score="7" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=24&amp;amp;t=97&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;далеко&lt;/a&gt; на rozum.org.ua&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(на великій відстані від кого-, чого-небудь) &lt;strong&gt;на краю світу (світа);&#xA;  не близький світ; близький (близенький,&lt;/strong&gt; діал. &lt;strong&gt;блигий, блигомий)&#xA;  світ,&lt;/strong&gt; ірон.; &lt;strong&gt;близька сторона; у тридев’ятім (у тридев’ятому, у&#xA;  тридесятому, у якомусь) царстві,&lt;/strong&gt; нар.-поет., &lt;strong&gt;за тридев’ять (за&#xA;  сім, за тридесять) земель,&lt;/strong&gt; нар.-поет.; &lt;strong&gt;за горами й долами,&lt;/strong&gt;&#xA;  нар.-поет.; &lt;strong&gt;морем (за морями); за горами;&lt;/strong&gt; (у глухому, необжитому&#xA;  місці, груб., фам.) &lt;strong&gt;у чорта на болоті (на куличках); у чорта (у&#xA;  дідька) в зубах (на рогах);&lt;/strong&gt; (в суворих необжитих краях, ірон.) &lt;strong&gt;де&#xA;  козам роги правлять (утинають); де Сидір козам роги править; де волам&#xA;  роги правлять, а кіз кують підковами;&lt;/strong&gt; (у найвіддаленіших краях,&#xA;  нар.-поет.) &lt;strong&gt;куди ворон і кісток не заносить (не занесе, не донесе,&#xA;  не доносив); де Макар телят пасе (не пас); куди (де) Макар телят не&#xA;  ганяв (не гонить);&lt;/strong&gt; (так далеко, скільки можна бачити) &lt;strong&gt;скільки&#xA;  (куди, доки) око (зір) сягає (дістає, загляне, огляне, сягне, охоплює&#xA;  і т. ін.): скільки ока.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://dovidka.biz.ua/u-chorta-na-boloti-znachennya/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«у чорта на болоті» значення&lt;/a&gt; на dovidka.biz.ua&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на краю світу;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;не близький світ;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у тридев’ятім (у тридев’ятому, у тридесятому, у якомусь) царстві,&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;за тридев’ять (за сім, за тридесять) земель,&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;за горами й долами,  за горами;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у чорта (у дідька) в зубах (на рогах);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;де козам роги правлять (утинають);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;де Сидір козам роги править;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;де волам роги правлять, а кіз кують підковами;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;куди ворон і кісток не заносить (не занесе, не донесе, не доносив);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;де Макар телят пасе (не пас);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;куди (де) Макар телят не ганяв (не гонить).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-05-21T18:42:18.117" LastActivityDate="2017-05-21T18:42:18.117" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1393" PostTypeId="2" ParentId="1391" CreationDate="2017-05-21T21:27:41.403" Score="7" Body="&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Постскриптум&lt;/strong&gt;» є словниковим словом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postskryptum&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«cловник української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%82%D1%83%D0%BC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«словники України он-дайн» від УМІФ&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;офіційний вхід сайту&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча лише це одне не означає, що воно є найкращим варіантом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-05-21T21:27:41.403" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1394" PostTypeId="2" ParentId="1391" CreationDate="2017-05-21T22:28:02.307" Score="8" Body="&lt;p&gt;В неформальному електронному листуванні, коли я вже встиг відправити повідомлення, яке не маю змоги або бажання редагувати, але до змісту якого хочу щось додати (так, щоб воно логічно сприймалося частиною того ж повідомлення, незважаючи на те, що формально нею не є), я б уживав «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/navzdoghin&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;навздогін&lt;/a&gt;»&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось декілька прикладів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пишу цей пост навздогін попередньому. //&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/igor.likarchuk.9/posts/912562452180232&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Допис&lt;/a&gt; у Facebook.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пишу навздогін оголошеному мною вчора по обіді рейтинговому, вірніше — антирейтинговому голосуванні про найбільш продажного суддю… //&lt;a href=&quot;http://versii.if.ua/publikacii/hto-buv-v-ivano-frankivskomu-sudi-toy-v-tsirku-ne-smiyetsya/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Публікація «Хто був в івано-франківському суді, той в цирку не сміється»&lt;/a&gt; в газеті «Версії».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Навздогін за вчорашнім листом пишу Вам ще цих кілька слів. //&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Mytsyk_Yurii/Z_lystiv_Yaroslava_Dashkevycha/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;І. Ю. Мицик, Ю. А. Тарасенко «З листів Ярослава Дашкевича»&lt;/a&gt;, лист до Юрія Андруховича від 15 лютого 1986.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пишу навздогін попередньому своєму посту. //&lt;a href=&quot;http://ja-mamusia.livejournal.com/201868.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Допис&lt;/a&gt; у спільноті «Я — мамуся» в LiveJournal.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пишу навздогін моєму недавньому посту «Євромільйони». //&lt;a href=&quot;http://flaviygc.livejournal.com/615836.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Допис&lt;/a&gt; у LiveJournal.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Може скластися враження, що це дещо інше — адже ми пишемо &lt;em&gt;новий&lt;/em&gt; лист навздогін попередьому, а не додаємо забуті думки &lt;em&gt;в кінці&lt;/em&gt; першого листа. Але електронні засоби зв'язку стирають ці межі (час доправлення листа мізерний, найчастішою причиною не моментального отримання адресатом думок відправника є те, що сам адресат читає листи не відразу, а не термін доправлення, тому при відправленні другого листа відразу за першим висока ймовірність, що адресат прочитає їх одночасно; якщо ж перший лист ще не відправлено, то об'єктивної причини писати постскриптум і немає, бо можна просто логічно вклинити забуту інформацію у відповідні фрагменти листа, а не додавати її постскриптумом у кінці). Крім того, «навздогін» використовують і при написанні в кінці першого листа:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І ще навздогін про смачне і корисне. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//www.radiosvoboda.org/a/27635233.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ірена Карпа «Ле Пен, Ларусс та інші звірі – 25 „неприємних малюнків“ українки у Парижі»&lt;/a&gt; для «Радіо Свобода».&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;P.S. Навздогін ще одна стаття Марка Ґалеотті. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;http://uamoderna.com/blogy/yaroslav-griczak/history-as-resort&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ярослав Грицак «Про розраду історією»&lt;/a&gt; для «Україна Модерна».&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В останньому прикладі «P.S.» і «навздогін» фактично дублюють (чи підсилюють) одне одне. По-моєму, це необов'язково і достатньо лише одного з них:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Навздогін: &amp;lt;…&gt; &lt;sub&gt;&lt;em&gt;— це аналог «P.S.»&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І ще: &amp;lt;…&gt; &lt;sub&gt;&lt;em&gt;— це аналог «P.P.S.»&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що, звісно, не виключає можливості використання інших варіантів або комбінації.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-05-21T22:28:02.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1395" PostTypeId="2" ParentId="1387" CreationDate="2017-05-22T14:11:16.603" Score="11" Body="&lt;p&gt;На додачу до &quot;&lt;strong&gt;сновиди&lt;/strong&gt;&quot;, словник &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D1%83%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;r2u.org.ua&lt;/a&gt; додає ще:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;сновія&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;снохода&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і цитує вірш Г. Чупринки &quot;Снохода&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Все я знаю... Все забула...&lt;br&gt;&#xA;  Я &lt;strong&gt;снохода&lt;/strong&gt;, я &lt;strong&gt;сновія&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  Вся в уяві потонула,&lt;br&gt;&#xA;  Я легенька, наче мрія.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Снохода є також у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/snokhoda&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СНОХО́ДА&lt;/strong&gt;, и, чол. і жін., рідко. Те саме, що лунатик.  * У порівняннях. &lt;em&gt;Сам не стямився [Михайлик], як замугикав стиха та й подався, мов той снохода, вниз до міста, шляху не вибираючи (ільч., Козацьк. роду.., 1958, 338).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще згадуються &quot;місячник&quot; і &quot;місячниця&quot;, але у СУМі є лише &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/misjachnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;декілька інших&lt;/a&gt; значень (наприклад &quot;заходи які проводяться протягом місяця&quot;, або &quot;періодичне видання що виходить щомісяця&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще у обговоренні тлумачного словника на &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?f=47&amp;amp;t=5114&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt; є &quot;&lt;strong&gt;сноброда&lt;/strong&gt;&quot;. Пошук у Google Books дав &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B5%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%B8%D1%82&amp;amp;num=100&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;gws_rd=cr&amp;amp;ei=uwAjWdLRF8bYmwHyxavIBw#lr=lang_uk&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;q=%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;три згадування цього слова&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;у &quot;Практичному словнику синонімів української мови&quot; виданого у 1993; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;у романі В'ячеслава Сахно &quot;Циркулятор&quot;, виданого у 2008 році (&quot;Якось я читав, що в Португалії навіть корова-сноброда об'явилась&quot;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;та у &quot;Віснику Прикарпатського університету&quot;, де це слово включили у список &quot;недоречних архаїзмів&quot; у перекладі англійської книги.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-05-23T14:21:23.023" LastActivityDate="2017-05-23T14:21:23.023" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1396" PostTypeId="2" ParentId="1092" CreationDate="2017-05-22T14:53:09.437" Score="2" Body="&lt;p&gt;Неодноразово чула і вживала слово &lt;em&gt;канцелярщина&lt;/em&gt;, ось &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kanceljarshhyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; воно теж є.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="345" LastEditorUserId="345" LastEditDate="2017-05-22T15:25:18.820" LastActivityDate="2017-05-22T15:25:18.820" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1397" PostTypeId="2" ParentId="1390" CreationDate="2017-05-22T15:23:55.173" Score="2" Body="&lt;p&gt;За тридев'ять земель, за тридесят земель, у тридесятому царстві тощо, де дідько 'надобраніч' каже, в чорта на кулічках (не знаю, що таке кулічки, щоправда:))&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="345" LastActivityDate="2017-05-22T15:23:55.173" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1398" PostTypeId="2" ParentId="1092" CreationDate="2017-05-22T19:30:52.097" Score="3" Body="&lt;p&gt;Чесно кажучи, із запитання не зовсім зрозуміло, автор шукає відповідник англійському &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;legalese&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; чи російському &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;канцелярит&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Справа в тому, що в англійській мові є два окремих слова (даруйте за посилання на російський ресурс multitran.ru):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.multitran.ru/c/m.exe?l1=1&amp;amp;l2=2&amp;amp;s=legalese&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;legalese&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - (&lt;em&gt;рос&lt;/em&gt;.) юридический жаргон/стиль/терминология &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.multitran.ru/c/m.exe?CL=1&amp;amp;s=officialese&amp;amp;l1=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;officialese&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - (&lt;em&gt;рос&lt;/em&gt;.) канцелярский стиль, бюрократический жаргон, канцелярит, канцеляризм, канцелярщина, суконный язык.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо орієнтуватись на СУМ, а також на те, що автор запитання шукає саме визначення особливого жанру/стилю, то, на мою думку, найкращим відповідником для &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;officialese&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; є &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sukonnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Суконна мова&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;суконний стиль&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;про важку або грубу мову, бідний стиль.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Суконна&#xA;  перекладацька мова справді-таки непридатна для писання оригінальних&#xA;  творів&lt;/em&gt; (Олексій Кундзіч, Діези.., 1956, 53),&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а не &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kanceljaryzm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;канцеляризм&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, який позначає окреме &quot;слово або зворот, притаманні стилю ділових паперів, документів&quot;, тобто складову стилю, а не власне стиль,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і не &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kanceljarshhyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;канцелярщина&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, що більше стосується роботи або підходу до роботи, а не стилю мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади вживання сталого вислову &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;суконна мова&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://bukvoid.com.ua/library/valentin_badrak/ofitserskiy_gambit_urivok_iz_romanu/3.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt; &lt;em&gt;Суконна мова генерала Лимаревского ще якийсь час звучала в кімнаті. Але все сказане опісля було вже не важливо для полковника військової розвідки Олексія Сергійовича Артеменка&lt;/em&gt; (Валентин Бадрак, Офіцерський гамбіт).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ua.telekritika.ua/dusia-archive/12927/Alla_Kovtun___Z_odnogo_boku_-_potrebi_gazeti__z_%D1%96nshogo_-_zhiv%D1%96_ljudi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt; &lt;em&gt;Головною ж проблемою було те, що на шпальтах панувала суконна бюрократична мова, і більшість «місцевих» свято вірили в те, що урядова газета такою і має бути&lt;/em&gt; (Інтерв'ю головного редактора «Урядового кур''єру» Алли Ковтун)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD.&lt;/strong&gt; Якщо йти шляхом утворення нового слова,  то найперше, що спадає на думку як відповідник до російського &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;канцелярит&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (англійське  - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;officialese&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;) - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;КАНЦЕЛЯРИСТИКА&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, адже: 1) одним словом, 2) співзвучне із &lt;em&gt;публіцистикою&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;белетристикою&lt;/em&gt; тощо, тобто може стосуватися стилю загалом, а не його окремих складових, на противагу &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;канцеляризму&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшла навіть приклад вживання у статті Ворона О. П., кандидата історичних наук, старшого викладача кафедри філософії та економічної теорії Рівненського державного гуманітарного університету &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/url?sa=t&amp;amp;rct=j&amp;amp;q=&amp;amp;esrc=s&amp;amp;source=web&amp;amp;cd=10&amp;amp;cad=rja&amp;amp;uact=8&amp;amp;ved=0ahUKEwjly5iDvoXUAhVIECwKHafUAFwQFghWMAk&amp;amp;url=http%3A%2F%2Firbis-nbuv.gov.ua%2Fcgi-bin%2Firbis_nbuv%2Fcgiirbis_64.exe%3FC21COM%3D2%26I21DBN%3DUJRN%26P21DBN%3DUJRN%26IMAGE_FILE_DOWNLOAD%3D1%26Image_file_name%3DPDF%2FNznuoairD2009_2010_2_8.pdf&amp;amp;usg=AFQjCNFc78w8DuZcHkhXHwrIq99a86bNpA&amp;amp;sig2=EnI3Y4p9wzxo-4yBHg_vQA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРОФЕСІЙНА РЕЛІГІЙНА ОСВІТА РИМО-КАТОЛИЦЬКОЇ ЦЕРКВИ В УМОВАХ РОЗБУДОВИ УКРАЇНИ ЯК НЕЗАЛЕЖНОЇ ДЕРЖАВИ&lt;/a&gt;, хоча в словниках не зустрічалось.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вивчається також психологія (загальна, пасторальна та психологія&#xA;  розвитку), педагогіка і дидактика, патрологія, гомілетика, історія&#xA;  церкви, екуменізм, інформатика, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;канцеляристика&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;От з відповідником до англійського &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;legalese&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; за цим же алгоритмом дещо складніше: нічого путнього до голови не йде наразі, окрім &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;юриспрудистики&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, але воно якесь надто кострубате.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-05-23T13:20:25.337" LastActivityDate="2017-05-23T13:20:25.337" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1399" PostTypeId="2" ParentId="1387" CreationDate="2017-05-22T23:59:48.537" Score="1" Body="&lt;p&gt;У словнику Б.Грінченка --  &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/55371-snovyda.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Сновида&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="899" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-23T01:15:02.153" LastActivityDate="2017-05-23T01:15:02.153" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1400" PostTypeId="2" ParentId="1379" CreationDate="2017-05-23T09:05:31.957" Score="6" Body="&lt;p&gt;Хоч мені не дуже подобається запитання, тобто відсутність спроб автора відшукати варіанти відповіді, втім. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наказ Міністерства освіти і науки України від 04 лютого 2014 року № 97 &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/z0283-14&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Про затвердження технічних описів документів про освіту та вчені звання&quot;&lt;/a&gt; - &lt;strong&gt;&lt;code&gt;лицьовий бік&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;титульна сторінка&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;) vs &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;зворотний бік&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;текстуальна сторінка&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ТЕХНІЧНІ ОПИСИ документів про освіту, що виготовляються на основі&#xA;  фотокомп’ютерних технологій&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І. Технічний опис свідоцтва про базову загальну середню освіту, що&#xA;  виготовляється на основі фотокомп’ютерних технологій&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;..&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Загальний вигляд &lt;strong&gt;лицьового боку (титульної сторінки)&lt;/strong&gt; картки:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;по периметру зроблено художнє графічне обрамлення у вигляді віньєтки&#xA;  зеленого кольору;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;у верхній частині картки розміщене зображення малого Державного Герба&#xA;  України, під ним посередині розташовано напис «УКРАЇНА» літерами&#xA;  зеленого кольору; нижче - напис «СВІДОЦТВО» літерами зеленого кольору,&#xA;  під ним - «про базову загальну середню освіту» літерами зеленого&#xA;  кольору;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;під нижньою лінією рамки в правій частині картки зеленою фарбою&#xA;  надруковано вихідні реквізити: «Зам. № (рік виконання замовлення)».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Загальний вигляд &lt;strong&gt;зворотного боку (текстуальної сторінки)&lt;/strong&gt; картки:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;у верхній та нижній частинах картки розміщено художнє графічне&#xA;  обрамлення у вигляді віньєтки зеленого кольору; у верхній частині&#xA;  картки посередині розташовано напис «СВІДОЦТВО» літерами зеленого&#xA;  кольору, під ним посередині відтворено чорною фарбою текстову&#xA;  інформацію відповідно до зразка, затвердженого у встановленому&#xA;  законодавством порядку;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;у лівому нижньому куті зроблено художнє візерункове обрамлення у&#xA;  вигляді віньєтки зеленого кольору, посередині якої розміщена&#xA;  прямокутна рамка розміром 28x5 мм для друку серії, що складається з&#xA;  двох літер, і номера свідоцтва, що складається з восьми цифр; серія та&#xA;  номер відтворені чорною фарбою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-05-23T09:05:31.957" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1401" PostTypeId="2" ParentId="137" CreationDate="2017-05-23T09:06:40.517" Score="1" Body="&lt;p&gt;Контрольоване навчання ще можна називати - навчання на прецедентах.&#xA;Знаходив про це в російській академічній літературі.&#xA;По суті самого навчання, то supervised leaning здійснюється на основі прецедентів - вже готової бази даних.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також стикався з даним питанням, коли перекладав статтю з машинного навчання - &lt;a href=&quot;https://rmalkevy.github.io/2017/02/18/Machine_Learning_is_fan/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-05-23T09:06:40.517" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1402" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1416" CreationDate="2017-05-23T09:19:40.070" Score="5" ViewCount="75" Body="&lt;p&gt;Перекладаю статтю з комп'ютерної графіки. &#xA;Розумію суть речення і можу його перекласти, але не знаю як правильно це зробити для цього словосполучення - necessarily desirable.&#xA;Як зазвичай воно перекладається на українську?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Воно знаходиться в контексті такого речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Відкидання невидимих поверхонь, коли об'єкт є прозорим, is also not&#xA;  necessarily desirable.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;necessarily desirable - перекласти як &quot;обов'язково бажаним&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastActivityDate="2017-05-24T17:01:10.430" Title="Як правильно перекласти словосполучення necessarily desirable" Tags="|переклад|from-english|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1403" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1406" CreationDate="2017-05-23T14:58:32.057" Score="8" ViewCount="3894" Body="&lt;p&gt;В російській мові &quot;приобрести&quot; (док.) - &quot;приобретать&quot; (недок.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській &quot;придбати&quot; (док.) - ??? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Будь ласка, якщо це можливо, надайте у відповіді посилання на лексикографічні джерела (словники), що фіксують відповідне дієслово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="857" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-23T15:14:25.260" LastActivityDate="2017-05-23T15:48:38.813" Title="Дієслово недоконаного виду для &quot;придбати&quot;" Tags="|переклад|дієслова|conjugation|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1404" PostTypeId="2" ParentId="1106" CreationDate="2017-05-23T15:09:17.590" Score="4" Body="&lt;p&gt;Спробуйте &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Glosbe&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У них є безкоштовне &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/a-api&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;API&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але памʼятайте, що наповнюється словник практично безконтрольно всіма бажаючими, модерація дуже слабка або взагалі відсутня. Отже спочатку перевірте, чи влаштує вас якість перекладів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З офіційного опису:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Glosbe - багатомовний онлайн словник&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ми надаємо безкоштовні словники для майже кожної існуючої мови та&#xA;  памяті перекладів з 1013284995 пропозицій.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Майже кожна жива мова. Величезна база даних словника. Мільйони&#xA;  прикладів. Унікальні фрази і вирази. Якщо ваша мова не перерахована у&#xA;  окремих боксах, спробуйте переглянути всі словники.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="857" LastEditorUserId="857" LastEditDate="2017-05-24T06:34:00.030" LastActivityDate="2017-05-24T06:34:00.030" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1405" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1418" CreationDate="2017-05-23T15:10:25.537" Score="16" ViewCount="9338" Body="&lt;p&gt;Надайте, будь ласка, український еквівалент для російського слова &quot;заблуждение&quot; (англ. delusion)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прошу врахувати, що слово &quot;помилка&quot;, яке надають деякі джерела, позначає одноразову хибну дію або результат такої дії, в той час як потрібне мені слово має описувати постійний стан мислення, що характеризується викривленим уявленням про реальність.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="857" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-05-24T15:20:53.187" LastActivityDate="2020-02-03T13:49:08.993" Title="Український еквівалент для слова &quot;заблуждение&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="4" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1406" PostTypeId="2" ParentId="1403" CreationDate="2017-05-23T15:42:27.833" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Придбавати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; є граматично правильною формою, разом із усіма її відмінюваннями як-то &lt;em&gt;придбаваю, придбаваєш, придбаває, придбаваємо, придбавають&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Власне, назва статті на СУМ-11 — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prydbavaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;придбавати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Під час екскурсій школярі, як правило, збирають багатий матеріал для майбутніх тематичних вечорів, &lt;strong&gt;придбавають&lt;/strong&gt; репродукції окремих картин&lt;/em&gt; — Мистецтво, 1, 1969, 37);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда, багато хто критикує СУМ за занадто велику кількість русизмів, які прийшли до української під час совєцької окупації.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тому ось поважне джерело: &lt;strong&gt;Словник Грінченка&lt;/strong&gt; (Словарь украинского языка, Кіевъ, 1909, т. 3):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/47444-prydbavaty.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Придбавати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, -ва́ю, -єш, сов. в. придба́ти, -ба́ю, -єш, гл. Пріобрѣтать, пріобрѣсть.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Се &lt;strong&gt;придбавають&lt;/strong&gt; у Бога собі ласки, даючи милостину.&lt;/em&gt; — Волч. у.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У Грінченка також є такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/47927-pryobrity.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Приобріти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, -рію, -єш, гл. = придбати.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Напевно, мається також на увазі недоконана форма &lt;em&gt;приобрівати&lt;/em&gt;, але я не знайшов свідчень на продовження цієї думки.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Словопедія &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53407/271606.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; кілька синонімів слова &lt;em&gt;придбавати&lt;/em&gt;, але варто зауважити, що усі вони не є повними синонімами. Наприклад, не підходять варіанти виду &lt;em&gt;«купувати»&lt;/em&gt;, тому що, з юридичної точки зору, «придбання» може бути не лише методом купівлі (подарунок, спадщина тощо).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Чтиво&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ua-mova.livejournal.com/1170536.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Отут&lt;/a&gt; кілька користувачів обіцяли «зʼїсти власну шляпу», якщо хтось надасть посилання на поважний словник, який містить слово «придбавати». :)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-23T15:48:38.813" LastActivityDate="2017-05-23T15:48:38.813" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1407" PostTypeId="2" ParentId="1405" CreationDate="2017-05-23T16:51:53.427" Score="10" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile2.php?transfer=folders/ze/zabluzdjnij.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих виразів&lt;/a&gt; пропонує два слова: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;облуда&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;омана&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Быть, находиться, пребывать в заблуждении.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Бути в &lt;strong&gt;облуді&lt;/strong&gt; (в &lt;strong&gt;омані&lt;/strong&gt;); помилятися; блудити.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Вводить, ввести в заблуждение кого.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Заводити, завести у помилку (в оману) кого; призводити, призвести до помилки (до облуди) кого; збивати, збити на помилку кого; упроваджувати, упровадити у блуд кого; ошукувати, ошукати (іноді омиляти, омилити) кого; на хибний шлях ставати, поставити кого; збивати, збити з правдивого шляху кого; дурити, піддурити (здурити) кого.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Впадать, впасть в заблуждение.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Помилятися, помилитися; западати, запасти в облуду (в оману, іноді в блуд).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-05-23T16:51:53.427" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1408" PostTypeId="2" ParentId="1405" CreationDate="2017-05-23T17:28:34.110" Score="5" Body="&lt;p&gt;Хоча це саме про зворот &lt;em&gt;вводить в заблуждение&lt;/em&gt;, та все ж:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Святослав Караванський, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://maidan.org.ua/files/karavan/P1.HTM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пошук українського слова або боротьба за національне &quot;Я&quot;&lt;/a&gt; (Науково-популярні бесіди на мовні теми з додатком словничків-рятівничків від моди та мавпування)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гляньмо на ще одну ідіому, зафіксовану в усіх словниках: &lt;em&gt;уводити в&#xA;  оману кого.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Це українізована копія російського виразу вводить в заблуждение.  Жива&#xA;  мова не знає такого звороту.  Чи мусимо ми вдаватися до такої кальки,&#xA;  чи ми маємо можливість обходитися без неї?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чи ж наші лексичні одиниці&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;забивати баки кому&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;замилювати очі кому &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;збивати з пантелику кого&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;наводити полуду на очі кому &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;заводити на манівці кого&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;і багато інших не годні заступити кальки вводити в оману?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Чтиво&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось цікаве обговорення на форумі slovnyk.ua - &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t640.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Заблуждение&quot;.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-06-02T16:54:16.277" LastActivityDate="2017-06-02T16:54:16.277" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1409" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1410" CreationDate="2017-05-23T19:26:49.027" Score="17" ViewCount="1640" Body="&lt;p&gt;Перекладаю сайт з програмування комп'ютерної графіки.&#xA;Виникло таке питання.&#xA;В програмуванні часто функція повертає булеве значення &lt;strong&gt;true&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;false&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно перекласти ці слова?&#xA;Може вони в літературі використовуються без перекладу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-23T20:00:34.600" LastActivityDate="2017-06-12T20:45:21.920" Title="Як правильно перекласти true і false в значенні як терміни в програмуванні?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1410" PostTypeId="2" ParentId="1409" CreationDate="2017-05-23T20:04:19.160" Score="11" Body="&lt;p&gt;«Англійсько-український словник з математики та інформатики» Є. Мейнаровича та М. Кратка (2010) пропонує серед інших такі переклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=true&amp;amp;dicts=2&amp;amp;main_only=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;true&lt;/a&gt; = 1. і́стина, пра́вда &amp;lt;…&gt; 2. реа́льність&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=false&amp;amp;dicts=2&amp;amp;main_only=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;false(hood)&lt;/a&gt; = 1. хи́бність, помилко́вість 2. хи́ба&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українська Вікіпедія в статтях про команди Unix &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/True_(Unix)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;true&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/False_(Unix)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;false&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;логічне значення «істина»&lt;br&gt;&#xA;  логічне значення «хибність»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В локалізаціях програмних продуктів Microsoft ці терміни або не перекладаються, або перекладаються таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;істина //&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=true&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Windows 7, Windows 8, Windows 8.1, Windows 10, інші&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  хибність //&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=false&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Windows 7, Windows 8, Windows 10, Exchange Client 2016, інші&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Складається враження, що спроби перекласти як «&lt;strong&gt;істина&lt;/strong&gt;» і «&lt;strong&gt;хибність&lt;/strong&gt;» поширені — хоча не факт, що найправильніші.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча є й інші варіанти, наприклад та ж українська Вікіпедія в інших статтях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%B8%D0%BF_%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття «Логічний тип даних»&lt;/a&gt;: «називаються &lt;em&gt;істиною&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;хибою&lt;/em&gt; (також &lt;em&gt;так&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;ні&lt;/em&gt;)»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%96_%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття «Таблиці істинності»&lt;/a&gt;: «істина», «хиба»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F#.D0.92.D0.B8.D0.B7.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D1.8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття «Заперечення», розділ «Визначення»&lt;/a&gt;: «правда», «неправда».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-05-24T08:59:22.597" LastActivityDate="2017-05-24T08:59:22.597" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2017-05-23T20:04:19.160" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1411" PostTypeId="2" ParentId="1409" CreationDate="2017-05-23T20:45:18.590" Score="8" Body="&lt;p&gt;Істина і хиба - усталені варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Протилежністю істини (істинності) є хиба (хибність).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У варіанта істина/хибність немає шансів на виживання, просто тому, що хибність довше та й не римується.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Google&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0%20%D1%85%D0%B8%D0%B1%D0%B0%20%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%BA%D0%B0&amp;amp;oq=%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0%20%D1%85%D0%B8%D0%B1%D0%B0&amp;amp;aqs=chrome.1.69i57j0l4.12110j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;істина хиба логіка&lt;/a&gt; - 308 000&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0%20%D1%85%D0%B8%D0%B1%D0%B0%20%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%BA%D0%B0&amp;amp;oq=%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0%20%D1%85%D0%B8%D0%B1%D0%B0&amp;amp;aqs=chrome.1.69i57j0l4.12110j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8#q=%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0%20%D1%85%D0%B8%D0%B1%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%20%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;істина хибність логіка&lt;/a&gt; - 33 400&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-05-23T20:45:18.590" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1416" PostTypeId="2" ParentId="1402" CreationDate="2017-05-24T17:01:10.430" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Necessarily&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; може перекладатися не тільки як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;обов'язково&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;вимушено&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а й як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безумовно&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;неодмінно&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;necessarily desirable&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; може бути, залежно від контексту, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;безумовно бажаний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;неодмінно бажаний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, що досить милозвучно, мені здається.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, слід зауважити, що &lt;strong&gt;із запереченням&lt;/strong&gt;, як у прикладі автора, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;necessarily&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; перекладається саме як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;(не)обов'язково&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, я б переклала &lt;em&gt;is also not necessarily desirable&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;теж необов'язково є бажаним&lt;/em&gt;: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Відкидання невидимих поверхонь, коли об'єкт є прозорим, теж необов'язково є бажаним&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://linguisto.eu/dict/en&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лінгвісто&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.lingvo.ua/uk/Translate/en-uk/necessarily%20desirable&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Lingvo Online&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.multitran.ru/c/m.exe?CL=1&amp;amp;s=necessarily+desirable&amp;amp;l1=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мультитран&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-05-24T17:01:10.430" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1417" PostTypeId="2" ParentId="1368" CreationDate="2017-05-24T17:55:02.757" Score="3" Body="&lt;p&gt;Відповідь на запитання слід розглядати в контексті складнопідрядних обставинних речень.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стисло й зрозуміло викладено у посібнику &lt;a href=&quot;http://www.subject.com.ua/ukrmova/zno/299.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УКРАЇНСЬКА МОВА. ПІДГОТОВКА ДО ЗНО&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Підрядні обставинні речення поділяються на такі види: підрядні&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;місця&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;часу&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ступеня і способу дії&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;мети&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;причини&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;умовні&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;допустові&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;наслідкові&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зосередимось на умовних і допустових обставинних складнопідрядних, оскільки саме щодо цих у автора виникли певні труднощі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підрядними умовними&lt;/strong&gt; називаються речення, що вказують, за якої умови можливе те, про що йдеться в головному реченні, і відповідають&#xA;  на питання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;за якої умови?&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Якби я турбувався лиш про себе, вже б онімів давно від самоти&lt;/em&gt; (Д. Павличко). &lt;em&gt;Якщо на Василів вечір (14 січня) зірок на небі рясно —&#xA;  чекайте ягідного літа&lt;/em&gt; (3 календаря).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З головним реченням підрядні умовні &lt;strong&gt;поєднуються сполучниками&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;коли&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;якщо&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;якби&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;як&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та ін. Цим сполучникам &lt;strong&gt;у головному реченні може відповідати сполучник&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;то&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Як виросту, збудую хату, над дахом колесо приб'ю...&lt;/em&gt; (Д. Павличко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підрядними допустовими&lt;/strong&gt; називаються речення, які вказують на умови, незважаючи на які або всупереч яким відбувається дія, виражена в&#xA;  головному реченні, і які відповідають на питання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;незважаючи на що?&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;У полі ще лежав сніг, хоч весна брала своє.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З головним реченням підрядні допустові &lt;strong&gt;поєднуються сполучниками&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;хоч&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;хоча&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;хай&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;нехай&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;дарма що&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;незважаючи на те що&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо підрядне допустове речення стоїть перед головним, то &lt;strong&gt;між&#xA;  реченнями можуть вживатися протиставні сполучники&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;а&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;але&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;зате&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;однак&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;проте&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Де б я не був, а все ж думками лечу в Донеччину свою&lt;/em&gt; (В. Сосюра).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Окрім сполучників, підрядні допустові &lt;strong&gt;поєднуються з головним&#xA;  реченням сполучними словами&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;скільки&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;як&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;з&#xA;  підсилювальною часткою&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;не&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Скільки на море не дивись, воно ніколи не набридне. Як вовка не годуй, він усе в ліс дивиться&lt;/em&gt; (Народна творчість).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;якщо...то&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; можна замінити &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;коли..то&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;,  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;якби...то&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;як...то&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, (підрядне речення повинно відповідати на запитання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;за якої умови?&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Нехай&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; можна замінити на &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;хоч&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;хоча&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;хай&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;нехай&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;дарма що&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;незважаючи на те що&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та ін. (підрядне речення повинно відповідати на запитання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;незважаючи на що?&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;). Допустові підрядні зазвичай утворюються без вказівних слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;нехай...тоді&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;якщо...тоді&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; дійсно поза нормою, бо &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;тоді&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; є вказівним словом для обставинних підрядних часу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підрядними часу&lt;/strong&gt; називаються речення, що вказують на час дії в головному реченні і відповідають на питання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;коли?&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;відколи?&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;як довго?&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;з якого часу?&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;до якого часу?&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;А мамина колискова звучить найніжнішою музикою і &lt;strong&gt;тоді, коли&lt;/strong&gt; посрібляться наші скроні&lt;/em&gt; (Н. Дмитровська). &lt;em&gt;І складаються&#xA;  строфи-куплети, коли серце болить і плаче&lt;/em&gt; (С. Пушик). &lt;em&gt;Не пробуй з&#xA;  ковалем у кузні розмовлять, як молоток його з ковадлом у розмові&lt;/em&gt; (М.&#xA;  Рильський).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З головним реченням підрядні часу &lt;strong&gt;поєднуються за допомогою сполучних&#xA;  слів і сполучників&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;коли&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;поки&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;доки&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;ледве&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;скоро&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;щойно&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;як&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;тільки&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;як тільки&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для зв'язку підрядних речень із головним можуть також слугувати&#xA;  с&lt;strong&gt;ловосполучення, до складу яких входять сполучники підрядності&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;після того як&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;у той час як&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;відтоді як&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;з того часу як&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;у той час коли&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Найчастіше перша половина цих словосполучень входить до складу&#xA;  головного речення, а друга — підрядного: &lt;em&gt;Бо пісня доти ще жива, допоки&#xA;  хтось її співає&lt;/em&gt; (Г. Чубач).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наочно матеріал щодо усіх обставинних підрядних речень викладено в таблицях. &lt;a href=&quot;http://konspektu.at.ua/publ/9_klas/ukrajinska_mova/osnovni_vidi_skladnopidrjadnikh_rechen_rozriznennja_spoluchnikiv_i_spoluchnikh_sliv/49-1-0-1494&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://zno.academia.in.ua/mod/book/view.php?id=1387&amp;amp;chapterid=204&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD.&lt;/strong&gt; Як підказав &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/4/sasha&quot;&gt;@Sasha&lt;/a&gt;, згідно із четвертим значенням  в СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/todi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;тоді&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Уживається в головному реченні у знач. співвідносного слова до сполучників &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;коли&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;як&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;якби&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;без сполучника&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt; в &lt;em&gt;підрядному умови&lt;/em&gt;.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Тоді сироті неділя, як сорочка&#xA;  біла&lt;/em&gt; (Номис, 1864, № 700); &lt;em&gt;Якби мої думи німії та піснею стали без&#xA;  слова, вони б тоді більше сказали, ніж вся моя довга розмова&lt;/em&gt; (Леся&#xA;  Українка, I, 1951, 198); &lt;em&gt;Коли шумує в серці кров І прагне радісної&#xA;  муки, — Який широкий світ тоді — Ніяким не окинуть оком&lt;/em&gt; (Максим&#xA;  Рильський, II, 1960, 284); &lt;em&gt;Мати тоді сита, коли діти не голодні&lt;/em&gt;&#xA;  (Костянтин Гордієнко, II, 1959, 19); — &lt;em&gt;Гляди, Маковею, вдруге&#xA;  розгубишся: тоді амінь тобі!&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, III, 1959, 59).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-05-25T10:58:14.387" LastActivityDate="2017-05-25T10:58:14.387" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1418" PostTypeId="2" ParentId="1405" CreationDate="2017-05-25T10:01:08.587" Score="3" Body="&lt;p&gt;Дійшов висновку, що найточніше змістові слова &amp;quot;заблуждение&amp;quot; відповідають в різних ситуаціях &amp;quot;омана&amp;quot; і &amp;quot;упередження&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли слово є частиною сталих виразів - омана:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;вводити в оману&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;перебувати в омані&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли слово є самостійною семантичною одиницею - упередження:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;це дуже небезпечне упередження&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="857" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-05-25T10:01:08.587" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1419" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-25T10:35:08.110" Score="3" ViewCount="42" Body="&lt;p&gt;Покажчик оригіналу серед інших містить такі елементи:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;heap&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;heap property&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;heap ordering&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;відповідно всі ці елементі ідуть поруч і це зручно. Якщо перекласти як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;купа&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;властивість купи&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;впорядкування купи&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;то логічно пов'язані елементи розносяться на декілька сторінок, що незручно для читача. Поки що робимо так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/gfIzO.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/gfIzO.png&quot; alt=&quot;поточний варіант&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти з комою: &lt;em&gt;властивість, купи&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;впорядкування купи&lt;/em&gt; мають таку ваду, що в елементі покажчику кома зустрічається двічі і це може збивати з пантелику читача.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які ще є варіанти з купою на початку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-05-25T10:35:08.110" Title="Переклад &quot;heap property&quot; для покажчика" Tags="|переклад|from-english|терміни|словосполучення|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1420" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-25T20:56:43.533" Score="13" ViewCount="347" Body="&lt;p&gt;Until recently I have had no doubt that the right Ukrainian counterpart for &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;questionnaire&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; is &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;опитувальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Опитувальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; is widely used under Ukrainian business and legal context.&#xA;There are 41 documents with the word &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;опитувальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; used disclosed under the &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/main&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;search result&lt;/a&gt; at the web of the Verkhovna Rada of Ukraine. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;E.g. The Resolution of the National Securities and Stock Market Commission on the &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/z0551-16?nreg=z0551-16&amp;amp;find=1&amp;amp;text=%EE%EF%E8%F2%F3%E2%E0%EB%FC%ED%E8%EA&amp;amp;x=11&amp;amp;y=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Regulation on Conducting Financial Monitoring by Stock Market Participants&lt;/a&gt; uses &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;опитувальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; for a &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;questionnaire for a client&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Other examples of the usage of the word &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;опитувальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; are official translations into Ukrainian of the &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/994_970?nreg=994_970&amp;amp;find=1&amp;amp;text=%EE%EF%E8%F2%F3%E2%E0%EB%FC%ED%E8%EA&amp;amp;x=9&amp;amp;y=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Recommendation by the Commission 94/390/EC On Taxation of Small and Medium Enterprises&lt;/a&gt; and of the &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/994_144&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Statute of the Group of States on Counterterrorism Efforts&lt;/a&gt; etc.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Thus, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;опитувальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; sounded absolutely natural to my ears.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Nonetheless, a couple of days ago I received a document by the Ministry of Infrastructure of Ukraine named &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;запитувальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Having checked the usage of a new and unknown word with the web of the Verkhovna Rada of Ukraine I was surprised to find out it was indeed used, although only in one document by the Ministry of Health Protection, namely the O&lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/z0830-00/page?text=%E7%E0%EF%E8%F2%F3%E2%E0%EB%FC%ED%E8%EA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;rder on the Instruction on Clinical Trials of Medicinal Products&lt;/a&gt; (currently non-valid).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But I was even more astonished when I discovered neither of the two mentioned words in the Dictionary of the Ukrainian Language :)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Instead, there are two other words with a similar meaning:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapytaljnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАПИТА́ЛЬНИК, &lt;/a&gt;а, чол. &lt;strong&gt;Зібрання&#xA;  питань на яку-небудь тему або з якої-небудь галузі знань і т. ін.;&#xA;  питальник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;and&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pytaljnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПИТА́ЛЬНИК&lt;/a&gt;, а, чол. &lt;strong&gt;Перелік питань з&#xA;  якої-небудь наукової теми, з певної навчальної дисципліни&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;До&#xA;  серйозних досягнень науки [діалектології], на жаль, поки що не можна&#xA;  віднести того важливого, що стосується укладання відповідних&#xA;  «питальників»&lt;/em&gt; (Розвиток науки в УРСР.., 1957, 83).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Moreover, the Dictionary of the Synonyms by Karavansky offers &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;запитальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; and  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;питальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; as synonyms to &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;анкета&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Documents search at the VRU's web discloses 35 documents with the word &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;запитальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; and none with &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;питальник&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;So kindly advise on a dictionary, if any, to &quot;legitimize&quot; &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;опитувальник&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt; and/or  &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;запитувальник&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt; not only at the legal level but also at the linguistic one.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2020-05-27T05:43:56.730" LastActivityDate="2020-05-27T07:27:26.407" Title="What is the right Ukrainian counterpart for a &quot;questionnaire&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1421" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-26T09:04:54.097" Score="6" ViewCount="6675" Body="&lt;p&gt;Окремого слова СУМ не містить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://bt.rozetka.com.ua/ua/163904/c163904/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Інтернет-магазин &quot;Розетка&quot;&lt;/a&gt; пропонує варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;сушарка для рушників&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ дає такі значення для &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;сушарка&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/susharka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУША́РКА&lt;/a&gt;, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Пристрій, прилад для сушіння чого-небудь, видалення вологи з чогось&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Юлка визбирала яблука з-під дерев.. За кілька кроків від неї злегка диміла сушарка&lt;/em&gt; (Михайло Томчаній, Жменяки, 1964, 141); &lt;em&gt;З метою поліпшення якості сульфату на другому боці цеху пущено сушильну установку. Встановлюються сушарки і на першому блоці&lt;/em&gt; (Робітнича газета, 23.I 1961, 3); С&lt;em&gt;кладану сушарку для грибів найкраще виготовити з відходів бляхи товщиною до 1 мм&lt;/em&gt; (Знання та праця, 9, 1971, 31); &lt;em&gt;Основні машини для сушіння насінного і продовольчого зерна — сушарки шахтного типу&lt;/em&gt; (Хлібороб України, 1, 1969, 25).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Приміщення, признач. для сушіння чого-небудь.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;За будиночком тяглися довгі амбари, сушарка, винний погріб&lt;/em&gt; (Юрій Збанацький, Таємниця.., 1971, 387); &lt;em&gt;Десь тут має стояти сушарка, в яку восени звозять тютюн&lt;/em&gt; (Юрій Мушкетик, Чорний хліб, 1960, 168); &lt;em&gt;Для повної переробки продуктів садівництва передбачено в найближчі роки розширити виноробню і збудувати сушарку&lt;/em&gt; (Колгоспник України, II, 1960, 7).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ніби й нормальний варіант, та, як на мене, дещо немилозвучний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зустрічаються ще &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B5%D1%81%D1%83%D1%88%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&amp;amp;oq=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BD&amp;amp;aqs=chrome.1.69i57j0l5.5978j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8#q=%D1%80%D1%83%D1%88%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%83%D1%88%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;рушниковисушувач&lt;/a&gt; та, рідше, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B5%D1%81%D1%83%D1%88%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&amp;amp;oq=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BD&amp;amp;aqs=chrome.1.69i57j0l5.5978j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8#q=%D1%80%D1%83%D1%88%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BE%D1%81%D1%83%D1%88%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;рушникоосушувач&lt;/a&gt;. Утім, ні &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;висушувача&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, ні &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;осушувача&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в СУМ немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож чи є якийсь усталений відповідник, чи кому як до вподоби?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2022-06-22T15:25:11.440" Title="Який український відповідник до російського &quot;полотенцесушитель&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1422" PostTypeId="2" ParentId="1421" CreationDate="2017-05-26T09:42:08.900" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B5%D1%81%D1%83%D1%88%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Полотенцесушитель&lt;/strong&gt; – сушни́к, суша́рка, суши́ло, су́шка, (&lt;em&gt;разг., образн.&lt;/em&gt;) змії́вка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вдома коли нема неоднозначності кажу &lt;em&gt;сушарка&lt;/em&gt;, коли є то &lt;em&gt;рушникосушарка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-05-26T09:42:08.900" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1423" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1424" CreationDate="2017-05-26T12:26:29.580" Score="4" ViewCount="67" Body="&lt;p&gt;Перекладаю сайт комп'ютерної графіки. В просторах Інтернету знаходив варіант - ареальні координати, російською мовою.&#xA;Чи може бути якийсь інший варіант більш зрозуміліший при вживанні? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додаю рисунок і опис до нього.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/XeLf5.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/XeLf5.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Рисунок 1: барицентричні координати можна розглядати як області суб-трикутників CAP (для u), ABP (для v) і BCP (для w) в межах площі трикутника АВС, через що їх також називають &lt;strong&gt;areal coordinates&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastActivityDate="2017-05-26T15:49:13.337" Title="Як правильно перекласти areal coordinates?" Tags="|from-english|терміни|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1424" PostTypeId="2" ParentId="1423" CreationDate="2017-05-26T12:46:06.547" Score="5" Body="&lt;p&gt;Переклад &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=areal%20&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;areal&lt;/a&gt; на e2u&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;areal&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; ареа́льний 2. пло́щевий, пов’я́заний з пло́щею &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;про похідну&lt;/em&gt;) поверхневий &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;підказує такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пло́щеві координати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;також можна ареальні, науковіше звучить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-05-26T12:46:06.547" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1425" PostTypeId="2" ParentId="1423" CreationDate="2017-05-26T15:49:13.337" Score="4" Body="&lt;p&gt;Я би не надавав перекладу цього словосполучення великого значення. Як я розумію, основне поняття, якому присвячено матеріал — це барицентричні координати. А «areal coordinates» згадуються лише як алтернативна назва чи то назва для часткового випадку, чи не так?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто фразу «через що їх також називають …» можна або взагалі опустити, або залишити англійське «areal coordinates», можливо, надавши в дужках &lt;em&gt;приблизний&lt;/em&gt; український переклад (а не шукати точний український відповідник терміну «areal coordinates»). В ролі кандидатів на український переклад я розглядаю «площеві координати» (&lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/1424&quot;&gt;per Yola&lt;/a&gt;) і «&lt;strong&gt;площинні координати&lt;/strong&gt;» (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ploshhynnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«площинний» є в СУМ-11&lt;/a&gt;; щоправда, словосполучення «площинні координати» &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%BF%D0%BB%D0%BE%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D1%96+%D0%BA%D0%BE%D0%BE%D1%80%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на практиці використовують&lt;/a&gt; для позначення звичайних декартових координат, але якщо згадувати їх в тексті лише один раз, як приблизний переклад в дужках для «areal coordinates», то це несуттєво).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: «&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%BF%D0%BB%D0%BE%D1%89%D0%B5%D0%B2%D1%96+%D0%BA%D0%BE%D0%BE%D1%80%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Площеві координати&lt;/a&gt;» Google не знає, а «&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%B0%D1%80%D0%B5%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96+%D0%BA%D0%BE%D0%BE%D1%80%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ареальні координати&lt;/a&gt;» згадує один раз — і теж (як і «площинні координати) не в тому значенні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-05-26T15:49:13.337" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1426" PostTypeId="1" CreationDate="2017-05-26T19:18:05.547" Score="10" ViewCount="226" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Please advise if there is any functional difference between&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vmykach&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВМИКА́Ч&lt;/a&gt;, а, чол. &lt;strong&gt;Пристрій для вмикання&#xA;  електричного струму.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Часто трапляються випадки ураження електричним&#xA;  струмом через відсутність контролю за справністю вмикачів,&#xA;  електропроводки та ін.&lt;/em&gt; (Методика викладання фрезерної справи, 1958,&#xA;  225); &lt;em&gt;Вони [пластмаси] повсюди в нашому житті — від електричного&#xA;  вмикача у кімнаті до космічних ракет&lt;/em&gt; (Вечірній Київ, 11.I 1963, 1).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;and&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vymykach&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВИМИКА́Ч&lt;/a&gt;, а, чол., ел. &lt;strong&gt;Прилад для&#xA;  вмикання і вимикання електричного струму&lt;/strong&gt;. — &lt;em&gt;Марія Іванівна&#xA;  натиснула вимикача лампи — і зразу весь кабінет зник у півсутіні&lt;/em&gt;&#xA;  (Вадим Собко, Справа.., 1959, 84); &lt;em&gt;Хтось клацнув вимикачем. Кімнату&#xA;  залило ясне електричне світло&lt;/em&gt; (Вадим Собко, Серце, 1952, 115).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Why &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;вимикач&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt; is currently widespread while &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;вмикач&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt; hardly ever occurs&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Isn't it possible to use &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;перемикач&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt; instead of both &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;вимикач&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;code&gt;вмикач&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;&lt;/em&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/peremykach&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПЕРЕМИКА́Ч&lt;/a&gt;, а, чол. &lt;strong&gt;Пристосування&#xA;  для перемикання&lt;/strong&gt; (див. перемикання 1). &lt;em&gt;Марта клацнула перемикачами,&#xA;  зв'язалася з черговим радарних установок&lt;/em&gt; (Вадим Собко, Срібний&#xA;  корабель, 1961, 255).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/peremykannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПЕРЕМИКАННЯ &lt;/a&gt;1, я, сер. &lt;strong&gt;Дія за&#xA;  значенням перемикати1&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Перемикання швидкостей найкраще освоювати на&#xA;  мотоциклі, що стоїть на ніжках, під які підставлено дерев'яний брусок&lt;/em&gt;&#xA;  (Знання та праця, 3, 1967, 19); &lt;em&gt;Будь-які перемикання, розбирання тощо&#xA;  в електросітці можна робити лише при вимкненій напрузі&lt;/em&gt; (Знання та&#xA;  праця, 8, 1967, 32).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2022-06-07T15:32:42.547" Title="Is there any difference between &quot;вимикач&quot; and &quot;вмикач&quot; and is it good to use &quot;перемикач&quot; instead of the two?" Tags="|різниця-між-словами|іменники|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1427" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2682" CreationDate="2017-05-27T19:28:52.333" Score="11" ViewCount="1644" Body="&lt;p&gt;СУМ містить статтю &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kakhli&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;КА́ХЛІ&lt;/a&gt;, ів, мн. (одн. кахель, хля, чол.;&#xA;  кахля, і, жін.). &lt;strong&gt;Керамічні &lt;em&gt;плитки&lt;/em&gt; для личкування печей, стін&#xA;  будівель і т. ін.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Піч була з зелених водолазьких кахлів&lt;/em&gt;&#xA;  (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 320); &lt;em&gt;Піч і стіни до половини&#xA;  викладені бездоганною, сніжно-білою кахлею&lt;/em&gt; (Ірина Вільде, Пов. і&#xA;  опов., 1949, 254); &lt;em&gt;У Києві в XVII столітті переважали типи ліпних&#xA;  кахлів, политих зеленою або коричневою поливою&lt;/em&gt; (Народна творчість та&#xA;  етнографія, 3, 1968, 81).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значення тлумачиться через &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;плитку&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, стаття на яку пропонує відповідно&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plytka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПЛИТКА&lt;/a&gt;, и, жін.&#xA;  1. &lt;strong&gt;Зменш.-пестл. до &lt;em&gt;плита&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 1, 2. &lt;em&gt;Краєм саду йшла викладена камінними плитками доріжка&lt;/em&gt; (Ірина Вільде, Сестри.., 1958, 436).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plyta&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПЛИТА́&lt;/a&gt;, и, жін.&#xA;  1. &lt;strong&gt;Великий плоский (перев. прямокутний) з гладенькою поверхнею шматок каменю, металу і т. ін&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Ясько мав собі.. функцію — розтирати&#xA;  фарби на кам'яних плитах&lt;/em&gt; (Іван Франко, IV, 1950, 211); &lt;em&gt;Стіл&#xA;  фрезерного верстата — це чавунна плита&lt;/em&gt; (Методика викладання фрезерної&#xA;  справи, 1958, 142); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;Такий шматок, оброблений для настилання тротуарів, площ,&#xA;  облицювання стін і т. ін.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Чи не піти до міста? Ще здалеку радо&#xA;  стрічаю рожеві плити міської площі&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, II, 1955,&#xA;  411); &lt;em&gt;На березі Іст-рівера будинок, Мов обеліск з гранітних плит і&#xA;  скла&lt;/em&gt; (Любомир Дмитерко, Осінь.., 1959, 18); &lt;em&gt;Облицювальна плита&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Google пошук видає близько 62 тис. результатів на &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0+%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0+%D1%86%D1%96%D0%BD%D0%B0&amp;amp;oq=%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0+%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B8&amp;amp;aqs=chrome.2.69i57j0l5.5702j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8#q=%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0+%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;плитка облицювальна&lt;/a&gt; і майже 59 тис. на &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BA%D0%B0%D1%85%D0%BB%D1%96&amp;amp;oq=%D0%BA%D0%B0%D1%85%D0%BB%D1%96&amp;amp;aqs=chrome..69i57j0l5.2301j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кахлі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, якщо подивитись на результати пошуку за зображеннями, то можна помітити що зображення для &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BA%D0%B0%D1%85%D0%BB%D1%96&amp;amp;tbm=isch&amp;amp;tbo=u&amp;amp;source=univ&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjVwoeD35DUAhXlYZoKHUE3BQEQsAQIOw&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кахлі&lt;/a&gt; ближчі до того, що позначається російським &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;изразцы&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, на відміну від зображень для &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%BA%D0%B0+%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0&amp;amp;biw=1920&amp;amp;bih=974&amp;amp;tbm=isch&amp;amp;tbo=u&amp;amp;source=univ&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjDuuLH3pDUAhXCA5oKHYilDTIQsAQIQg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;плитка облицювальна&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож чи &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;плитка&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;кахлі&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; абсолютні синоніми, чи між ними є якась семантична або контекстуальна різниця?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-05-28T12:32:41.960" LastActivityDate="2017-09-28T07:22:24.170" Title="&quot;Плитка&quot; чи &quot;кахлі&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1428" PostTypeId="2" ParentId="1426" CreationDate="2017-05-27T20:06:24.820" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://1plus1.ua/ru/snidanok-z-1-1/video/vmikach-chi-vimikach-ekspres-urok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Olexand Avramenko says&lt;/a&gt; that both &lt;strong&gt;вмикач&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;вимикач&lt;/strong&gt; are synonyms and can be used interchangeably except for the rare case when a device has separate buttons for turning it on and off, in which case a button which turns the device on is called &lt;strong&gt;вмикач&lt;/strong&gt; and the one that turns it off will be &lt;strong&gt;вимикач&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Example of a device that has separate buttons for turning on and off:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/54L9H.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/54L9H.png&quot; alt=&quot;Separate buttons for turning on and off&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;As for &lt;strong&gt;перемикач&lt;/strong&gt; — actually this thing in most cases does not affect the turning the device (or machine) on and off, but rather changes the way it works. For instance, &amp;quot;перемикання швидкостей&amp;quot; does not turn on or off the engine of the vehicle, it just changes configuration of gears. This explanation from SUM shows that перемикання is a combination of stopping some parts of the mechanism and turning on some other parts:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/peremykaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПЕРЕМИКАТИ&lt;/a&gt; 1, аю, аєш, недок., ПЕРЕМКНУТИ, ну, неш, док., перех. &lt;strong&gt;Виключати&lt;/strong&gt; певні механізми, апарати, елементи &lt;strong&gt;і включати інші&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Хтось підрахував: водій автобуса, що обслуговує пасажирів у місті, перемикає за зміну швидкість понад тисячу разів (Знання та праця, 11, 1966, 17);&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;//&lt;/strong&gt; Змінювати напрям, силу (електричного струму, газу, потоку рідини).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;So перемикач is not a synonym for вмикач and вимикач.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2022-06-07T15:32:42.547" LastActivityDate="2022-06-07T15:32:42.547" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1430" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1433" CreationDate="2017-05-30T13:28:47.857" Score="6" ViewCount="642" Body="&lt;p&gt;Як на мене слово &quot;вогненебезпечно&quot; &amp;mdash; калька з російської і до того ж досить недолуга через збіг &quot;нене&quot; всередині слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якийсь синонім, який можна було б писати на парканах навколо місць із небезпекою пожежі (газові споруди, автозаправки і т.і.)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Worldwidedictionary&lt;/a&gt; пропонує такі синоніми до слова &quot;вогненебезпечний&quot;: &lt;em&gt;легкозаймистий, займистий, палахкий&lt;/em&gt;. Але як можна повідомити присутніх, що в певному місці не треба користуватися відкритим вогнем, при цьому уникаючи використання слова &lt;em&gt;&quot;вогненебезпечно&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-05-30T15:33:11.700" LastActivityDate="2017-06-01T09:03:40.477" Title="Синонім до слова &quot;вогненебезпечно&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1432" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1434" CreationDate="2017-05-31T07:19:04.513" Score="4" ViewCount="72" Body="&lt;p&gt;Треба перекласти &quot;power series solution&quot;. Можна сказати &lt;em&gt;розв'язок у вигляді степеневого ряду&lt;/em&gt;, але це досить розтягнуто, хотілось би мати стисліший переклад. Я думав на &lt;em&gt;розв'язок-степеневий ряд&lt;/em&gt;. Але це сприймається як два слова, а мені потрібно, щоб це було наче одне складне поняття. Як тут бути?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що треба перекласти: &quot;Power series solution of differential equations&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-06-01T03:29:28.143" LastActivityDate="2017-06-01T09:14:33.413" Title="Як коротко перекласти &quot;power series solution&quot;" Tags="|переклад|from-english|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1433" PostTypeId="2" ParentId="1430" CreationDate="2017-06-01T09:03:40.477" Score="4" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/voghnenebezpechnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВОГНЕНЕБЕЗПЕ́ЧНИЙ&lt;/a&gt;, а, е.&#xA;  &lt;strong&gt;Небезпечний щодо пожежі; легкозаймистий&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;При поводженні з бензином необхідно пам'ятати, що він дуже вогненебезпечний&lt;/em&gt; (Підручник&#xA;  шофера.., 1960, 323).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім СУМ, це слово знаходимо й на &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українському лінгвістичному порталі&lt;/a&gt; Українського мовно-інформаційного фонду НАН України та у нормативних документах - &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/main&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайт ВРУ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У СУМ &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;вогненебезпечний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; тлумачиться через &lt;em&gt;&lt;code&gt;небезпеку щодо пожежі&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;&lt;code&gt;легкозаймистість&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/leghkozajmystyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЛЕГКОЗАЙМИ́СТИЙ&lt;/a&gt;, а, е. &lt;strong&gt;Який&#xA;  легко займається&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Облицювання печей листовою сталлю обов'язкове в&#xA;  приміщеннях, де в повітрі можуть бути легкозаймисті гази&lt;/em&gt; (Довідник&#xA;  сільського будівельника, 1956, 456).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І хоч через тлумачення вищезгаданих синонімів це неочевидно, але з прикладів вживання (через Google пошук) можна дійти висновку, що &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B9&amp;amp;oq=%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B9&amp;amp;aqs=chrome..69i57j69i61l2.5985j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;легкозаймистий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, як і &lt;em&gt;&lt;code&gt;займистий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;code&gt;палахкий&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, має вужче значення, адже може стосуватися речовини, матеріалу, предмету тощо, в той час як &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B9&amp;amp;oq=%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B9&amp;amp;aqs=chrome..69i57j69i61l2.5985j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8#q=%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;start=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;вогненебезпечний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; має ширші контекстуальні можливості, бо також може характеризувати ситуацію, період, роботи, бізнес і т.і.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробуємо підібрати синоніми, враховуючи побажання автора запитання та орієнтуючись на значення самого слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;вогненебезпечний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, яке пояснюється як &lt;em&gt;&lt;code&gt;небезпечний щодо пожежі&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перше, що спадає на думку, це, звісно, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;пожежонебезпечний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. І хоч цього прикметника немає в СУМ, та він є на &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українському лінгвістичному порталі&lt;/a&gt; Українського мовно-інформаційного фонду НАНУ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім цього, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;пожежонебезпечний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - у досить широкому загальному вжитку (згідно з &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B9&amp;amp;oq=%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B9&amp;amp;aqs=chrome..69i57j69i61l2.5985j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8#q=%D0%BF%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D0%B6%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google search&lt;/a&gt;), а також закріплений у нормативних документах  &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/main&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайт ВРУ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як варіант можу запропонувати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;вибухонебезпечний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (зрозуміло, тільки в певному контексті), що теж можна знайти на &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українському лінгвістичному порталі&lt;/a&gt; Українського мовно-інформаційного фонду НАНУ. Вживання також підтверджується результатами &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B9&amp;amp;oq=%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%BA%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B9&amp;amp;aqs=chrome..69i57j69i61l2.5985j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8#q=%D0%B2%D0%B8%D0%B1%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пошуку Google&lt;/a&gt; та нормативкою на &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/main&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайті ВРУ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно власне складних слів, то, щоб не обтяжувати відповідь, зазначу, що такий спосіб словотворення цілком характерний для української мови. Таким чином утворюються майже усі частини мови, хіба що окрім дієслів.  &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#prasklad&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Правопис&lt;/a&gt; містить цілий розділ, присвячений складним словам. Зустрічаються й значно кострубатіші й менш милозвучні утворення, аніж &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;вогненебезпечний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; :) Наприклад, в нормативних документах (&lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/main&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайт ВРУ&lt;/a&gt;) досить розповсюджений складний прикметник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;вибухопожежонебезпечний&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-06-01T09:03:40.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1434" PostTypeId="2" ParentId="1432" CreationDate="2017-06-01T09:14:33.413" Score="2" Body="&lt;p&gt;Найстисліший варіант: ряд розв'язку диференційного (чи диференціального) рівняння. Звісно це підходить у випадку, коли точно зрозуміло, що мова йде про степеневий ряд. Справа в тому, що в українських математичних текстах іменник „ряд“ часто не уточнюють прикметником степеневий, якщо це випливає зі змісту. В англійських таке рідко буває, бо series має значно більше значень, ніж наше слово ряд. Мені здається, що це якраз ваш випадок. Бо у вигляді рядів Фур'є шукають розв'язки рівнянь з частинними похідними. А тут, здається, звичайне дифрівняння. &#xA;Інші варіанти: степеневий ряд розв’язку диференційного рівняння, &#xA;степеневе розвинення розв’язку диференційного рівняння, розклад у ряд розв’язку диференційного рівняння, розвинення у ряд розв’язку диференційного рівняння. На жаль, у вашому випадку слово „розв'язок“ не викинеш, бо текст буде зовсім незрозумілим.Також можна вжити тейлорівський ряд чи маклоренівський ряд розв'язку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, найкоротшими є два варіанти: ряд розв'язку або трішки довший - розклад у ряд розв'язку. Такі новотвори „рядовий розв'язок“ чи „розв'язковий ряд“ будуть незрозумілими.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastActivityDate="2017-06-01T09:14:33.413" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1436" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1439" CreationDate="2017-06-03T19:24:51.800" Score="11" ViewCount="182" Body="&lt;p&gt;Працюю з перекладом статті щодо програмування комп'ютерної графіки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є таке поняття в літературі - &lt;strong&gt;multiple lights&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Воно значить, що є декілька джерел світла, які освітлюють якусь поверхню.&#xA;Не можу знайти якийсь адекватний варіант перекладу даного словосполучення.&#xA;Є варіант &lt;strong&gt;множинне світло&lt;/strong&gt;, але якось вухо ріже.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;От як це виглядає:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/4FKJl.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/4FKJl.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastActivityDate="2020-06-30T10:18:34.567" Title="Як правильно перекласти multiple lights?" Tags="|переклад|from-english|терміни|словосполучення|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1439" PostTypeId="2" ParentId="1436" CreationDate="2017-06-04T05:01:31.460" Score="6" Body="&lt;p&gt;Відмінювання множини до світло &lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%C2%B2%D2%CB%CE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;. Варіанти перекладу multiple &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=multiple&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Декілька світл - не підходить, бо світл може бути 1000 і більше;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Багато світл - не підходить, бо світл може бути лише 2;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Комбінація світл - хотілось би питоміше слово;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Складене світло - це може позначати зовсім інше поняття;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Множинне світло - гм... подібно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BD%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B5_%D1%83%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;множинне спадкування&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-06-29T21:13:18.253" LastActivityDate="2020-06-29T21:13:18.253" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1440" PostTypeId="2" ParentId="1220" CreationDate="2017-06-04T13:22:17.087" Score="5" Body="&lt;p&gt;Складно давати стислі відповіді на такі осяжні запитання. Утім, спробую.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Багато фахівців досліджує проблематику надмірного і почасти невиправданого вживання пасивних дієслівних конструкцій саме в наукових, фахових текстах, діловій мові. Проте, на мою думку, більшість із висновків можна екстраполювати і на звичайну мову.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відносно стисло й доступно для широкого загалу викладено в &lt;a href=&quot;http://www.studfiles.ru/preview/5679501/page:13/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Методичних вказівках до виконання практичних робіт з дисципліни «Українська мова (за професійним спрямуванням)» (для студентів усіх курсів та напрямів підготовки) ДНТУ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Активні та пасивні дієслівні конструкції&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Книжному стилю російської мови притаманно широко вживати три&#xA;  компонентні пасивні конструкції, утворені дієсловом недоконаного виду&#xA;  пасивного стану на &lt;code&gt;–ся&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;сообщения распространяются средствами&#xA;  массовой информации; нашим коллективом выполняется ответственное&#xA;  задание; нами проводились многочисленные исследования; оппоненты&#xA;  назначаются Ученым советом; эта проблема рассматривалась многими&#xA;  ученими&lt;/em&gt; тощо. Для всіх цих речень характерно, що іменник (займенник)&#xA;  у формі орудного відмінка (&lt;em&gt;средствами, коллективом, нами, советом,&#xA;  учеными&lt;/em&gt;) позначає активного виконавця дії, а об’єкт дії (&lt;em&gt;сообщения,&#xA;  задание, оппоненты, проблема&lt;/em&gt;) подано іменником у називному відмінку,&#xA;  тобто виконавець дії стає додатком, а об’єкт дії – підметом.&#xA;  Граматично присудок описує дію підмета, спрямовану на додаток, а для&#xA;  того, щоб показати протилежний напрямок дії, у наведених реченнях&#xA;  вжито зворотну форму дієслова-присудка.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;В українському реченні виконавець дії – це підмет, об’єкт дії – додаток, а присудок описує дію підмета на додаток, і його, як правило,&#xA;  подають дієсловом 3-ї особи однини або множини.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, для наведених російських речень українські відповідники будуть&#xA;  такі: &lt;em&gt;Засоби масової інформації розповсюджують повідомлення&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Наш&#xA;  колектив виконує відповідальне завдання&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Ми проводили численні&#xA;  дослідження&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Опонентів призначає Вчена рада&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;Учена рада&#xA;  призначає опонентів&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Ця проблема цікавила багатьох учених&lt;/em&gt; або&#xA;  &lt;em&gt;Багато вчених вивчало цю проблему&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Аналогічно не слід уживати зворотні дієслова у підрядних реченнях&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Компьютер, характеризующийся малыми размерами&lt;/em&gt;. – &lt;em&gt;Комп’ютер, якого характеризують невеликі розміри&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;Комп’ютер, для якого характерні&#xA;  невеликі розміри&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Исследование, осуществляемое экспертом&lt;/em&gt;. –&#xA;  &lt;em&gt;Дослідження, що його проводить експерт&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З наведених рекомендацій не слід робити хибний висновок, ніби&#xA;  зворотних дієслів на &lt;code&gt;–ся&lt;/code&gt; треба взагалі уникати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зворотні дієслова слід уживати в таких реченнях, коли&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) &lt;strong&gt;дія спрямована на самого суб’єкта дії&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;голитися, митися,&#xA;  одягатися&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) &lt;strong&gt;дія є взаємо-зворотною&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;листуватися, змагатися, обніматися,&#xA;  миритися&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;в) &lt;strong&gt;дію особа виконує в своїх інтересах&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;будуватися, пакуватися&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;г) &lt;strong&gt;дія називає типові ознаки самого суб’єкта&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;собака кусається,&#xA;  папір рветься, скло б’ється&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Крім зворотних дієслів на &lt;code&gt;–ся&lt;/code&gt;, є ще група безособових дієслів:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;не спиться, не лежиться, не хочеться, не віриться&lt;/em&gt;. &lt;strong&gt;Такі дієслова мають лише форму третьої особи однини&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Виходячи з вище викладеного, фраза: &lt;em&gt;Вітер швидко змінюється&lt;/em&gt; – цілком&#xA;  правильна, бо підмет вітер є водночас суб’єктом і об’єктом дії. А&#xA;  речення: &lt;em&gt;Двері відчиняються водієм&lt;/em&gt; – ненормативне (хіба що «пхнули»&#xA;  водія і так відчинили двері). Інша річ, коли форму орудного відмінка&#xA;  має назва предмета, за допомогою якого виконують дію. Тому фраза&#xA;  &lt;em&gt;Двері відчиняться оцим ключем&lt;/em&gt; відповідає нормі, бо ключ – знаряддя дії, за допомогою якого двері може відчинити неназвана в реченні особа&#xA;  (суб’єкт дії). Хоча, на думку науковців, краще цю думку висловити так:&#xA;  &lt;em&gt;Двері відчиняють оцим ключем&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;залежно від характеру дії слід уживати різні конструкції&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;em&gt;Он изменяется (деформируется, нагревается) кем-то, чем-то&lt;/em&gt;. – &lt;em&gt;Його змінює (деформує, нагріває) хтось, щось&lt;/em&gt; (&lt;strong&gt;пасивна дія&lt;/strong&gt;). &lt;em&gt;Он&#xA;  изменяется (деформируется, нагревается) где-то (при каких-то&#xA;  условиях)&lt;/em&gt;. – &lt;em&gt;Він змінюється (деформується, нагрівається) десь (за&#xA;  певних умов)&lt;/em&gt; (&lt;strong&gt;неперехідна дія&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У навчальних, науково-технічних та офіційно-ділових текстах часто&#xA;  зловживають пасивними конструкціями з дієсловами на &lt;code&gt;–ся&lt;/code&gt;, у яких&#xA;  об’єкт, на який спрямована дія, подано у формі називного відмінка, а&#xA;  назви суб’єкта дії немає, наприклад, &lt;em&gt;формула береться в дужки,&#xA;  видання друкувалися, якість гарантується&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;У цих конструкціях природніше вживати особові форми дієслова&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;В конце предложения ставится точка. – Наприкінці речення ставлять&#xA;  крапку&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;Наприкінці речення ставимо крапку&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Большая буква&#xA;  пишется в следующих случаях. – Велику літеру пишуть у таких випадках&lt;/em&gt;&#xA;  або &lt;em&gt;Велику літеру пишемо у таких випадках. Машина испытывается в&#xA;  лаборатории. – Машину випробовують у лабораторії&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Конструкції з дієсловами у формі третьої особи множини (&lt;em&gt;ставлять,&#xA;  пишуть, випробують&lt;/em&gt;) надають реченню більш загального (безособового)&#xA;  відтінку, тоді як форму першої особи краще вживати у&#xA;  навчально-методичній літературі, бо вони підкреслюють спільність дій&#xA;  викладача (інструктора) й учня (студента, слухача).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окремо слід згадати про безособові форми на &lt;code&gt;-но&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-то&lt;/code&gt;, які окремі фахівці теж відносять до форм пасивного стану.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вживання безособових конструкцій на -но, -то.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;В українській мові для позначання дії, яка не передбачає точного означення її виконавця, уживають безособові конструкції з&#xA;  віддієприкметниковими формами на &lt;code&gt;-но&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-то&lt;/code&gt;, які використовують у&#xA;  діловому стилі від XIV ст. і які становлять національну специфіку&#xA;  української мови:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Нове рішення вироблено згідно з обставинами&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Безособові конструкції на &lt;code&gt;-но&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-то&lt;/code&gt; керують іменником у знахідному відмінку без прийменника:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вироблено (що?) новий підхід&#xA;  (нове рішення, нову методику)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Уживаючи безособові конструкції, автори часто-густо допускають&#xA;  помилку, уводячи в речення виконавця дії у формі іменника чи&#xA;  займен­ника в орудному відмінку. Не можна писати &lt;em&gt;Комісією вироблено&#xA;  нове рішення згідно з обставинами&lt;/em&gt;, бо в цьому реченні є виконавець&#xA;  дії – комісія, причому це слово стоїть у орудному відмінку. Тому&#xA;  наведена конструкція є помилковою, її необхідно перебудувати так:&#xA;  &lt;em&gt;Комісія виробила нове рішення згідно з обставинами&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В орудному відмінку може стояти іменник (займенник), що означає&#xA;  знаряддя дії. Правильно писати &lt;em&gt;Лист написано олівцем&lt;/em&gt;, бо олівець –&#xA;  це знаряддя дії, але неправильно &lt;em&gt;Лист написано хлопцем&lt;/em&gt; (у цьому&#xA;  прикладі треба вжити активну конструкцію &lt;em&gt;Хлопець написав листа&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже, безособову форму дієслова на &lt;code&gt;-но&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-то&lt;/code&gt; можна вживати лише у реченнях, де явно не зазначено виконавця дії.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Форми на &lt;code&gt;-но&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-то&lt;/code&gt; надають реченню певного відтінку минулості і доконаності. Тому їх зазвичай уживають без допоміжного дієслова&#xA;  &lt;code&gt;було&lt;/code&gt;:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;одержано результати, проведено дослід, машину випробувано,&#xA;  якість гарантовано&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Конструкції з допоміжним словом було вживають зрідка, коли&#xA;  підкреслюють, що одна минула дія відбулася перед іншою минулою дією:&#xA;  &lt;em&gt;деталь було нагріто у печі, а потім занурено у воду.&lt;/em&gt; У вислові &lt;em&gt;книгу буде написано&lt;/em&gt; підкреслено, що дія обов’язково відбудеться і завершиться в майбутньому (доконаність дії в майбутньому). Між&#xA;  висловами &lt;em&gt;якість гарантовано&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;якість гарантуємо&lt;/em&gt; є певна&#xA;  стилістична різниця: перший вислів підкреслює, що вже (у минулому)&#xA;  хтось ужив заходів, щоб забезпечити якість, а в другому підкреслено,&#xA;  що необхідні заходи ми продовжуємо вживати ще й зараз.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, хто бажає глибше зануритися в проблематику, пропоную прочитати такі матеріали:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://5ka.at.ua/load/movoznavstvo/pasivni_formi_v_suchasnikh_literaturnikh_ukrajinskij_ta_polskij_movakh_referat/41-1-0-6837&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пасивні форми в сучасних літературних українській та польській мовах (реферат)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://posibnyky.vntu.edu.ua/u_m/5.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Співвідношення активних і пасивних конструкцій у наукових текстах (Посібник з української мови)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kurylo.wikidot.com/3-nevlastyva-ukrainskii-movi-konstruktsiia:pasyvnyi-predykat&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Олена Курило: Уваги до сучасної української літературної мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk620/TK_wisnyk620_ginzburg.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Михайло Гінзбург: Синтаксичні конструкції у фахових текстах: практичні висновки з рекомендацій мовознавців&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://eir.nuos.edu.ua/xmlui/bitstream/handle/123456789/1508/Petrovich.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Петрович Л. І.: Уживання активних та пасивних форм дієслів в українській фаховій мові&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrsense.dp.ua/index.php/USENSE/article/view/18&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;З. Й. Куньч: Уникання пасивних дієслівних конструкцій як елемент культури української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-06-04T13:29:19.110" LastActivityDate="2017-06-04T13:29:19.110" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1441" PostTypeId="2" ParentId="1355" CreationDate="2017-06-04T13:23:22.433" Score="4" Body="&lt;p&gt;Хоч автор запитання і вважає, що гарна відповідь має посилатися більше, ніж на одне джерело), та оскільки це запитання давно очікує бодай на якусь відповідь, а я натрапила на цю інформацію, то поділюсь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Олена Курило в посібнику &lt;strong&gt;&quot;Уваги до сучасної української літературної мови&quot;&lt;/strong&gt; відзначає такі &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kurylo.wikidot.com/14-osoblyvosti-u-vzhyvanni-datyva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;§ 14. Особливості у вживанні&#xA;  датива&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;У народній мови инколи подибуємо конструкцію з &lt;em&gt;дативом&lt;/em&gt; там, де літературна мова здебільшого вживає прийменника &lt;code&gt;у&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;в&lt;/code&gt;) &lt;em&gt;із&#xA;  генітивом&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Про такі конструкції з дієсловами, як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;брати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;видирати&#xA;  кому&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, див. при дієсловах, § 6, ст. 113.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Приклади: — &lt;em&gt;Язика не поверне, наче він &lt;code&gt;йому&lt;/code&gt; повстяний Ном&lt;/em&gt;. 11736.&#xA;  &lt;em&gt;Я &lt;code&gt;їм&lt;/code&gt; був у кумах&lt;/em&gt; Шух. 74.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Пани б’ються, а &lt;code&gt;мужикам&lt;/code&gt; чуприни трясуться&lt;/em&gt; Приказка. &lt;em&gt;Хто мастить, &lt;code&gt;тому&lt;/code&gt; віз не скрипить&lt;/em&gt;. Приказка. &lt;em&gt;Ноги &lt;code&gt;йому&lt;/code&gt; без стремен так&#xA;  теліпаються&lt;/em&gt; Кв. &lt;em&gt;Пика &lt;code&gt;йому&lt;/code&gt; не вмита, волосся розкудовчене&lt;/em&gt; Кв. &lt;em&gt;Він&#xA;  як угледів дівчинку, аж очі &lt;code&gt;йому&lt;/code&gt; засвітились&lt;/em&gt; MB. &lt;em&gt;І брови &lt;code&gt;йому&lt;/code&gt;&#xA;  чорні і уста червоні&lt;/em&gt; MB. &lt;em&gt;Помер &lt;code&gt;їм&lt;/code&gt; батько. Руки &lt;code&gt;їм&lt;/code&gt; довгі, тонкі,&#xA;  як цівки&lt;/em&gt; Лев. &lt;em&gt;Очі &lt;code&gt;йому&lt;/code&gt; веселі й бистрі&lt;/em&gt; MB. &lt;em&gt;Голова &lt;code&gt;йому&lt;/code&gt;&#xA;  нечесана, чуб непідголений&lt;/em&gt; Кв. &lt;em&gt;Щоб &lt;code&gt;моєму&lt;/code&gt; миленькому волики&#xA;  пристали&lt;/em&gt; Чуб. V, 403. &lt;em&gt;Вже &lt;code&gt;вдівоньці&lt;/code&gt; пшениця поспіла&lt;/em&gt; ib. 856. &lt;em&gt;Це&#xA;  родич нашій &lt;code&gt;паламарці&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; Котл. &lt;em&gt;Колядники беруться за руки, топірці в&#xA;  руках &lt;code&gt;їм&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; Гн. Кол. і щ. II, 331.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В останньому уривкові, де при дативі є речівник-підмет, датив місцями&#xA;  набирає значіння приналежности. Виразнішій відтінок приналежности&#xA;  датив має в такій, наприклад, фразі: — &lt;em&gt;Це родич &lt;code&gt;нашій паламарці&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&#xA;  Котл.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окремий розділ у &lt;strong&gt;§ 6. Особливості в конструкціях із особовими дієсловами&lt;/strong&gt; мовознавець відводить питанню &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kurylo.wikidot.com/6-osoblyvosti-v-konstruktsiiakh-iz-osobovymy-diieslovamy#toc13&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;2. Датив при&#xA;  дієсловах&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Дякувати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;віддячити&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;вибачати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;-чити&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;простити&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;&lt;code&gt;кому&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; (а не зросійська кого): — &lt;em&gt;Чого сидиш, Марусенько, чом не дякуєш &lt;code&gt;батеньку&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; Метл. 225. &lt;em&gt;Подякує &lt;code&gt;мені&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; Нар.&#xA;  186. *Буду завсегда дякувати &lt;code&gt;вам&lt;/code&gt;*26. (Шевченко помилково об’єднав одним акузативом два дієслова, що мають по собі різні відмінки: —&#xA;  &lt;em&gt;Того знають і дякують люди&lt;/em&gt;). &lt;em&gt;Віддячим &lt;code&gt;діявольським синам&lt;/code&gt;, — гукали громадяне&lt;/em&gt; Гр. &lt;em&gt;&lt;code&gt;Подорожньому&lt;/code&gt; і бог вибачає&lt;/em&gt; Ном. &lt;em&gt;Скажіть їм,&#xA;  щоб простили &lt;code&gt;мені&lt;/code&gt; бурлаці за мою смерть на чужині&lt;/em&gt; Лев. &lt;em&gt;Я знаю, що&#xA;  ти мене вірно любиш, а я тільки пожартувала, — збач &lt;code&gt;мені&lt;/code&gt; те&lt;/em&gt; MB. У&#xA;  західніх говірках також: — &lt;em&gt;Вибачайте &lt;code&gt;на мене&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; Шух. 238.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Болить&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;кортить&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;свербить&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;&lt;code&gt;кому&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;code&gt;і кого&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; див. нижче при акузативі): — &lt;em&gt;&lt;code&gt;Кому&lt;/code&gt; кортить, &lt;code&gt;тому&lt;/code&gt; й &lt;strong&gt;болить&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;  Ном. &lt;em&gt;Ой &lt;strong&gt;болить&lt;/strong&gt; &lt;code&gt;мені&lt;/code&gt; та й головонька&lt;/em&gt; Кл. Кв. 132. &lt;em&gt;Не&#xA;  &lt;strong&gt;болить&lt;/strong&gt; &lt;code&gt;мені&lt;/code&gt; головонька&lt;/em&gt; Гн. Колом. II, 57. &lt;em&gt;Чужий біль &lt;code&gt;нікому&lt;/code&gt; не &lt;strong&gt;болить&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Ном. &lt;em&gt;Зав’яжи мені головоньку, бо то &lt;code&gt;мені&lt;/code&gt; &lt;strong&gt;болить&lt;/strong&gt;&#xA;  дуже&lt;/em&gt; Чуб. V, 87. &lt;em&gt;&lt;code&gt;Козакам&lt;/code&gt; кортіла воля, а не віра&lt;/em&gt; Кул. VI, 337.&#xA;  &lt;em&gt;Кортить &lt;code&gt;тобі&lt;/code&gt; таки домівка&lt;/em&gt; Гр. &lt;em&gt;Ви &lt;code&gt;мені&lt;/code&gt; і за вухом не свербите&lt;/em&gt; Гр.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Зневіритися&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;&lt;code&gt;чому&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;&lt;code&gt;в чому&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;): — &lt;em&gt;Зневірившись тому &lt;code&gt;щастю&lt;/code&gt; в своїй долі, тут ми дали йому знов віру&lt;/em&gt; Кул. VI, 475.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Сміятися&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;насміятися&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;глумитися&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;&lt;code&gt;кому&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;code&gt;чому&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; див. при генітиві &lt;code&gt;сміятися з чого&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;При дієсловах &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;брати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;взяти&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;видирати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та инших&#xA;  близького значіння маємо в народній мові здебільшого датив, де&#xA;  літературна мова вживає переважно прийм. у(в) із генітивом: —&#xA;  &lt;em&gt;&lt;code&gt;Вовкові&lt;/code&gt; барана з горла не видереш&lt;/em&gt; Ном. 4853. &lt;em&gt;Ой я візьму &lt;code&gt;багатому&lt;/code&gt;, убогому даю&lt;/em&gt;. Пісня. &lt;em&gt;Він пожалував і не брав &lt;code&gt;їм&lt;/code&gt; мами&lt;/em&gt;&#xA;  Яв. 9.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-06-04T14:37:52.273" LastActivityDate="2017-06-04T14:37:52.273" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1442" PostTypeId="2" ParentId="661" CreationDate="2017-06-04T15:43:35.453" Score="4" Body="&lt;p&gt;Надибала дуже цікаву статтю Галини Лукаш &lt;a href=&quot;http://www.linguisticstudies.org/home/linguistics-studies/volume-30/ethnolinguistics-linguoculturology-and-onomastics-state-and-perspectives-of-research/onymic-play-in-modern-nomination&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Онімна гра в сучасній номінації»&lt;/a&gt;, в якій пані професорка проаналізувала &quot;основні механізми створення нових &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;квазіонімних номінацій&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; усного мовлення, &lt;strong&gt;які за своїм лексичним змістом та словотвірною онімною моделлю нагадують власні назви і можуть бути їм омонімічними&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, мовознавець відзначає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Під терміном «&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;квазіоніми&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;» (від лат. quasi − ‘ніби, начебто’;&#xA;  онім − ‘власна назва’) розуміють &lt;strong&gt;загальні назви, омонімічні власним&#xA;  назвам&lt;/strong&gt; [Андреев 2005: 5]. Квазіоніми утворюються на базі різних&#xA;  лексичних одиниць і становлять собою загальні назви, які на основі&#xA;  онімних моделей і за допомогою онімних формантів набули вигляду&#xA;  власних назв, але разом з тим їхнє апелятивне значення залишилося&#xA;  прозорим для мовців [Там само]. В.М.  Андреєв як приклад наводить&#xA;  арготичні рос. квазіоніми &lt;em&gt;Мешок Петрович&lt;/em&gt; − ‘&lt;em&gt;пляшка горілки&lt;/em&gt;’;&#xA;  &lt;em&gt;козлостан&lt;/em&gt; − ‘&lt;em&gt;табірна система&lt;/em&gt;’.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Процес утворення подібних лексем названо словотвором за аналогією, або словотвором за моделлю власної назви.&lt;/strong&gt; Українська мова дає безліч&#xA;  таких прикладів-мовленнєвих квазіонімів: &lt;em&gt;Сахар Медович&lt;/em&gt; − ‘нещира,&#xA;  лукава, улеслива людина’, &lt;em&gt;Глек Макітрович&lt;/em&gt; − ‘йолоп’ (сема −&#xA;  ‘порожній посуд’); &lt;em&gt;Кобра Іванівна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Кобра Львівна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Тигра Львівна,&#xA;  Пантера Львівна, Змія &lt;strong&gt;&lt;code&gt;Батьківна&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (Іванівна)&lt;/em&gt; − ‘зла, лайлива жінка’;&#xA;  &lt;em&gt;Глухар Тетерович&lt;/em&gt; ‒’глухий’; &lt;em&gt;Мороз Іванович&lt;/em&gt; ‒ ‘дурний’ (сема ‒ сленгове молодіжне мороз, тобто ‘байдужа до всього людина’; пор.&#xA;  відморозитись, тобто ‘виявити повну байдужість’); &lt;em&gt;Розтапша Іванівна&lt;/em&gt;&#xA;  −‘незібрана людина’, &lt;em&gt;Лапша Іванівна&lt;/em&gt; ‒ ‘людина, яку легко обдурити’;&#xA;  &lt;em&gt;Кульома Іванівна&lt;/em&gt; ‒ ‘забудько’; &lt;em&gt;Мегера Іванівна&lt;/em&gt; ‒ ‘зла людина’, &lt;em&gt;Балда Іванівна&lt;/em&gt; ‒ ‘дурна людина’; &lt;em&gt;Іван Бражник, Неминайкорчма, Непролийкрапля&lt;/em&gt; − ‘любителі випити’ [ФСССГД 2013]. У молодіжному&#xA;  сленгу вживається квазіонім &lt;em&gt;стьобич&lt;/em&gt; − ‘жартівник, веселун’ (від&#xA;  стібатися − ‘насміхатися, іронізувати’) [ССУС 2006]. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У наведених прикладах широко вживаний &lt;strong&gt;конотонім&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;&lt;code&gt;Іванович (Іванівна)&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, рівнозначний &lt;strong&gt;квазіотецтву&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;Батькович&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Такий&#xA;  умовний, «ключовий», замінник імені по батькові у поєднанні з повним&#xA;  іменем у конотонімних сполученнях мав би сприяти вияву шанування у&#xA;  звертанні до особи. Але місце особових імен в антропонімній формулі&#xA;  посідають апелятиви-характеристики &lt;em&gt;Кобра, Тигра, Змія, Розтапша,&#xA;  Лапша, Кульома, Мегера, Балда, Мороз&lt;/em&gt;, граматично подібні до імен, і&#xA;  номінація відзначається каламбурним використанням загальної назви&#xA;  замість схожої за формою ВН. У результаті збережено зв’язок із&#xA;  первісною негативною семантикою апелятива, на яку накладається онімне&#xA;  референтне співзначення. На нашу думку, спосіб творення цих&#xA;  квазіонімних сполучень ‒ онімна паронімія, коли особливу роль відіграє&#xA;  апелятивна семантика їх формативів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті автор ще пояснює творення й уживання &lt;strong&gt;квазіантропонімів&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;Чайковський&lt;/em&gt; (варіант: &lt;em&gt;ЧайКофський&lt;/em&gt;) – назва кав’ярень; &lt;em&gt;Носовський&lt;/em&gt; – назви крамниць з продажу панчох та шкарпеток, &lt;em&gt;Путлер&lt;/em&gt;: Пут(ін)+(Гіт)лер) та &lt;strong&gt;квазітопонімів&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;Донбабве&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Луганда&lt;/em&gt;) та інших.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Резюмує пані Лукаш так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Отже, поява квазіонімів, у процес творення яких залучаються різні&#xA;  інтернаціональні та національні культурні ресурси, пов’язані з онімною&#xA;  лексикою, є традиційним ігровим вплітанням нових лексичних одиниць у&#xA;  процес номінації дійсності. Семантика базових онімів у повторюваних&#xA;  ситуаціях видозмінюється, руйнуються вихідні культурні межі, виникає&#xA;  ігрова модальність.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-06-04T19:02:04.993" LastActivityDate="2017-06-04T19:02:04.993" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1443" PostTypeId="1" CreationDate="2017-06-04T17:01:11.953" Score="10" ViewCount="312" Body="&lt;p&gt;I want look statistic of modern Ukrainian words derived from each language group.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I tried look for this, but I can't find. I met only this resources:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Lists_of_English_words_by_country_or_language_of_origin&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;For the English language&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD%D1%96_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;When and from where the Ukrainian language borrowed words with some examples.&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є бажання поглянути на приблизні статистичні дані, що складаються з процентів чи кількості, походження слів у сучасній українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я намагався віднайти це, але ніяк не вдається. Натомість я натрапив на:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Lists_of_English_words_by_country_or_language_of_origin&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Для англійської мови&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B8%D1%87%D0%B5%D0%BD%D1%96_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Коли й звідки були запозичення з деякими прикладами&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2019-08-03T15:17:25.033" Title="Lists of Ukrainian words by language of origin / Статистика походження слів в української мови" Tags="|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1444" PostTypeId="1" CreationDate="2017-06-05T12:32:35.017" Score="9" ViewCount="297" Body="&lt;p&gt;Також спадають на думку ще два слова, котрі є плюс-мінус синонімами до вищезгаданих двох: вежа і вишка. Різницю між вежою і стовпом я інтуітивно розумію, але слово &quot;щогла&quot; я почув уперше сьогодні, тому ще не зовсім розумію його значення. Гугл каже, що щогла часто буває на кораблях, але не обов'язково. То мене цікавить не корабельна щогла, а, так би мовити, сухопутна. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1023" LastActivityDate="2017-06-06T04:16:19.373" Title="Яка різниця між стовпом і щоглою?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1445" PostTypeId="2" ParentId="31" CreationDate="2017-06-05T18:52:32.003" Score="3" Body="&lt;p&gt;По всіх Карпатах говорять: &quot;Іти д'хаті&quot; в значенні &quot;додому&quot;, &quot;дохати&quot;. Дивно, що в Українській мові одне пишеться разом (зазвичай), а інше тільки окремо, хоча вони й близькі за змістом. Суть в тому, не знаю чи дійсно це для всієї території України, словом хата позначають кімнату, покій - тож можливо, що словосполучення &quot;д'хаті&quot; сформувалося під впливом двоїни.... Вжиток цього словосполучення не є архаїзмом, а щоденною нормою спілкування. &#xA;Щодо суті розмови: руці, нозі, штані, штанці, рукавиці, ногавиці.... насправді двоїн досить багато в українській мові, просто люди не завжди розуміють, що вони її вживають. А ще друзі (мало б бути други) ;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastActivityDate="2017-06-05T18:52:32.003" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1446" PostTypeId="2" ParentId="1436" CreationDate="2017-06-05T19:02:23.613" Score="4" Body="&lt;p&gt;Думаю перекладати потрібно не як світло, а саме як освітлення - це трохи різні речі. &lt;em&gt;Освітлення з кількох&lt;/em&gt; (двох, трьох чи більше - потрібне вказати) &lt;em&gt;ракурсів&lt;/em&gt;. Слово ракурс звичайно ж іншомовного походження, але цілком вжитнє у вкраїнській мові. Можна також перекласти як &lt;em&gt;освітлення із кількох джерел&lt;/em&gt;... цілком українське, але здається не зовсім точно передає зміст.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-06-05T19:12:30.893" LastActivityDate="2017-06-05T19:12:30.893" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1447" PostTypeId="2" ParentId="1444" CreationDate="2017-06-05T19:13:41.383" Score="12" Body="&lt;p&gt;Усе просто - стовп (слуп) стоїть сам по собі, а щогла підтримувана тросами із різних боків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зі &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/url?sa=t&amp;amp;rct=j&amp;amp;q=&amp;amp;esrc=s&amp;amp;source=web&amp;amp;cd=17&amp;amp;cad=rja&amp;amp;uact=8&amp;amp;ved=0ahUKEwj0hc-my6fUAhUhDZoKHbRjBTIQFgiBATAQ&amp;amp;url=http%3A%2F%2Firbis-nbuv.gov.ua%2Fcgi-bin%2Firbis_nbuv%2Fcgiirbis_64.exe%3FC21COM%3D2%26I21DBN%3DUJRN%26P21DBN%3DUJRN%26IMAGE_FILE_DOWNLOAD%3D1%26Image_file_name%3DPDF%2FZNPISK_2012_9_12.pdf&amp;amp;usg=AFQjCNEd0TMjzaBAN-AwIcbxnNL2Vatxnw&amp;amp;sig2=Boyihm2ddLw4PbBjKY0S6w&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;збірнику наукових праць&lt;/a&gt; Українського інституту сталевих конструкцій імені В.М. Шимановського. – Випуск 9, 2012 р. Молчанов Д.С. &lt;em&gt;Дефекти опор мобільного зв'язку&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Щогли – це конструкції, які складаються із стовбура, постійного за&#xA;  висотою перерізу, та системи відтяжок. Стовбур щогли зазвичай є три-,&#xA;  чотиригранним, із поясами та решіткою, виконаними з прокатних кутиків,&#xA;  труб або суцільних стрижнів. Також існують щогли круглого перерізу,&#xA;  стовбур яких виконано з труби. Стійкість щогл забезпечена&#xA;  встановленими відтяжками, що виконані зі сталевих тросів. Кількість&#xA;  рівнів відтяжок визначається конструктивними особливостями щогли.&#xA;  Найчастіше наземні щогли мають висоту 40...80 м. Щогли є достатньо&#xA;  економічними конструкціями, проте вони потребують постійного&#xA;  технічного нагляду, що полягає в контролі монтажного натягу відтяжок та&#xA;  вертикальності стовбура щогли. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-06-06T04:16:19.373" LastActivityDate="2017-06-06T04:16:19.373" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1448" PostTypeId="2" ParentId="1409" CreationDate="2017-06-05T19:53:33.377" Score="0" Body="&lt;p&gt;true - не тільки &quot;правдивий&quot;, але й &quot;дійсний&quot; також, якщо послуговуватися прикметниками.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastActivityDate="2017-06-05T19:53:33.377" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1449" PostTypeId="2" ParentId="1420" CreationDate="2017-06-05T20:09:15.820" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Word &quot;опитувальник&quot; is somewhat wrong and is underlined even in this field where I am writing, should be &quot;опитувач&quot;. It is derived from verb &quot;опитувати&quot;, but &quot;запитувальник&quot; is wrong as well :) and should be &quot;запитувач&quot; - this word is derived not from a verb, but from a noun &quot;запит&quot; and should be translated as requestor. (not totally sure on this, because my English is pretty basic...)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastActivityDate="2017-06-05T20:09:15.820" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1450" PostTypeId="2" ParentId="1443" CreationDate="2017-06-05T20:28:08.217" Score="8" Body="&lt;p&gt;You can find some information here: &lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/ures/book/index.shtml&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник іншомовних слів&lt;/a&gt;. See section &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://www.jnsm.com.ua/sis/pro.shtml#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;За мовами походження&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Про словник&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачний словник іншомовних слів містить науково-популярне пояснення&#xA;слів чужомовного походження з наведенням їх українського відповідника&#xA;і синонімічного ряду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наразі у «Словнику» 20293 статті, котрі охоплюють термінологію з&#xA;найрізноманітніших сфер. Усі словникові статті містять етимологічну&#xA;довідку (див. список скорочень) і вказівку на область застосування чи&#xA;вживання терміну. Ви можете переглянути статті «Словника» в&#xA;&lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?action=alpha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;алфавітному порядку&lt;/a&gt;, за мовою походження або знайти тлумачення певного&#xA;терміну через форму запиту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-08-03T15:17:25.033" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1452" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1460" CreationDate="2017-06-06T10:47:33.060" Score="17" ViewCount="357" Body="&lt;p&gt;Élysée - французьке (?) слово, зустрічається в декількох комбінаціях (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Elysee_(disambiguation)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;лінк&lt;/a&gt;).&#xA;Найчастіше згадують Élysée Palace - палац Елізе (Елізейський? палац), резиденція президента Франції.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи якось унормовано озвучення Élysée?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всі мавпують рос. варіант - Єлісейський (палац), який можливо є нормою для &quot;сусідів&quot;, але не зовсім (нмд) вписується в норми української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, пропоную свої варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Елізейський&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Елізський (трохи важче вимовляти :))&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="419" LastActivityDate="2020-12-24T20:17:19.077" Title="Озвучення слова Élysée" Tags="|переклад|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1453" PostTypeId="2" ParentId="1436" CreationDate="2017-06-06T12:12:03.717" Score="11" Body="&lt;p&gt;Можливо &amp;quot;складне (комплексне) освітлення&amp;quot;. Судячи з кількох статтей multiple lights - це програмування освітлення сцени/об'єкта масивом джерел світла. Причому інтенсивність, тип та положення цих джерел у масиві, здається, нічим не обмежується.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1016" LastEditorUserId="951" LastEditDate="2020-06-30T10:18:34.567" LastActivityDate="2020-06-30T10:18:34.567" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1454" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1507" CreationDate="2017-06-08T11:34:47.023" Score="4" ViewCount="399" Body="&lt;p&gt;Як правильно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Лимони - це кислі фрукти&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Лимони - це кислий фрукт&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Лимон - це кислі фрукти&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Лимон - це кислий фрукт&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи ці вирази взаємозамінні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastActivityDate="2017-07-18T12:11:09.170" Title="Множина чи однина щодо фруктів" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1455" PostTypeId="1" CreationDate="2017-06-09T13:58:22.900" Score="11" ViewCount="144" Body="&lt;p&gt;Чому &quot;technics&quot; перекладається як &lt;em&gt;техніка&lt;/em&gt;, &quot;electronics&quot; як &lt;em&gt;електроніка&lt;/em&gt;, а &quot;robotics&quot; як &lt;em&gt;робототехніка&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;роботіка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastActivityDate="2019-03-05T21:42:44.453" Title="Переклад слів на кшталт &quot;technics&quot;, &quot;robotics&quot;" Tags="|переклад|from-english|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1456" PostTypeId="2" ParentId="1382" CreationDate="2017-06-09T22:35:30.327" Score="6" Body="&lt;p&gt;Опустимо першу частину речення (до першої коми) для легшого розуміння самої проблеми. Речення, яке залишилося — складнопідрядне з'ясувальне, бо дві граматичні основи (головна — &lt;em&gt;життя залежало&lt;/em&gt;, залежна — &lt;em&gt;людина зможе дати&lt;/em&gt;) поєднані сполучником підрядності &lt;em&gt;&quot;чи&quot;&lt;/em&gt;, а до підрядної частини, що стоїть всередині головної, можна поставити запитання &quot;від чого?&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, підрядна частина складнопідрядного речення виділяється комами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1032" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-06-10T04:33:40.757" LastActivityDate="2017-06-10T04:33:40.757" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1457" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1459" CreationDate="2017-06-10T10:50:22.243" Score="8" ViewCount="5877" Body="&lt;p&gt;У львівський області неодноразово чув випадки, коли в контексті майбутнього часу використовуються слова у минулому. Приклад такого застосування можна почути в кліпі (без цензури) до пісні &quot;Павук&quot; співака Дзідзьо на &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=t75LgtttJXY&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;56 секунді кліпу&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... чекай продамо, заробимо гроші та й будем &lt;strong&gt;їли&lt;/strong&gt;!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або в тому самому кліпі пізніше на 01:39:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... люди не &lt;strong&gt;будуть&lt;/strong&gt; в тебе &lt;strong&gt;купляли&lt;/strong&gt; ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є це широко застосована форма використання чи звичайний діалект? І яке в нього походження?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-06-10T20:40:31.850" LastActivityDate="2017-06-16T14:18:24.780" Title="Використання дієслів у минулому часі в контексті речення у майбутньому часі" Tags="|вживання-слів|дієслова|дієвідмінювання|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1459" PostTypeId="2" ParentId="1457" CreationDate="2017-06-10T14:47:34.827" Score="9" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par80p8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Правопис української мови:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Майбутній час дієслів &lt;em&gt;недоконаного виду&lt;/em&gt; вживається в таких формах:&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;особові форми допоміжного дієслова бути&lt;/strong&gt; — буду, будеш, буде, будемо (зрідка будем), будете, будуть &lt;strong&gt;+ інфінітив&lt;/strong&gt;: буду писати, будете ходити;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;інфінітив + скорочені особові форми колишнього дієслова яти (иму...)&lt;/strong&gt; — -му, -меш, -ме, -мемо (зрідка -мем), -мете, -муть, що стали дієслівними закінченнями, злившись з інфінітивом: пектиму, пектимеш, пектиме, пектимемо (зрідка пектимем), пектимете, пектимуть.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Майбутній час дієслів &lt;em&gt;доконаного виду&lt;/em&gt; вживається в таких формах:&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;префікс + теперішній час&lt;/strong&gt;: зроблю, напишу;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;деякі безпрефіксні дієслова доконаного виду із закінченням теперішнього часу (найчастіше зі значенням одноразової дії)&lt;/strong&gt;: гримну, ляжу, пущу, стукну.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ніщо не підходить, хоча дуже наближено до першого підпункту першого пункт, тут: &lt;strong&gt;особові форми допоміжного дієслова бути + минулий час&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не можу ручатись за правдивість, але мені здається, що це не широко застосована форма, а штибу &lt;em&gt;ополячення&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;розділенність&lt;/em&gt;, з якого може бути і діалект, бо якраз у поляків використовуються два рівномірні варіанти &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Czas_przysz%C5%82y&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;майбутнього часу:&lt;/a&gt; таке саме як у нас і про що тут ми мовимо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, це все, звісно, походить ще від прасловʼянської мови, яка в свою чергу походить від індоєвропейської, бо подібні стуктури &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Reflexive_verb#Indo-European_languages&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;збереглися&lt;/a&gt; і в більшості романских й словʼянских мовах. Отже, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;третій спосіб:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Майбутній час міг утворюватися трьома способами.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перший&lt;/strong&gt; — з використанням особових форм дієслів н&lt;em&gt;ачѧти, хотѣти, стати&lt;/em&gt; й інфінітива смислового дієслова &lt;em&gt;(станѫ писати, начьнѫ писати)&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Другий спосіб&lt;/strong&gt; полягав у використанні форм дієслова имати з інфінітивом &lt;em&gt;(имѫ писати)&lt;/em&gt;, причому допоміжне дієслово могло стояти і після смислового &lt;em&gt;(писати имѫ)&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Від нього походить сучасна складна форма майбутнього часу, особові закінчення якої пов'язані з архаїчними формами дієслова &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;я писати иму → я писатиму&#xA;    &lt;br&gt;ти писати имеш → ти писатимеш&#xA;    &lt;br&gt;він писати име → він писатиме тощо&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але роздільне вживання допоміжного і смислового дієслів &lt;strong&gt;трапляється досі&lt;/strong&gt; в деяких західноукраїнських діалектах &lt;em&gt;(меш ходити, ме ся вмивати)&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Третій&lt;/strong&gt; — за допомогою допоміжного дієслова &lt;em&gt;быти&lt;/em&gt; і l-дієприкметника &lt;em&gt;(бѫдѫ писалъ)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ця форма збереглася в південно-західних діалектах &lt;em&gt;(буду рубав дрова)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А в сучасній літературній мові дієприкметник змінив інфінітив &lt;em&gt;(буду писати, буду рубати)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-06-10T16:32:25.973" LastActivityDate="2017-06-10T16:32:25.973" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1460" PostTypeId="2" ParentId="1452" CreationDate="2017-06-12T20:40:03.390" Score="2" Body="&lt;p&gt;Якщо копати до першоджерела назви, то мусять бути &amp;quot;Елісійський&amp;quot; або &amp;quot;Елізійський&amp;quot; - принаймні, так воно звучить в українських існуючих перекладах давньогрецької чи то давньоримської літератури.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цитати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ae-lib.org.ua/texts/vergilius__aeneis__ua.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вергілій «Енеїда» (переклад М. Білика)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[Книга V, 733–735] Не в Тартарі я нечестивім перебуваю, між тіней сумних, а в &lt;strong&gt;Елісії&lt;/strong&gt;, світлім богоугодних зібранні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[Книга VI, 540–543] Ось оте місце, де шлях цей на дві поділився дороги: та, що праворуч, веде аж до мурів великого Діта, це до &lt;strong&gt;Елісія&lt;/strong&gt; путь нам; а та, що ліворуч, карає й до нечестивого Тартару грішників тіні провадить.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[Книга VI, 743–477] Тоді на простори &lt;strong&gt;Елісія&lt;/strong&gt; шлють нас; і не багато нас тут пробуває на радісних нивах; доки аж довгий наш день, коли круг свій віки вже обійдуть, плям не очистить, що в нас повростали, й не лишиться чистий дух з нас, ефірний, вогонь із небесного первня.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;[Короткий зміст книги VI у примітках] В &lt;strong&gt;Елісії&lt;/strong&gt;, країні вічного блаженства, Анхіс викладає синові своє вчення про очищення і переселення душ і показує йому нащадків-славетних римлян, починаючи з Ромула, засновника Рима, і кінчаючи Марцеллом, племінником і зятем Августа.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com/books?id=jTBGBAAAQBAJ&amp;amp;pg=PT53&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фрідріх Шіллер «Елізій» (переклад Миколи Лукаша)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Забудьмо жалі і тривоги!&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Елізія&lt;/strong&gt; світлі чертоги&lt;br /&gt;&#xA;всяк радісним серцем стрічай!&lt;br /&gt;&#xA;Життя тут — саме благоденство,&lt;br /&gt;&#xA;вічна утіха, вічне блаженство,&lt;br /&gt;&#xA;в квітучому лузі співучий ручай.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Цитату Шиллера/Лукаша додав &lt;a href=&quot;/u/4&quot;&gt;Sasha&lt;/a&gt;; в оригінальних коментарях автора відповіді натомість було написано «а ще словника: &lt;a href=&quot;https://books.google.com/books?hl=uk&amp;amp;id=ntVPAAAAYAAJ&amp;amp;q=%D0%B5%D0%BB%D1%96%D1%81%D1%96%D0%B9%C2%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://books.google.com/books?hl=uk&amp;amp;id=ntVPAAAAYAAJ&amp;amp;q=елісій»&lt;/a&gt; — але це посилання нині недоступне.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://dspace.tnpu.edu.ua/handle/123456789/3403&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тетяна Івашина «Донжуанівський текст як іменний текст культури»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те ж питання виникає й щодо &lt;strong&gt;елізійського&lt;/strong&gt; тексту, породжуючим фактором якого став міфічний &lt;strong&gt;Елізіум&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Топосні тексти, що, як зазначала Н. Медніс, організуються навколо певної «топологічної структури»; залежно від реальності/фікційності «місця» такі «супертексти» диференціюються як а) локальні (реально існуючі — Петербурзький, Київський, Пермський, Кримський тощо) і б) фік­ційні (серед актуалізованих на сьогоднішній день можна назвати поки що лише &lt;strong&gt;Елізійський&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://archive.org/details/Svoboda-1924-058/mode/2up&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український дневник «Свобода», рік XXXII, число 38 (Джерзи Ситі, Н. Дж., второк, 11. марта, 1924), с. 1&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Париж, 9. марта. — Нині відбулась в &lt;strong&gt;Елізійській&lt;/strong&gt; палаті нарада під проводом президента Франції Мільрана, в якій взяли участь премієр Пуанкаре, міністер скарбу Лястейрі і ґубернатор француського державного банку Робіно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;А &amp;quot;сусідська&amp;quot; транскрипція недолуга: біблійний пророк Єлисей не має до Елізіума жодного відношення. І єдиний зв'язок між пророком Єлисеєм (Елішу -&amp;gt; Елісайос -&amp;gt; Elisaeus -&amp;gt; Elisée) та Елізійськими полями (Елісіон -&amp;gt; Elysium -&amp;gt; l’Élysée) - невірне витлумачення назви.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="140" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-12-24T20:17:19.077" LastActivityDate="2020-12-24T20:17:19.077" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1461" PostTypeId="2" ParentId="1409" CreationDate="2017-06-12T20:45:21.920" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не знаю як зараз, але під час мого навчання на факультеті кібернетики (початок 90-х) усталеними термінами у викладачів було &quot;істина&quot;/&quot;фальш&quot; (відп., &quot;істинне/фальшиве твердження&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="140" LastActivityDate="2017-06-12T20:45:21.920" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1462" PostTypeId="2" ParentId="1457" CreationDate="2017-06-12T20:45:50.520" Score="5" Body="&lt;p&gt;Мовознавець Бондар Олександр Іванович захистив у 1999 році докторську дисертацію на тему &quot;Система і структура функціонально-семантичних полів темпоральності в сучасній українській літературній мові&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, у &lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:lNKjr5DneagJ:library.nuft.edu.ua/ebook/file/10.02.01bon%2520%25D0%259E.%25D0%2598.pdf+&amp;amp;cd=1&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;авторефераті на здобуття наукового ступеня доктора філологічних наук&lt;/a&gt;, знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вживання форм минулого часу у функції майбутнього пов’язане з уявним перенесенням майбутньої дії в минуле, майбутня дія, при цьому,&#xA;  уявляється як вже здійснена.&lt;/strong&gt; Минулий “наміченої” дії в минулому&#xA;  характеризується не переносним, а відносним вживанням форм минулого&#xA;  НВ. &lt;strong&gt;Форми минулого можуть вживатися у таких вторинних функціях,&#xA;  транспонуючись у зону майбутнього&lt;/strong&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) praeteritum propheticum, що вказує на близьке майбутнє або негайне&#xA;  теперішнє (&lt;em&gt;Ну, я &lt;strong&gt;пішов&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;) і обмежується дієсловами руху;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) неминучий майбутній, коли форма минулого вказує на майбутню дію, в&#xA;  настанні якої мовець цілком переконаний і сприймає її як наслідок&#xA;  іншої дії, що вже відбулася чи може відбутися (&lt;em&gt;Взагалі, [Давид]&#xA;  чоловік обережний. Немов що – &lt;strong&gt;пропали&lt;/strong&gt; вважай&lt;/em&gt; (А.Головко)),&#xA;  обмежується дієсловами із значенням загибелі. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Варіантом розглядуваної є функція неможливості майбутньої дії, що&#xA;  трапляється в текстах усної народної творчості (&lt;em&gt;Ой бодай же ти, та&#xA;  дівчинонько, Тоді заміж &lt;strong&gt;пішла&lt;/strong&gt;, Як у степу та при дорозі Яра рута&#xA;  &lt;strong&gt;зійшла&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3) допустовий майбутній вказує на майбутню дію, що сприймається не як&#xA;  неминуча, а як імовірна серед інших варіантів дії для аналізу можливих&#xA;  наслідків (&lt;em&gt;Гаразд, [припустимо] я &lt;strong&gt;придбав&lt;/strong&gt; ваші акції, що далі&lt;/em&gt;?);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;4) функція іронічного заперечення майбутньої дії реалізується в КС із&#xA;  непрямими мовленнєвими актами і супроводжується одночасною&#xA;  транспозицією афірмативності в негативність (&lt;em&gt;Так він тобі й&#xA;  &lt;strong&gt;сказав&lt;/strong&gt; правду = Він тобі не скаже правди&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вторинні функції минулого жорстко обмежені типом КС, а нерідко навіть&#xA;  лексико-семантичною групою дієслів (&lt;strong&gt;неминучий майбутній, близький&#xA;  майбутній&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-06-12T20:45:50.520" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1463" PostTypeId="1" CreationDate="2017-06-12T21:10:15.963" Score="12" ViewCount="6021" Body="&lt;p&gt;Цікавить різниця у вжитку наступних термінів (визначення із СУМ-11):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kabelj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;КА́БЕЛЬ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, ю, чол. &lt;em&gt;Електричний, телефонний і т. ін. &lt;strong&gt;провід&lt;/strong&gt;, уміщений у захисну оболонку.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/provid&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПРО́ВІД&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, воду, чол. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;3&lt;/strong&gt;. Металевий провідник, &lt;strong&gt;дріт&lt;/strong&gt;, признач. для передавання електричного струму.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shnur&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ШНУР&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, а, чол. &lt;strong&gt;2&lt;/strong&gt;. Електричний &lt;strong&gt;провід&lt;/strong&gt; з кількох ізольованих жил.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/drit&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДРІТ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, дроту, чол. &lt;em&gt;Металевий виріб у вигляді гнучкої нитки або тонкого прута.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &lt;em&gt;телефонним&lt;/em&gt; може бути як &lt;a href=&quot;http://mukachevo.today/news/kriminal/mukachivec_vkrav_telefonnij_kabel_na_3_tisjachi_griven&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кабель&lt;/a&gt;, так і &lt;a href=&quot;http://www.ua.all.biz/uk/provid-telefonnyj-bgg1003328&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;провід&lt;/a&gt;, так і &lt;a href=&quot;http://yak-prosto.com/yak-obzhati-telefonnij-drit/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дріт&lt;/a&gt;, й навіть &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/8_%D0%B6%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;шнур&lt;/a&gt;. Чи можна спиратись на наявність ізоляції металевого осердя як критерій для вибору того чи іншого слова? Чи варто звертати увагу на щось інше?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-06-13T00:59:19.993" LastActivityDate="2017-06-14T16:18:27.893" Title="Кабель, провід, шнур, дріт -- відмінності у вживанні" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1464" PostTypeId="2" ParentId="1463" CreationDate="2017-06-13T14:03:45.307" Score="8" Body="&lt;p&gt;&quot;Шнур&quot; має &lt;strong&gt;декілька ізольованих жил&lt;/strong&gt;. Зі свого досвіду - шнуром переважно називають проводи, якими вмикають побутові прилади в розетку (наприклад, шнур настільної лампи, пилососу і т.і.). Пам'ятаю, що старі прилади мали шнури, які були оплетені чимось схожим на нитки й справді мали вигляд товстої мотузки. Напевно, тому й називали їх шнурами. Такий самий вигляд мали шнури, що використовувалися для розеток та ламп, які висіли під стелею. Вочевидь, шнур не може бути неізольованим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/LbIFk.jpg&quot; width=&quot;330&quot; height=&quot;210&quot;/&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Дріт&quot;, судячи з означення і вживання (&quot;колючий дріт&quot;, &quot;дротяна загорожа&quot;), може використовуватися без електрики взагалі. Він &lt;strong&gt;гнучкий, тонкий, металевий&lt;/strong&gt;. Здається, що у побуті дротом можна назвати навіть &quot;шнур&quot; - одну або декілька ізольованих жил, навіть у спільній оболонці.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Провід&quot; призначений для передачі електричного струму. У побуті може означати досить багато варіантів: від дроту без ізоляції, до &quot;шнура&quot; - декількох жил у спільній оболонці. Але головна його риса: він &lt;strong&gt;порівняно тонкий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Основна риса &quot;кабелю&quot;: має додаткову захисну оболонку. Може мати досить складну структуру (наприклад, додаткове металеве оплетення, щоб захистити від перешкод тощо). Зазвичай, товстий багатожильний кабель не назвуть дротом або проводом. Сьогодні усі комп'ютерні &quot;проводи&quot; називають кабелями (можливо, за виключенням тонких дротів &quot;миші&quot; та клавіатури).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2017-06-13T17:23:33.577" LastActivityDate="2017-06-13T17:23:33.577" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1465" PostTypeId="1" CreationDate="2017-06-14T16:01:58.870" Score="4" ViewCount="191" Body="&lt;p&gt;Як перекласти вигук &quot;но-но-но&quot;? Навіть не знаю як у словниках шукати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад використання російською:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Но-но-но, нельзя так делать!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastEditorUserId="936" LastEditDate="2017-06-15T13:02:24.033" LastActivityDate="2018-11-04T09:57:17.847" Title="Як перекласти &quot;но-но-но&quot;?" Tags="|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="14" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1466" PostTypeId="2" ParentId="1463" CreationDate="2017-06-14T16:18:27.893" Score="6" Body="&lt;p&gt;З точки зору електротехніки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;провід&lt;/strong&gt; - одно- або багатожильний провідник, з ізоляцією або без.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;кабель&lt;/strong&gt; - одно- або багатожильний провідник, обов'язково з ізоляцією. Кабель складається з одного або кількох проводів. &#xA;Струм до наших розеток підведено по двохпровідному кабелю.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;шнур&lt;/strong&gt; - провідник, що використовується винятково для рухомих з'єднань, в назву закладена рухливість.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="366" LastActivityDate="2017-06-14T16:18:27.893" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1467" PostTypeId="2" ParentId="1457" CreationDate="2017-06-15T10:58:35.107" Score="9" Body="&lt;p&gt;Форма часу, про яку йдеться, називається &lt;strong&gt;&lt;em&gt;передмайбутній час&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, лат. &lt;em&gt;futurum exactum&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Він позначає дію, явище або подію, про яку очікується або планується, що на якийсь момент у майбутньому вона буде виконаною. Тобто, ми дивимося у майбутнє і звідти стверджуємо, що подія відбулася (перфект) або відбувалася (імперфект).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українських західних діалектах/говірках (Галичина, Поділля, Буковина, Покуття) &lt;em&gt;futurum exactum&lt;/em&gt; формується за допомогою сполучення форм &lt;em&gt;«буду, будеш, буде»&lt;/em&gt; тощо з формою минулого часу головного дієслова: &lt;em&gt;буду ходив, будеш робив, буде знала, будемо несли, будуть співали&lt;/em&gt; тощо. У літературній мові такі сполуки не вживаються (або мені не вдалося знайти).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Дівчинонько мила, що &lt;strong&gt;будеш робила&lt;/strong&gt; на Вкраїні далекій? // &lt;strong&gt;Буду&lt;/strong&gt; хусти &lt;strong&gt;прала&lt;/strong&gt;, зеленого жита &lt;strong&gt;жала&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — Народна пісня;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Гнів &lt;strong&gt;буде&lt;/strong&gt; як грім &lt;strong&gt;гримів&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — Б. Лепкий;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Тоді вся громада &lt;strong&gt;буде могла&lt;/strong&gt; кожному забезпечити таке життя&lt;/em&gt; — Iван Франко;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Діти... &lt;strong&gt;будуть могли&lt;/strong&gt; ходити до школи&lt;/em&gt; — Іван Франко&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Передмайбутній час зберігся у &lt;a href=&quot;https://sh.wikipedia.org/wiki/Futur_drugi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сербськохорватській&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://bs.wikipedia.org/wiki/Futur_drugi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;боснійській&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%83%D1%82%D1%83%D1%80_%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сербській&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Футур други глагола „радити“:&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Једнина              Множина&#xA;будем радио/-ла/-ло  будемо радили/-ле/-ла&#xA;будеш радио/-ла/-ло  будете радили/-ле/-ла&#xA;буде радио/-ла/-ло   буду радили/-ле/-ла&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Передмайбутній час дещо схожий на &lt;strong&gt;англійський&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Future_perfect&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Future Perfect&lt;/a&gt;, і навіть включений в одну сторінку на Вікіпедії. На мою думку, це не зовсім точно, тому що англійська форма утворюється за допомогою дієслова &lt;em&gt;will/shall&lt;/em&gt; плюс допоміжного дієслова &lt;em&gt;have&lt;/em&gt; плюс перфектної форми (як-то &lt;em&gt;done&lt;/em&gt;). Повна аналогія з українською формою була б, якби в англійській існувала форма &lt;em&gt;&quot;shall did&quot;&lt;/em&gt;, або якщо б в українській була форма &lt;em&gt;«буду&amp;nbsp;&lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;робив»&lt;/em&gt;, але таких форм нема.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-06-16T14:18:24.780" LastActivityDate="2017-06-16T14:18:24.780" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1468" PostTypeId="1" CreationDate="2017-06-15T11:24:52.913" Score="6" ViewCount="216" Body="&lt;p&gt;Перехідний (перетворювальний) відмінок іменників (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Translative_case&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Translative case&lt;/a&gt;) — це майже зниклий відмінок, який позначає, що деякий предмет (позначений іменником чи займенником) перетворюється на щось інше.&lt;br&gt;&#xA;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Опівночі карета перетворюється &lt;strong&gt;на гарбуза&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kandydat&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кандидат&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;на посаду голови́&lt;/strong&gt; правління&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;але також &lt;em&gt;кандидат &lt;strong&gt;у го́лови&lt;/strong&gt; правління&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Кандидат &lt;strong&gt;у майстри&lt;/strong&gt; спорту&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кандидат &lt;strong&gt;у депутати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Коли я виросту, піду &lt;strong&gt;у космонавти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;також, &lt;em&gt;балотуватися &lt;strong&gt;на депутата&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;em&gt;балотуватися &lt;strong&gt;у депутати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведені приклади демонструють два варіанти формування подібних іменників:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;у&lt;/em&gt; + форма, схожа на множину;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;на&lt;/em&gt; + родовий або знахідний відмінок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, запитання: чому існують дві різні форми, і яке правило використання тієї чи іншої форми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-07-11T10:13:38.953" Title="Як позбутися неоднозначності при використанні перехідного відмінку?" Tags="|відмінювання|іменники|керування-відмінками|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1469" PostTypeId="1" CreationDate="2017-06-16T22:15:45.507" Score="8" ViewCount="13714" Body="&lt;p&gt;З Вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Антанакла́за&lt;/a&gt;, антанакласис (&lt;em&gt;дав.-гр. ἀντανάκλασις ‘відбиття, луна; використання слова у зміненому значенні’&lt;/em&gt;) — стилістична фігура, яка полягає в повторенні того самого слова у різних значеннях, або вживанні омонімів чи омонімічних форм різних слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Типовим прикладом в англійській мові є така фраза:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Buffalo_buffalo_Buffalo_buffalo_buffalo_buffalo_Buffalo_buffalo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Buffalo buffalo Buffalo buffalo buffalo buffalo Buffalo buffalo&lt;/a&gt;» (&lt;em&gt;«Бізони з Буффало, налякані [іншими] бізонами з Буффало, залякують [інших] бізонів з Буффало»&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ця ж вікі-сторінка наводить і приклад українською:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Косий з косою косою косою косою косив. (&lt;em&gt;«Косоокий з навскісною чуприною кривою косою косив»&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якісь інші приклади антанаклази в українській?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-06-24T17:03:36.293" Title="Приклади речень сформованих з омонімів (антанаклаза)" Tags="|омоніми|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1470" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2630" CreationDate="2017-06-18T00:29:22.677" Score="11" ViewCount="2391" Body="&lt;p&gt;В літературі доволі часто можна зустріти дієслово в обох граматичних видах (аспектах):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;приїздити&lt;/em&gt; — доконаному, коли йдеться про дію, яка повністю відбулася;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;приїжджати&lt;/em&gt; — недоконаному, коли йдеться про відбування процесу у часі;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, Микола Мозговий – «Край» (&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=oEzhAUihaFU&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;YouTube&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Приїжджайте&lt;/strong&gt; в Прикарпаття,&lt;br&gt;&#xA;  Приїжджайте, люди добрі,&lt;br&gt;&#xA;  Завше будуть раді вам…&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ вважає основною формою &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjizhdzhaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;приїжджати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, у той час як &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjizdyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;приїздити&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — «див. приїжджати».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник Грінченка, навпаки, вважає основною формою &lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%97%D0%B7%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;приїздити&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;приї&lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;джати&lt;/em&gt; відсутнє, &lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%97%D0%B7%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;приї&lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;джати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — «= Приїздити».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З морфологічної точки зору, заперечень нема: корінь &lt;code&gt;-їзд-&lt;/code&gt; + суфікс &lt;code&gt;-ж-&lt;/code&gt; і закінчення &lt;code&gt;-ати&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З субʼєктивно-естетичної точки зору, обидва варіанти &lt;code&gt;-ждж-&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;-здж-&lt;/code&gt; мені не подобаються. У повсякденному спілкуванні я намагаюся уникати цієї форми. Але не упевнений, чи мої побоювання мають підґрунтя.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Запитання: чи є питомим варіант &lt;em&gt;«приї&lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;джати»&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;«приї&lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;джати»&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-02T08:38:48.377" LastActivityDate="2021-08-15T02:19:34.497" Title="Чи є питомою форма &quot;приїжджати&quot;?" Tags="|дієслова|чергування|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1471" PostTypeId="2" ParentId="1469" CreationDate="2017-06-18T17:52:53.597" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://dn.khnu.km.ua/dn/k_default.aspx?M=k0914&amp;amp;T=07_1&amp;amp;lng=1&amp;amp;st=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Звідси&lt;/a&gt; (Станіславова Л. Л., Курс «Стилістика української мови», Хмельницький національний університет, 2014).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ліна Костенко:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;вогонь &lt;strong&gt;погас&lt;/strong&gt; — пішов &lt;strong&gt;по гас&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я уздрів, побачив &lt;strong&gt;сонце&lt;/strong&gt;!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І здалося мені — &lt;strong&gt;сон це&lt;/strong&gt;!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;день ясний, &lt;strong&gt;а не мій&lt;/strong&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;від цензурного Літ’а,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;від міських &lt;strong&gt;анемій&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В. Сосюра:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У морі &lt;strong&gt;зір&lt;/strong&gt; мій &lt;strong&gt;зір&lt;/strong&gt; в задумі тоне,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Таємно з ними серце розмовля.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В. Еллан-Блакитний:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Струни &lt;strong&gt;настрою настрою&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На бадьорий юний лад.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;О. Ірванець:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Усміхнися і йди і усмішку &lt;strong&gt;з губи&lt;/strong&gt; не &lt;strong&gt;згуби&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-06-18T17:52:53.597" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1472" PostTypeId="2" ParentId="1469" CreationDate="2017-06-20T07:01:40.657" Score="5" Body="&lt;p&gt;Багато прикладів мовних ігор можна знайти у дитячій літературі. Наприклад у книжці &quot;Улюблені вірші&quot; видавництва &quot;Абабагаламага&quot; є такі: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У &lt;strong&gt;стоніжок&lt;/strong&gt; по &lt;strong&gt;сто ніжок&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Всі &lt;strong&gt;сто милися&lt;/strong&gt;, всі &lt;strong&gt;стомилися&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Кістку пес в зубах &lt;strong&gt;тримав&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  І в запасі ще &lt;strong&gt;три мав&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На горі росте &lt;strong&gt;квасоля&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  А згори несе &lt;strong&gt;квас Оля&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Автор цих трьох здається Ігор Січовик, ще 15 є на сторінці &quot;&lt;a href=&quot;http://abetka.ukrlife.org/kalamburs.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Дитячі каламбури&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще один вірш з тієї ж книжки написав Мойсей Фішбейн:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ките, ките, покатай!&lt;br&gt;&#xA;  Сяду верхи на &lt;strong&gt;кита й&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Помандруємо в &lt;strong&gt;Китай&lt;/strong&gt;!&lt;br&gt;&#xA;  Тільки я і тільки ти.&lt;br&gt;&#xA;  Що за диво ті кити! &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-06-20T07:01:40.657" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1473" PostTypeId="1" CreationDate="2017-06-22T08:14:31.930" Score="10" ViewCount="291" Body="&lt;p&gt;Є &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?client=opera&amp;amp;hs=3kz&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96%D1%88%D0%B5%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE&amp;amp;oq=%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96%D1%88%D0%B5%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE&amp;amp;gs_l=serp.3...9872.10673.0.11052.6.6.0.0.0.0.152.420.0j3.3.0....0...1.1.64.serp..3.0.0.2uS_54egSQw&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;посильніше&lt;/a&gt;, є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podovshe&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;подовше&lt;/a&gt;; а чому повільніше має зовсім інше значення? І як тоді підсилити фразу &quot;наша країна вільніше багатьох&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:35:32.917" LastActivityDate="2018-03-17T06:35:32.917" Title="Наша країна повільніше багатьох?" Tags="|словотворення|морфологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1474" PostTypeId="2" ParentId="1473" CreationDate="2017-06-22T12:58:42.693" Score="13" Body="&lt;h3&gt;«Повільний» («поволі»)&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poviljnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;повільний&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/povoli&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;поволі&lt;/a&gt;» вже усталилися в іншому значенні. За &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Етимологічним словником української мови» в 7 томах&lt;/a&gt; слово вони дійсно походять від «вільний»/«воля», я уявляю принцип формування сучасних значень якось так: «повільно»/«поволі» — це коли людина щось робить невимушено, не під тиском термінових обставин чи наглядачів, відповідно в темпі, в якому сама &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/volity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;воліє&lt;/a&gt; (що теоретично не обов'язково означає кволий темп, іноді навпаки: людина, на яку нічого не тисне, робить з більшим ентузіазмом і відповідно швидше — але на практиці усталилося саме таке значення).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Причому прикметник «повільний» є &lt;a href=&quot;http://www.linguist.univ.kiev.ua/WINS/pidruchn/adjectif/adjecvyd.htm#vyd_1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;якісним&lt;/a&gt; (має степені порівняння). Тому «повільніший» строго асоціюється з «більш повільний» (а не чимось типу «побільш вільний»). В той час як «посильний» має &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/posyljnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;два значення&lt;/a&gt; («той, для якого вистачає сили» та «пов'язаний із посилками»), для обох з яких не дуже вживаними є ступені порівняння, тому   «посильніший»/«посильніше» в залежності від контексту і наголосу може асоціюватися і з «більш посильним» («поси́льніший для мене»=«той, що мені більш по силі»), і з «якнайсильніше» («вдар його посильні́ше») — принаймні в суржиковому мовленні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Ступінь порівняння «по-» + основа + «-(і)ший»/«-(і)ше» і суржик&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке формування слів в українській мові можливе лише для прислівників. (І насправді я не впевнений, що воно є чимось іншим за русизм навіть для прислівників. Хоча такі конструкції є в російській мові і, можливо, були в давньоруській, але в сучасній літературній українській, мені здається, звичайнішими є найвищий ступінь з «якнай-» (там, де він доречний) та простий вищий (в інших випадках): рос. «он приказал решить эту задачу побыстрее» → «він наказав виконати це завдання (розв'язати цю задачу) якнайшвидше», рос. «говорите потише, пожалуйста» → «розмовляйте тихіше, будь ласка». Окремі прислівники такого типу («&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pobiljshe&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;побільше&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podovshe&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;подовше&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pomenshe&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;поменше&lt;/a&gt;») потрапили в радянські словники — але це можуть бути просто винятки. Але я не маю інформації про притаманність прислівників виду «по-» + основа + «-(і)ше» різним діалектам української мови, тому не буду нічого стверждувати.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В будь-якому разі, наскільки я можу бачити, ми не маємо прикметників «побільший», «подовший», «поменший» — лише прислівники «побільше», «подовше», «поменше». Але прислівники не можна застосовувати в такій ролі (незалежно від того, з «по-» чи без «по-» і який ступінь порівняння): ми кажемо «я сильніший/сильніша за тебе» (рос. «я сильнее тебя») — а не «я сильніше за тебе» (хіба що якщо мовець є явищем середньої статі, а не людиною: «я — відвічне зло — сильніше за тебе, лицарю»); тому й «наша країна вільніша від багатьох» — а не «наша країна вільніше від багатьох».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна зробити, щоб потрібен був саме прислівник (а не прикметник), використавши дієслово, наприклад, «наша країна живе вільніше від багатьох». В такому разі питання використання прислівника «по-» + основа + «-(і)ше» в цьому випадку залишається актуальним — але особисто для мене й питання про літературність таких прислівників (за винятком окремих випадків) залишається відкритим. В суржиковому мовленні, може, вийде сказати щось на зразок «наша країна живе по-вільн&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;ше від багатьох», акцентувавши нетиповий прислівник нетиповим наголосом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Пряма відповідь&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«По&lt;i&gt;xxx&lt;/i&gt;(і)ше» вживається (залежно від контексту) у двох різних значеннях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Найчастіше (особливо, коли вказано або очевидно, з ким/чим порівнюємо): «суттєво (істотно, в значній мірі) &lt;i&gt;xxx&lt;/i&gt;(і)ше». Наприклад, «говоріть потихіше» → «я прошу вас говорити значно тихіше».&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;Іноді: префікс не має ніякого сенсу, просто «&lt;i&gt;xxx&lt;/i&gt;(і)ше». Фактично мовець вставляє «по-» не через значну різницю між потрібною мірою й еталонною мірою, а задля більшого впливу на слухачів (тоді «говоріть потихіше» означає не «говоріть &lt;em&gt;набагато&lt;/em&gt; тихіше», а «мені &lt;em&gt;дуже&lt;/em&gt; треба, щоб ви говорили тихіше»). Але й інші додаткові слова типу «суттєво», «істотно», «значно» люди теж в такому випадку можуть вставляти (це вже питання людської психології: коли людині дуже треба α, вона часто каже, що їй треба 10 α — хоч насправді їх треба всього α, але дуже треба).&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Іноді: «якомога &lt;i&gt;xxx&lt;/i&gt;(і)ше», «якнай&lt;i&gt;xxx&lt;/i&gt;(і)ше». Наприклад, «зробіть побистріше» → «зробіть якомога швидше».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У даному випадку це перше значення. Тому: «наша країна значно (істотно, суттєво) вільніш&lt;b&gt;а&lt;/b&gt; від багатьох».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-06-22T14:20:06.913" LastActivityDate="2017-06-22T14:20:06.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1475" PostTypeId="1" CreationDate="2017-06-23T09:30:21.543" Score="11" ViewCount="405" Body="&lt;p&gt;Як можна називати людну, що скоїла злочин, відсиділа, і тепер на волі?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо сказати &lt;em&gt;колишній &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%27%D1%8F%D0%B7%D0%B5%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;в'язень&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, то чи тут чітко зрозуміло чому і ким він був ув'язнений? Які є інші варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastActivityDate="2017-11-04T05:29:17.303" Title="Як називати колишнього в'язня-злочинця" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1476" PostTypeId="2" ParentId="1469" CreationDate="2017-06-24T06:39:11.637" Score="4" Body="&lt;p&gt;Зі щойно вигаданого:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;З трибуни стрибун стрибав стрибки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Складно склади складати ладно.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загалом оцей ((с)к)лад настільки сильно навантажений в нашій мові, що, гадаю, з ним можна вигадати щось досить довге.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-06-24T17:03:36.293" LastActivityDate="2017-06-24T17:03:36.293" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1477" PostTypeId="2" ParentId="568" CreationDate="2017-06-25T12:35:08.763" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://golovonog.org/pro-lapky/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ось цікавий допис&lt;/a&gt; на тему:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українській мові є два нормативні варіанти лапок — «&lt;em&gt;лапки-ялинка&lt;/em&gt;» та&#xA;  „&lt;em&gt;німецькі лапки&lt;/em&gt;“. Використовуються задля вирізнення прямої мови,&#xA;  цитат, заголовків, а також слів, ужитих у непрямому, найчастіше&#xA;  іронічному значенні. Наступного разу, коли побачите “текст” або&#xA;  ‘текст’, виправіть маркером.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також цікава довідка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/qHlv3.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/qHlv3.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastActivityDate="2017-06-25T12:35:08.763" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1478" PostTypeId="1" CreationDate="2017-06-27T09:06:06.040" Score="10" ViewCount="122" Body="&lt;p&gt;Англійсько-український словник з математики та інформатики 2010р. (Є. Мейнарович, М. Кратко) має &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=permutation&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;такий запис&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;permutation&lt;/strong&gt; = [ˌpɜ:mju'teɪʃn] пере́ставка, переста́ва, перестано́вка; переставля́ння/переста́влення; пермута́ція&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;circular&lt;/strong&gt; ~ = колова́ (циклі́чна) пере́ставка&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;complete&lt;/strong&gt; ~ = по́вна пере́ставка&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;cyclic&lt;/strong&gt; ~ = циклі́чна пере́ставка&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;even&lt;/strong&gt; ~ = па́рна пере́ставка&lt;br /&gt;&#xA;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені потрібно перекласти &lt;em&gt;permutation symbol&lt;/em&gt; і я не знаю який варіант перекладу слова &lt;em&gt;permutation&lt;/em&gt; обрати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Означення&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/HNUug.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/HNUug.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;або інакше&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/hzbWW.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/hzbWW.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У коментарях було пролунало запитання щодо того, чи не те саме це, що й &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB_%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D1%96-%D0%A7%D0%B8%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;символ Леві-Чивіти&lt;/a&gt;. Відповідь - не завжди. Символ Леві-Чивіти -- це тензор, а символ перестановки/переставки - ні, і вони тотожні не в усіх системах координат. Це можна прочитати в розділі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB_%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D1%96-%D0%A7%D0%B8%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B8#.D0.9E.D0.B7.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D1.8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Означення&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2022-08-21T01:18:31.763" Title="Як перекласти &quot;permutation symbol&quot;" Tags="|from-english|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1479" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1480" CreationDate="2017-06-27T09:10:06.227" Score="8" ViewCount="10912" Body="&lt;p&gt;Коли яке з цих двох слів вживати, - &quot;треба&quot;, &quot;потрібно&quot;. Намагався розібратись із цим запитанням, натрапив на цей &lt;s&gt;&lt;a href=&quot;http://zkan.com.ua/navchannja/u-chomu-riznicja-mizh-slovami-treba-i-potribno.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;допис&lt;/a&gt;.&lt;/s&gt; Але він не підкріплений джерелами. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;РЕД: як виявилось мене ледь не звів на манівець автопереклад російськомовного обговорення. Тому переходити за посиланням не варто, а питання відкрите.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-06-27T12:58:35.983" LastActivityDate="2017-06-27T13:42:21.100" Title="Яка різниця між словами &quot;треба&quot; і &quot;потрібно&quot;?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1480" PostTypeId="2" ParentId="1479" CreationDate="2017-06-27T13:42:21.100" Score="10" Body="&lt;p&gt;Здається (якщо не розглядати &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/treba&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інші значення слова «треба»: «жертвоприношення», «релігійний обряд», «плата священикові»&lt;/a&gt; — і не загострювати увагу на тому, що «потрібно» має споріднений прикметник «потрібний», а «треба» — ні), це просто синоніми, різниця майже відсутня.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На відміну від російської (де «&lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BD%D0%B5%D0%BE%D0%B1%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;необходимо&lt;/a&gt;» є літературним, а «&lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;надо&lt;/a&gt;» є розмовним), в українській мові і «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/treba&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;треба&lt;/a&gt;», і «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/potribno&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;потрібно&lt;/a&gt;» є літературними. Хоча, можливо, якийсь додатковий наліт книжковості чи формальності слово «потрібно» й має.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В частотних словниках MOVA.info бачимо таку статистику: &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/cfq.aspx?fdid=hproz&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;художня проза&lt;/a&gt; — 7486 «треба», 339 «потрібно»; &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/cfq.aspx?fdid=publicist&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;публіцистика&lt;/a&gt; — 2505* «треба», 2456 «потрібно»; &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/cfq.aspx?fdid=endokrin&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;за темою «Ендокринологія»&lt;/a&gt; — 21 «треба», 45 «потрібно». Здається, люди тяжіють до використання «потрібно» у випадках більш офіційного стилю мовлення (а також у випадку перекладів з російської, коли розмовність російського «надо» підсвідомо переноситься на українське «треба»), а в інших — до «треба».&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;* Насправді — більше ніж 2505, бо частина випадків вживання «треба» в ролі присудкової форми там помилково відмічена як «ім. ж. р.».&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-06-27T13:42:21.100" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1481" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1482" CreationDate="2017-06-27T17:24:34.503" Score="8" ViewCount="273" Body="&lt;p&gt;Чому в математичних виразах ми кажемо, наприклад, &lt;em&gt;менший або дорівнює&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;менший або рівний&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи це тому, що російською є &lt;em&gt;ровньій&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;равньій&lt;/em&gt;, а українською тільки &lt;em&gt;рівний&lt;/em&gt; чи просто тому що так повелось вже? Адже в &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словниковій статті&lt;/a&gt; я бачу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;equal&lt;/strong&gt; = ['i:kwəl] рі́вний; одна́ко́вий&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені коротший варіант більше подобається, але не певен чи можна його вживати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-06-28T10:07:20.813" Title="«Дорівнює» і «рівний»" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1482" PostTypeId="2" ParentId="1481" CreationDate="2017-06-28T09:00:35.580" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не впевнений, чи це строга відповідь за канонами української мови, бо я все ж таки математик.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щиро кажучи, вживаю ще лаконічніший вираз „менше, рівне“ або „більше, рівне“, тобто пропускаю сполучник „або“. І ніколи цим не переймаюся.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідь на ваше питання мабуть полягає у тому, що в українській мові є прикметник „рівний“ та відповідне йому дієслово „дорівнювати“. Натомість також існує ступінь порівняння „менший“ від прикметника „малий“, але відповідного йому дієслова не існує. Бо „зменшити“, „применшити“ означають дію, яку слід зробити, і не позначають поточного стану. Водночас таке слово „доменшити“ не знайшло широкого використання у математичній термінології. Та й узагалі я не знайшов його в жодному словнику. &#xA;А із прикметника „малий“ складно утворити дієслово для позначення відповідної дії. &#xA;Щоправда, на &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u.org.ua&lt;/a&gt; знайшов дієслова „мали́ти та мали́тися“. Відповідно вираз „5 ≤ 7“ можна було б читати як „п'ять малиться, дорівнює сім“. Але це суто умоглядно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-06-28T10:07:20.813" LastActivityDate="2017-06-28T10:07:20.813" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1483" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1484" CreationDate="2017-06-28T10:09:25.253" Score="10" ViewCount="248" Body="&lt;p&gt;&quot;Hello World&quot; — це фраза, яка широко використовується програмістами при вивченні мов програмування. Найпростіша програма просто виводить цю фразу, після чого закінчує свою роботу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також ця фраза може використовуватися для демонстрації мінімального словосполучення взагалі. Ось, деякий час тому я &lt;a href=&quot;https://linguistics.meta.stackexchange.com/a/1691/1009&quot;&gt;намалював&lt;/a&gt; діаграму визначення мови на основі &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/wGiHK.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;іншої діаграми&lt;/a&gt; з сайту Habrahabr.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ed1Co.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ed1Co.png&quot; alt=&quot;Identifying Language diagram&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені не дуже подобається відсутність кличного відмінку і відсутність коми перед зверненням. Грубо кажучи, це не зовсім українська. :)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Запитання: &lt;strong&gt;Як правильно написати &quot;Hello World&quot; українською?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-06-30T08:09:17.780" Title="Як перекласти &quot;Hello world&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1484" PostTypeId="2" ParentId="1483" CreationDate="2017-06-28T17:35:15.723" Score="9" Body="&lt;p&gt;Оскільки, фраза виявляє звертання, а в українській мові при звертанні потрібно використовувати &lt;a href=&quot;http://posibnyky.vntu.edu.ua/u_m/1.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кличний відмінок&lt;/a&gt;, то правильно писати - &lt;strong&gt;&quot;Привіт, світе&quot;&lt;/strong&gt;. Кома використовується для виділення звертання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Іменники – власні та загальні назви – можуть мати в кличному відмінку однини закінчення -о, -е, -є, -у, -ю. Вибір одного із цих закінчень залежить від роду іменника та його закінчення в називному відмінку, а за умови спільного нульового закінчення – від кінцевого приголосного основи або ж характеру іменникового суфікса.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Форму із закінченням -е мають:&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  - Іменники – власні та загальні назви чоловічого роду з твердим кінцевим приголосним основи (зокрема й основи на -р твердої та мішаної групи), що виступає перед нульовим закінченням або закінченням -о: адвокате, програмісте і т.д.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Кома в реченнях:&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  В сучасній українській мові &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%B0_(%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B4%D1%96%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BA)#.D0.92_.D1.83.D0.BA.D1.80.D0.B0.D1.97.D0.BD.D1.81.D1.8C.D0.BA.D1.96.D0.B9_.D0.BC.D0.BE.D0.B2.D1.96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кома&lt;/a&gt; вживається на письмі для відокремлення однорідних членів речення, звертань, вставних слів, виділення порівнянь і зворотів, відокремлення частин складних речень.&lt;br&gt;&#xA;  - &lt;em&gt;Слався, мій народе, мій гордий, чесний, добрий, молодий&lt;br&gt;&#xA;  —Микола Вінграновський&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Також декому може бути корисним наступне &lt;a href=&quot;https://youtu.be/WRdl08mK5gs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відео&lt;/a&gt; про розділові знаки при звертаннях.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="86" LastEditorUserId="86" LastEditDate="2017-06-30T08:09:17.780" LastActivityDate="2017-06-30T08:09:17.780" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1485" PostTypeId="2" ParentId="1483" CreationDate="2017-06-29T16:44:53.227" Score="6" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У школах сім десятків мов —&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; навчати школярів охайних.&lt;br&gt;&#xA;  Тепер закон для всіх один —&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &lt;strong&gt;вітаю, світе мій коханий&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Змужніле між негод життя&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; (хай скільки серце помилялось!) —&lt;br&gt;&#xA;  Мій мозок зцілить і введе&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; &amp;nbsp; у творче річише зухвалість…&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=qas6lfYyXOQC&amp;amp;pg=PT383&amp;amp;dq=%22%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B0%D1%8E+%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B5+%D0%BC%D1%96%D0%B9+%D0%BA%D0%BE%D1%85%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Давид Гофштейн «Біля мого вікна» в перекладі Валерії Богуславської (уривок; до речі, можливо, це останній з творів Давида Гофштейна).&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&amp;nbsp;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Добрався вже до першого листя, заплющив очі й каже:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— &lt;strong&gt;Ну, світе, здоров був!&lt;/strong&gt; Або виграю, або програю!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І з заплющеними очима скочив на перший лист.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=qas6lfYyXOQC&amp;amp;pg=PT383&amp;amp;dq=%22%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B0%D1%8E+%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B5+%D0%BC%D1%96%D0%B9+%D0%BA%D0%BE%D1%85%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Казка «Дерево до неба».&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&amp;nbsp;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Здоров був, світе!&lt;/strong&gt;» (2005) — назва одного з фільмів українського режисера &lt;a href=&quot;http://screenplay.com.ua/authors/?id=35&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Дмитра Мойсеєва&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-06-29T16:51:05.677" LastActivityDate="2017-06-29T16:51:05.677" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1486" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1489" CreationDate="2017-07-03T17:31:13.407" Score="6" ViewCount="4092" Body="&lt;p&gt;Наскільки я розумію, для цього є якесь правило. Але не знаю, як краще знайти. Чи &quot;пов'язано&quot; це калька з російської &quot;связано&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1053" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-07-04T20:27:35.020" LastActivityDate="2017-07-04T20:35:23.917" Title="Коли правильно вживати &quot;пов'язано&quot;, а коли &quot;пов'язане&quot;" Tags="|різниця-між-словами|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1488" PostTypeId="2" ParentId="1330" CreationDate="2017-07-03T17:40:43.687" Score="5" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://probapera.org/publication/13/25257/bezkoshtovno-chy-bezplatno-bezoplatno.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цій статті&lt;/a&gt; автор пропонує тезу добору питомого ключового слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Це так як правильніше буде &lt;strong&gt;українськомовний&lt;/strong&gt;, а не україномовний, &lt;strong&gt;англійськомовний&lt;/strong&gt;, а не англомовний, тому що у перших випадках мається на увазі &lt;strong&gt;мова&lt;/strong&gt;, а в інших – країна.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це виключно теорія, а не практика/використання мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Люди говорять так, як склалося, а не так, як вважають в кабінетах окремі &quot;науковці.&quot; (до речі, у тексті за посиланням не все добре з грамотністю:) )&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1053" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-07-04T10:51:42.853" LastActivityDate="2017-07-04T10:51:42.853" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1489" PostTypeId="2" ParentId="1486" CreationDate="2017-07-04T20:15:56.247" Score="6" Body="&lt;p&gt;Коротко за мотивами &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/1486#comment3967_1486&quot;&gt;коментаря Idolon&lt;/a&gt; (дуже дякую, Idolon).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Правило&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Пов'язан&lt;b&gt;е&lt;/b&gt;» (а також «пов'язан&lt;b&gt;ий&lt;/b&gt;», «пов'язан&lt;b&gt;а&lt;/b&gt;», «пов'язан&lt;b&gt;і&lt;/b&gt;» для інших родів і множини) — коли це слово є означенням або присудком-у-двоскладному-реченні (тобто присудком у реченні з підметом):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це правило пов'язан&lt;b&gt;е&lt;/b&gt; із нормами людського суспільства. &lt;sub&gt;(«Правило» — підмет, «[є] пов'язане» виконує роль присудка.)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І про пов'язан&lt;b&gt;е&lt;/b&gt; з аварією відключення світла всі також забули. &lt;sub&gt;(«Пов'язане» — означення при слові «відключення».)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Пов'язан&lt;b&gt;о&lt;/b&gt;» (в будь-якому роді) — коли це слово є присудком у односкладному (безособовому) реченні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І після цього ганчірку знов було пов'язан&lt;b&gt;о&lt;/b&gt; на старе дерево. &lt;sub&gt;(«[Було] пов'язано» — присудок, синонім до «[якісь люди] пов'язали»; а «ганчірка» тут додаток, а не підмет.)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Як можна перевірити&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В конкретному випадку, якщо сумніваєтеся, спробуйте змінити рід іменника, до якого стосується «пов'язан{е,о}» (підставити інший іменник). Якщо в чоловічому роді, жіночому роді чи множині природним стане «пов'язаний», «пов'язана» чи «пов'язані» — то значить в середньому має бути «пов'язане»; якщо ж у чоловічому роді, жіночому роді чи множині природним буде «пов'язано» (або ж «його/її/їх пов'язали»), то і в середньому має бути «пов'язано» (або ж «його пов'язали»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ця вимога пов'язана із нормами людського суспільства. &lt;sub&gt;(Отже і «це правило пов'язане».)&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  І про пов'язані з аварією перебої світла всі також забули. &lt;sub&gt;(Отже і «пов'язане відключення».)&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  І після цього папірець знов було пов'язано на старе дерево. &lt;sub&gt;(Отже і «папірець пов'язано».)&lt;/sub&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Не завжди однозначно&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В багатьох випадках можна сказати і так, і так — хоч це може вимагати змін форм інших членів речення й іноді спричинить зміну конотацій:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ця вимога пов'язана (це правило пов'язане) із нормами людського суспільства. &lt;sub&gt;(Скоріше за все, вона/воно за природою своєю пов'язана/пов'язане.)&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Цю вимогу (це правило) пов'язано (пов'язали) із нормами людського суспільства. &lt;sub&gt;(Скоріше за все, її/його вже потім пов'язали люди під час вивчення.)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-07-04T20:35:23.917" LastActivityDate="2017-07-04T20:35:23.917" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1490" PostTypeId="2" ParentId="1096" CreationDate="2017-07-07T16:51:01.410" Score="7" Body="&lt;p&gt;А як же словник &quot;Мислово&quot; (&lt;a href=&quot;http://myslovo.com&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;myslovo.com&lt;/a&gt;)? Це ж і є той самий сленговий словник. У ньому, правда, нема дуже розгорнутих статей, але все одно заслуговує уваги. Наприклад, якщо вам потрібно дізнатися, що таке &quot;швидка Настя&quot; чи &quot;педик&quot;, то там усе це є.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1060" LastActivityDate="2017-07-07T16:51:01.410" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1492" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1493" CreationDate="2017-07-10T11:51:51.787" Score="8" ViewCount="1069" Body="&lt;p&gt;Персонажа комп’ютерної гри звуть Пайпер Фарадей. Вона жінка. Як правильно буде до неї звернутися? «Вітаю, Пайпере»?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А за прізвищем? «Вітаю, Фарадеє»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="601" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T12:19:50.703" LastActivityDate="2019-11-19T20:50:33.660" Title="Кличний відмінок для жіночого імені «Пайпер Фарадей»?" Tags="|власні-назви|відмінювання|іноземні-імена|кличний-відмінок|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1493" PostTypeId="2" ParentId="1492" CreationDate="2017-07-10T13:55:59.743" Score="10" Body="&lt;h1&gt;2013&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звуки букв &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0#%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D1%96_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приголосними&lt;/a&gt;, отже слова належать до &lt;a href=&quot;http://pravopys.net/sections/44/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;§&amp;nbsp;44. Поділ на відміни&quot;&gt;3 відміни:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Український правопис&amp;nbsp;¬ §&amp;nbsp;44. Поділ на відміни&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  іменники жін. роду з кінцевим приголосним основи&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але таке &lt;a href=&quot;http://pravopys.net/sections/100/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;§&amp;nbsp;100. Відмінювання іменників іншомовного походження&quot;&gt;імʼя&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;http://pravopys.net/sections/102/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;§ 102. Відмінювання прізвищ&quot;&gt;прізвище&lt;/a&gt; змінювати не можна:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Український правопис&amp;nbsp;¬ §&amp;nbsp;100. Відмінювання іменників іншомовного походження&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  жіночі імена іншомовного походження на приголосний не відмінюються: &lt;em&gt;А́ліс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Доло́рес&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Зейна́б&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Український правопис&amp;nbsp;¬ §&amp;nbsp;102. Відмінювання прізвищ&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  жіночі прізвища на приголосний та &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; не відмінюються: &lt;em&gt;Марі́ї Се́ник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Наді́ї Балі́й&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;з Ні́ною Ба́йко&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вітаю, &lt;strong&gt;Пайпер Фарадей&lt;/strong&gt;!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;2019&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Змін нема, але, про всяк, варто внести декотрі &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=132&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;§&amp;nbsp;140&quot;&gt;дотичні зміни&lt;/a&gt; і зазначити, же &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt; є негубним твердим:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Український правопис&amp;nbsp;¬ §&amp;nbsp;145. Несловʼянські прізвища та імена&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Про правопис несловʼянських прізвищ та імен див. III&amp;nbsp;розділ&#xA;  «Правопис слів іншомовного походження» (§&amp;nbsp;121—140).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Український правопис&amp;nbsp;¬ §&amp;nbsp;140&lt;/em&gt; [&amp;nbsp;⋯&amp;nbsp;]&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Деякі іменники іншомовного походження не відмінюємо, а саме:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;жіночі особові імена, що закінчуються на &lt;strong&gt;-й&lt;/strong&gt; і на твердий приголосний (крім губних): &lt;em&gt;Беатрі́с&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Доло́рес&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гюльчата́й&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Елма́с&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Енн&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Жанне́т&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Іре́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ка́рме́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Кім&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Клоді́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лено́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ма́ргарет&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Мерсе́дес&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Моні́к&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Тріш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Фара́х&lt;/em&gt; i т.&amp;nbsp;ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-11-19T20:50:33.660" LastActivityDate="2019-11-19T20:50:33.660" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1494" PostTypeId="1" CreationDate="2017-07-11T10:02:16.667" Score="5" ViewCount="66" Body="&lt;p&gt;Pluggable — вставний, гаразд.&lt;br/&gt;&#xA;Transport, відповідно — транспорт.&lt;br/&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.torproject.org/docs/pluggable-transports&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Pluggable Transports&lt;/a&gt; help you bypass censorship against Tor. Pluggable Transports  transform the Tor traffic flow between the client and the bridge.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я видозмінила словосполучення до «вставний транспорт&lt;strong&gt;ер&lt;/strong&gt;», бо значення слова «транспорт» не як збірного поняття, а як одиниці, на мою думку, відходить в минуле, тоді як -ер прямо сигналізує про те, що це одиниця, яка виконує роботу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер переді мною стоїть друга половина питання, бо хочеться спитати у власне інших перекладачів продуктів Tor та іншого вільноперекладуваного ПЗ, чи нормальна така логіка. Transifex, де &lt;a href=&quot;https://www.transifex.com/otf/torproject&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;https://www.transifex.com/otf/torproject&quot;&gt;перекладається&lt;/a&gt; Tor Project, спілкуванню між перекладачами мало сприяє, то може десь є чатоподібне «місце зустрічі»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1062" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-07-11T20:28:53.630" LastActivityDate="2017-07-11T20:28:53.630" Title="Як перекласти «Pluggable Transports» і де взагалі живуть перекладачі Tor та подібного ПЗ" Tags="|переклад|from-english|неологізми|software|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1495" PostTypeId="2" ParentId="1468" CreationDate="2017-07-11T10:13:38.953" Score="1" Body="&lt;p&gt;Варіанти бачу таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;на гарбуз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;на посаду, на депутата&lt;/em&gt; — однина&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;у го́лови, у майстри́, у депутати&lt;/em&gt; — множина&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто балотуватися &lt;em&gt;на когось&lt;/em&gt; (одного), балотуватися &lt;em&gt;у когось&lt;/em&gt; (долучатися до когорти багатьох таких же).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1062" LastActivityDate="2017-07-11T10:13:38.953" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1496" PostTypeId="2" ParentId="1332" CreationDate="2017-07-11T10:32:56.073" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Розбуватися&lt;/em&gt; чула на Полтавщині (нехай це буде на підтримку всеукраїнськості слова).&lt;br/&gt;&#xA;А якщо шукати в інтернетах &lt;em&gt;визуватися&lt;/em&gt;, то вискакують в результатах тернопільський &lt;a href=&quot;http://forum.te.ua/showthread.php?t=80854&amp;amp;highlight=%E2%E5%F1%B3%EB%FC%ED%E5%20%EF%EB%E0%F2%F2%FF&amp;amp;page=57&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форум&lt;/a&gt;, коментарі на довколальвівських сайтах-&lt;a href=&quot;http://tuning.lviv.ua/forum/viewtopic.php?f=3&amp;amp;t=47381#post_content1329282&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;/1/&lt;/a&gt;-&lt;a href=&quot;http://posydenky.lvivport.com/threads/vidpochinok-na-lvivschini.42342/page-5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;/2/&lt;/a&gt;, трускавецькі &lt;a href=&quot;http://djerela.com.ua/news/truskavets/kurortniy-park-truskavtsya-vchergove-zatopilo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;новини&lt;/a&gt;, кілька різного-&lt;a href=&quot;https://ask.fm/id137193879&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;/3/&lt;/a&gt;-&lt;a href=&quot;http://maysterni.com/publication.php?id=81396&amp;amp;comment_id=627146397#627146397&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;/4/&lt;/a&gt;-&lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/47425&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;/5/&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;http://coollib.net/b/297100/read&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оповідання&lt;/a&gt; Галини Пагутяк (нехай це буде на підтримку західності слова).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1062" LastEditorUserId="1062" LastEditDate="2017-07-11T17:10:03.530" LastActivityDate="2017-07-11T17:10:03.530" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1497" PostTypeId="2" ParentId="889" CreationDate="2017-07-11T11:37:30.210" Score="3" Body="&lt;p&gt;Читала, що вимова звуку, записуваного з допомогою «ѣ», розділилася на &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; близько X століття. (Якщо так неправильно висловлюватися, то я б це назвала «як &lt;em&gt;вѣра&lt;/em&gt; стала &lt;em&gt;віра&lt;/em&gt; на одних територіях і &lt;em&gt;вєра&lt;/em&gt; на інших», а якщо хочеться уявити собі звучання &lt;em&gt;вѣра&lt;/em&gt;, то з тих двох треба вивести середнє). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Донедавна вважала, що це було у «&lt;a href=&quot;http://prima.lnu.edu.ua/slavistyka/n54/023.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Походженні слов'янської писемності&lt;/a&gt;» Брайчевського, але перечитала і не побачила. Тому сама шукаю джерело :(&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1062" LastEditorUserId="1062" LastEditDate="2017-07-13T07:29:50.873" LastActivityDate="2017-07-13T07:29:50.873" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1498" PostTypeId="2" ParentId="1494" CreationDate="2017-07-11T15:32:59.093" Score="5" Body="&lt;p&gt;Мовно-технічний портал MicroSoft:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=Transport&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Transport:&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/transport&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;транспорт&lt;/a&gt; без &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/transporter&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;-ер&lt;/a&gt;; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/transportuvannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;транспортування&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=Pluggable&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Pluggable:&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/modulj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;модуль&lt;/a&gt;·&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/moduljnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ний&lt;/a&gt;; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D0%B8%D0%B4_%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0#.D0.94.D0.BE.D0.B4.D0.B0.D1.82.D0.BA.D0.BE.D0.B2.D1.96_.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D1.82.D0.B8_.D0.B7.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D1.8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;під&lt;/a&gt;ʼ&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/jednaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;єдн&lt;/a&gt;уваний;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Щодо осідків перекладачів ПЗ&lt;/strong&gt; нічого сказати не можу, але осідок перекладачів ігор й щось подібне можна знайти на &lt;a href=&quot;https://discord.gg/gaj8vVr&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Діскорді.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2017-07-11T15:32:59.093" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1499" PostTypeId="2" ParentId="889" CreationDate="2017-07-12T19:34:50.953" Score="3" Body="&lt;p&gt;Є хороша книга на тему української транслітерації церковно-слов'янських текстів Ганни Куземської, яка є у вільному доступі: &lt;a href=&quot;https://parafia.org.ua/biblioteka/knygy-broshury/pravyla-ukrajinskoji-transliteratsiji-suchasnoji-tserkovnoslovyanskoji-movy/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Якою мовою молилася давня Україна: Правила української транслітерації церковнослов’янських текстiв&lt;/a&gt; Там є потрібний вам розділ:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Лiтеру &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt; транслiтерують переважно як i: &lt;strong&gt;вѣршъ&lt;/strong&gt; /вiрш/, &lt;strong&gt;гнѣвъ&lt;/strong&gt;&#xA;  /гнiв/, &lt;strong&gt;человѣкъ&lt;/strong&gt; /человiк/, &lt;strong&gt;стрѣлы&lt;/strong&gt; /стрiли/, &lt;strong&gt;вѣтрыло&lt;/strong&gt; /вiтрило/, &lt;strong&gt;вѣрꙋю&lt;/strong&gt;&#xA;  /вiрую/, &lt;strong&gt;посѣща́єши&lt;/strong&gt; /посiщаєши/, &lt;strong&gt;вѣвцѣ&lt;/strong&gt; /вiвцi/ тощо.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt; пишуть як ї пiсля голосної, префiксiв або на початку слова&#xA;  (зазвичай у нашiй лiтературнiй мовi ХVI–ХIХ ст.): &lt;strong&gt;мωѣ&lt;/strong&gt; /мої/, &lt;strong&gt;то́ѣж&lt;/strong&gt;&#xA;  /тої ж/, &lt;strong&gt;мно́гіѣ&lt;/strong&gt; /многiї/, &lt;strong&gt;до збавенноѣ, ꙋторованоѣ дороги&lt;/strong&gt; /до&#xA;  збавенної, уторованої дороги/; &lt;strong&gt;отъѣзжій&lt;/strong&gt; /от’їзжий/; &lt;strong&gt;ѣжъ&lt;/strong&gt; /їж/ тощо.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Виняток. У текстах ХI–ХIII ст. лiтера &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt; може звучати як &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;strong&gt;прѣжде&lt;/strong&gt; /прежде/, &lt;strong&gt;благодѣть&lt;/strong&gt; /благодать/, &lt;strong&gt;времѣ&lt;/strong&gt; /врем’я/, &lt;strong&gt;имѣх&lt;/strong&gt; /iм’яху/&#xA;  тощо.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastEditorUserId="1062" LastEditDate="2017-07-13T15:18:47.553" LastActivityDate="2017-07-13T15:18:47.553" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1501" PostTypeId="2" ParentId="1381" CreationDate="2017-07-13T07:45:34.080" Score="5" Body="&lt;p&gt;Пам'ятайте, що при перекладі не конче зберігається кількість слів.&lt;br/&gt;&#xA;Емоційне навантаження в українській мові часто &lt;a href=&quot;http://linguistics.kspu.edu/webfm_send/1284&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;передається&lt;/a&gt; суфіксами, тож можна використати слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BA%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%96%D0%BD%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кожнісінький&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, що має значення «кожний без винятку».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1062" LastActivityDate="2017-07-13T07:45:34.080" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1503" PostTypeId="2" ParentId="889" CreationDate="2017-07-14T16:37:14.407" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//chtyvo.org.ua/authors/Sheveliov_Yurii/Istorychna_fonolohiia_ukrainskoi_movy/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Історична фонологія української мови&lt;/a&gt;  &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Юрій Шевельов)&lt;/a&gt; ¬ § 13. Потрактування &lt;strong&gt;ě&lt;/strong&gt; (в т. ч. § 13.7).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Розвиток звуків літери &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt; в українській мові виглядає дещо таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;&lt;sub&gt;e&lt;/sub&gt;ā &amp;gt; &lt;sub&gt;e&lt;/sub&gt;a &amp;gt; &lt;sub&gt;i&lt;/sub&gt;e &amp;gt; &lt;sub&gt;i&lt;/sub&gt;ė &amp;gt; ė&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Шевельов також вважає привабливою гіпотезу про те, що можна побудувати узагальнене представлення лінії розвитку цього звуку відразу для декількох мов (а не лише для української; мовляв, цей процес відбувався схоже в українській, російській, білоруській, польській, словацькій і болгарській мовах, але в українській зайшов найдалі, а в інших наразі перебуває на попередніх етапах). Пропонована спільна еволюція цього звуку виглядає таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;&lt;sub&gt;e&lt;/sub&gt;ā &amp;gt; &lt;sub&gt;e&lt;/sub&gt;a &amp;gt; ’ȧ &amp;gt; ’æ &amp;gt; ’e &amp;gt; ’ė &amp;gt; ’i&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але врешті-решт за сукупністю аргументів Шевельов сам відмовляється від цієї гіпотези, схиляючись до побудови окремої лінії для української мови (що наведена першою).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Така зміна також має назву &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ікавізм&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найдавнішим відтворенням &lt;strong&gt;[ě]&lt;/strong&gt; як &lt;strong&gt;[і]&lt;/strong&gt; дехто вважає написання &lt;em&gt;τζερν&lt;strong&gt;ι&lt;/strong&gt;γωγαν&lt;/em&gt; (форма зн. відм. від &lt;em&gt;Черн&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;гів&lt;/em&gt; ← д.‑р. &lt;em&gt;Черн&lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;говъ&lt;/em&gt;) в Костянтина Багрянородного, яке належить середині &lt;strong&gt;10 ст&lt;/strong&gt;. Як бачимо, літера &lt;strong&gt;ι&lt;/strong&gt; відповідає наголошеному &lt;strong&gt;ě&lt;/strong&gt;. На думку &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%83%D0%BB%D0%B0%D1%85%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9B%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B4_%D0%90%D1%80%D1%81%D0%B5%D0%BD%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Леоніда Булаховського&lt;/a&gt;, таке написання дає право вважати, що принаймні з 10 ст. місто Чернігів населяли «ікавці» — «ієкавці», тобто звук &lt;strong&gt;[ě]&lt;/strong&gt; вимовляли як &lt;strong&gt;[і]&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;[іє]&lt;/strong&gt;. Проте наведене свідчення дуже ненадійне, щоб на його підставі можна було робити якісь висновки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Написання &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; замість &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt; давньоруські памʼятки південного походження засвідчують декількома прикладами і &lt;strong&gt;в 11 ст.&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;ници&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;, в вѣр&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;, н&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;маѩ, исц&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ли, въ м&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;роу, двѣ риз&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Але поряд із ними в тих самих рукописах засвідчено більше прикладів написання саме з &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; замість &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;н&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;сть, в&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;руѫ, л&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;та, нєд&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;лѣ, гн&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;въ&lt;/em&gt;. Звичайно, що навіть такі приклади дають змогу зрозуміти якісну, артикуляційно-акустичну близкість &lt;strong&gt;[ě]&lt;/strong&gt; до &lt;strong&gt;[е]&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;[і]&lt;/strong&gt;, на що вказують і зворотні процеси заміни: &lt;em&gt;ѩвлєн&lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;ѥ&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;ѩвлєн&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ѥ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пр&lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;вєдуть&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;пр&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ведуть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;утопл&lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;нъ&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;утопл&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;нъ&lt;/em&gt;. &lt;strong&gt;Починаючи з 13 — 14 ст.&lt;/strong&gt;, писемні памʼятки засвідчують написання &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; замість &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt; вже дуже часто, хоч коли-не-коли й писано &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt; замість &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;. Однак вже принаймні з другої половини &lt;strong&gt;13 ст&lt;/strong&gt;. в більшості південних говорах давньоруської мови (ареал утворення української мови) звук &lt;strong&gt;[ě]&lt;/strong&gt; вимовлявся як монофтонґ &lt;strong&gt;[і]&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-10-24T01:58:48.617" LastActivityDate="2021-10-24T01:58:48.617" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1504" PostTypeId="2" ParentId="1301" CreationDate="2017-07-15T00:57:33.383" Score="7" Body="&lt;p&gt;Давно вже є в переліку правописіⷪв на &lt;a href=&quot;//ukrainian.meta.stackexchange.com/a/119/585&quot;&gt;метіⷷ&lt;/a&gt;. Ось окремою &lt;a href=&quot;//archive.org/details/up-1960&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ланкою&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Стара віⷪдповіⷷдь.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Частини, огляди чи поріⷪвняння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B5%D0%BD%D1%96%D0%BA%D1%81_(%D0%B6%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0%D0%BB)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Часопис&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//diasporiana.org.ua/wp-content/uploads/books/15991/file.pdf#page=28&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;„Фенікс“ Зошит 12 (1964)&lt;/a&gt; ¬ Український правопис 1960 року (Богдан Сацюк)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/Journal_of_Ukrainian_Studies&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Часопис&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//diasporiana.org.ua/wp-content/uploads/books/13818/file.pdf#page=17&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;„Journal of Ukrainian Studies“ Vol. 5 Num. 1 (весна 1980)&lt;/a&gt; ¬ Український правопис: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1928&lt;/a&gt; vs 1960 &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D1%80%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%94%D0%B5%D0%BC%27%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Андрій Горняткевич)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://movahistory.org.ua/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_1960_%D1%80._%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0.&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;s&gt;Передмова плюс заставка&lt;/s&gt;&lt;/a&gt; ¬ &lt;a href=&quot;http://ftp.yzu.edu.tw/CTAN/language/ukrainian/ukrhyph/rules60.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;s&gt;§ 30. Правила переносу&lt;/s&gt;&lt;/a&gt;¹&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ланку надав &lt;a href=&quot;/users/254&quot;&gt;Andrii Zhuk&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-11-21T11:24:20.040" LastActivityDate="2021-11-21T11:24:20.040" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1505" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1506" CreationDate="2017-07-17T18:07:55.467" Score="5" ViewCount="6464" Body="&lt;p&gt;Як правильно писати: „зїзджання“, „зїжджання“, „з'їзджання“ або „з'їжджання“?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="102" LastActivityDate="2017-07-17T19:18:10.540" Title="Як правильно: “з'їзджання„ або “з'їжджання„?" Tags="|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1506" PostTypeId="2" ParentId="1505" CreationDate="2017-07-17T19:12:12.830" Score="6" Body="&lt;p&gt;З словником правильно «&lt;strong&gt;з'їжджа́ти&lt;/strong&gt;», «&lt;strong&gt;з'їжджа́ння&lt;/strong&gt;» (&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник УМІФ&lt;/a&gt;: «&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B7&amp;#39;%D1%97%D0%B6%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;з'їжджа́ти&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B7&amp;#39;%D1%97%D0%B6%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;з'їжджа́ння&lt;/a&gt;»; &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словники R2U&lt;/a&gt;: «&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B7&amp;#39;%D1%97%D0%B6%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;з'їжджа́ти&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B7&amp;#39;%D1%97%D0%B6%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;з'їжджа́ння&lt;/a&gt;»; &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тлумачний словник в 20 томах&lt;/a&gt;: «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=36410&amp;amp;page=1149&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;з'їжджа́ти&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=199165&amp;amp;page=1149&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;з'їжджа́ння&lt;/a&gt;»; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тлумачний словник в 11 томах&lt;/a&gt;: «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/z.jizhdzhaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;з'їжджа́ти&lt;/a&gt;»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Апостроф між приголосною і «ї» ставиться завжди. Щодо «„зд“ чи „ждж“» — маємо чергування: в різних словах чи навіть формах із цим коренем маємо різні літери, наприклад, в доконанних формах дієслова часто більш усталилося «зд» («з'ї́&lt;strong&gt;зд&lt;/strong&gt;ити») чи «х» («з'ї́&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;ати»), а в недоконаних — «ждж» («з'ї&lt;strong&gt;ждж&lt;/strong&gt;а́ти»); хоча це не завжди так, наприклад, для доконаного «приї́&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;ати» є два недоконані варіанти «приї&lt;strong&gt;ждж&lt;/strong&gt;а́ти»=«приї&lt;strong&gt;зд&lt;/strong&gt;и́ти».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такі прості питання в подальшому слід спочатку самому перевіряти за словником — і питати лише в тому випадку, якщо виникли якісь складнощі, наприклад, різні словники пропонують різне написання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-07-17T19:18:10.540" LastActivityDate="2017-07-17T19:18:10.540" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1507" PostTypeId="2" ParentId="1454" CreationDate="2017-07-18T11:33:48.510" Score="4" Body="&lt;p&gt;Правильно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Лимони — це кислі фрукти.&lt;br&gt;&#xA;  Лимон — це кислий фрукт.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо взаємозамінності:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;В більшості випадків, особливо для енциклопедій, є взаємозамінними.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Коли важливий контекст (наприклад, тільки цей лимон) не є взаємозамінними. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://pravopys.net/sections/121/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис ¬ § 121. Тире (—)&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  3. Перед &lt;strong&gt;це (це є)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;оце&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;то&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ось (це) значить&lt;/strong&gt;, якщо присудок, виражений іменником у називному відмінку або неозначеною формою дієслова, приєднується за допомогою цих слів до підмета:  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Гетьман, може, як ніхто інший знав, що любити Україну —  це найперше захистити її надійно від усіх ворогів&lt;/em&gt; (Лупій).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Класична пластика і контур строгий,&lt;br&gt;&#xA;  І логіки залізна течія —&lt;br&gt;&#xA;  Оце твоя, поезіє, дорога&lt;/em&gt; (Зеров).  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Зернина —  то життя у сповитку&lt;/em&gt; (Кащук).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Серце чисте співця —&lt;br&gt;&#xA;  То ранкової відблиск роси&lt;/em&gt; (Ющенко).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Гармонійне злиття ідеї з художньою формою, в яку вона обрана, —  ось формула ідеального твору мистецтва&lt;/em&gt; (Дрозд).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Жити мені без праці —  значить не жити&lt;/em&gt; (Павличко).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цебто структура &lt;em&gt;„слово-тема — опис до нього“&lt;/em&gt;;&lt;br&gt;&#xA;Тому наступні (інші) варіанти неправильні, бо опис є неузгодженим до підмета:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лимони — це кислий фрукт.&lt;br&gt;&#xA;  Лимон — це кислі фрукти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібне можна використовувати коли є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Метафора чи на штиб цього&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Сміле слово —  то наші гармати,&lt;br&gt;&#xA;  Світлі вчинки —  то наші мечі&lt;/em&gt; (Грабовський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іменник підмета має лише множину чи однину&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Двері&lt;/a&gt; — щитова конструкція та її облаштунки (коробка), що перекриває чи звільняє отвір в стіні, який використовується для проходу (входу — виходу)&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Вікіпедія)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну й (необовʼязковий) типографічний нюанс: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%84%D1%96%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дефіс&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D1%80%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тире&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-07-18T12:11:09.170" LastActivityDate="2017-07-18T12:11:09.170" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1508" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2583" CreationDate="2017-07-18T12:27:59.790" Score="5" ViewCount="2060" Body="&lt;p&gt;Досить часто (навіть тут на &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/search?q=%D0%B7%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE&quot;&gt;SE&lt;/a&gt;) вживають словосполучення &lt;strong&gt;прийменник &lt;em&gt;&quot;згідно&quot;&lt;/em&gt; + іменник у давальному відмінку&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, добре пам'ятаю ще з університетських часів, як професор Ющук І.П. наголошував, що таке узгодження - це калька з російської, від &lt;strong&gt;согласно чему&lt;/strong&gt;, а правильні українські відповідники: &lt;strong&gt;згідно з чим&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;відповідно до чого&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ каже нам таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35263&amp;amp;page=1119&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Згідно&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у знач. прийм., &lt;strong&gt;з оруд. в. та прийм. з.&lt;/strong&gt; Уживається на означення відповідності до чого-небудь. &lt;em&gt;Моя господиня віддала мені.. сю хату за&#xA;  15 р., хоч я сама бачу, що &lt;strong&gt;згідно з&lt;/strong&gt; тутешніми звичаями вона варта&#xA;  20 р.&lt;/em&gt; (Леся Українка, V, 1956, 207); — &lt;em&gt;Спав &lt;strong&gt;згідно з&lt;/strong&gt; уставом —&#xA;  сім годин&lt;/em&gt; (Дмитро Ткач, Моряки, 1948, 12).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=13417&amp;amp;page=437&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відповідно&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у знач. прийм., &lt;strong&gt;з род. (у сполуч. з прийм. до) і (заст.) дав. в&lt;/strong&gt;. Уживається на позначення узгодженості між чимось, залежності від&#xA;  чогось. &lt;em&gt;Він намагався у всьому товаристві завести козацькі порядки та звичаї &lt;strong&gt;відповідно до&lt;/strong&gt; Гоголевої повісті&lt;/em&gt; (С. Васильченко); &lt;em&gt;Чечель розглянув ворожі позиції і негайно заряджує всілякі зміни, &lt;strong&gt;відповідно до&lt;/strong&gt; того, як через ніч змінив свої плани ворог&lt;/em&gt; (Б. Лепкий); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось пояснення на ресурсі &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53399/25787.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЛОВОПЕДІЯ. Уроки державної мови (з газети «Хрещатик»)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як слід сказати: &lt;strong&gt;згідно рішення&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;згідно з рішенням&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Щоб передавати поняття відповідності синтаксичними засобами, сучасна&#xA;  українська мова має дві нормативні прийменниково-відмінкові форми:&#xA;  &lt;strong&gt;згідно з плюс орудний відмінок іменників&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;відповідно до плюс родовий відмінок іменників&lt;/strong&gt;. “&lt;em&gt;Спав згідно зі статутом – сім годин&lt;/em&gt;”&#xA;  (Дмитро Ткач), “&lt;em&gt;Відповідно до завдань оновлювалися й кадри&lt;/em&gt;” (з&#xA;  газети). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Форми іменників із прийменниками &lt;strong&gt;згідно з&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;відповідно до&lt;/strong&gt;&#xA;  характерні для офіційно-ділового, наукового стилів. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Буває, що &lt;strong&gt;згідно&lt;/strong&gt; помилково сполучають з давальним або родовим&#xA;  відмінком: &lt;em&gt;згідно повір’ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;згідно планів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;згідно рішення&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;em&gt;згідно протокол&lt;/em&gt;у. Ці утворення – наслідок впливу граматичної системи російської мови: &lt;em&gt;согласно поверью&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;согласно планам&lt;/em&gt;. Треба:&#xA;  &lt;strong&gt;згідно з рішенням&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;згідно з протоколом&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Неправильні конструкції типу &lt;em&gt;відповідно з планами&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;згідно до&#xA;  планів&lt;/em&gt;. Не відповідає сучасній літературній нормі також форма&#xA;  іменників з прийменником &lt;em&gt;у відповідності з&lt;/em&gt; (калька з російської мови&#xA;  &lt;em&gt;в соответствии с&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А чи є якесь загальне правило, яке регулює відмінкові узгодження іменників у прийменникових словосполученнях?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-22T15:32:07.020" LastActivityDate="2018-07-22T15:32:07.020" Title="Згідно з чим &quot;згідно чому&quot; є неправильним узгодженням іменника з прийменником?" Tags="|росіянізм|словосполучення|відмінювання|іменники|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1509" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1511" CreationDate="2017-07-18T13:08:14.037" Score="5" ViewCount="864" Body="&lt;p&gt;Якщо орієнтуватись на СУМ, можна зробити висновок, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/suputnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;супутник&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poputnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;попутник&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - дуже близькі за значенням (принаймні, за першим) і можуть цілком бути взаємозамінними синонімами, хіба що окрім третього значення &lt;strong&gt;&lt;code&gt;супутника&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; як небесного тіла. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Супутник&lt;/strong&gt;, а, чол.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Той, хто йде, їде, подорожує і т. ін. разом із ким-небудь&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Ні княгиня Ольга, ні її супутники не нарікали, що поїхали через гори&lt;/em&gt;&#xA;  (Семен Скляренко, Святослав, 1959, 213); — &lt;em&gt;Мій супутник запропонував&#xA;  піти до вагона-ресторану повечеряти&lt;/em&gt; (Микола Трублаїні, Глиб. шлях,&#xA;  1948, 98); &lt;em&gt;Всі розуміли, що вона хоче йти додому сама, без&#xA;  супутників&lt;/em&gt; (Олесь Донченко, V, 1957, 229);  * Образно. &lt;em&gt;Древній ліс,&#xA;  — у тихому прибої, — Супутник твій до самого села&lt;/em&gt; (Микола Нагнибіда,&#xA;  Слово.., 1954, 27);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Попутник&lt;/strong&gt;, а, чол.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Той, хто йде або їде разом з ким-небудь тим самим шляхом&lt;/strong&gt;. — &lt;em&gt;Як же тебе звати, мій попутнику? — Степаном назвали батьки, мабуть,&#xA;  знали, що я степ любитиму, — знову хороше посміхнувся Степа&lt;/em&gt;н&#xA;  (Олександр Копиленко, Подарунок, 1956, 21); &lt;em&gt;— Воно й добре б трохи&#xA;  відпочити та дочекатися чи то чумаків, чи то яких інших попутників&lt;/em&gt;&#xA;  (Зінаїда Тулуб, Людолови, I, 1957, 70).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є все ж певні нюанси значень, що не відображені в СУМ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2020-03-31T17:25:17.200" Title="Чи взаємозамінні &quot;супутник&quot; і &quot;попутник&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1510" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1521" CreationDate="2017-07-18T14:12:24.263" Score="7" ViewCount="677" Body="&lt;p&gt;Зустріла такий неоковирний варіант написання назви вулиці &lt;strong&gt;Інститутської&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;&lt;code&gt;Інституцька&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;на ресурсі &lt;a href=&quot;http://www.bankchart.com.ua/spravochniki/otdeleniya/id/35900&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Bankchart. Рейтинги банківських послуг&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Відділення Ощадбанку у м. Київ Місце розташування на карті та телефони&#xA;  відділення Ощадбанку у м. Київ за адресою: вул. &lt;strong&gt;&lt;code&gt;Інституцька&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, 2&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;на &lt;a href=&quot;http://kievcity.gov.ua/news/52224.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;офіційному інтернет-порталі КМДА&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;7 липня орієнтовно з 18:00 до 23:00 у зв’язку з проведенням маршу до&#xA;  дня народження Мирослава Мисли (відповідно до звернення ВО «Свобода») &#xA;  виконуватиметься призупинення або часткове обмеження руху транспорту&#xA;  вулицями, якими пролягає маршрут заходу, а саме: від Арсенальної площі&#xA;  – вул. Грушевського – Кріпосним провулком – вул. &lt;strong&gt;&lt;code&gt;Інституцькою&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; –&#xA;  вул. Хрещатик (від Майдану Незалежності до Європейської площі) –&#xA;  Володимирським узвозом – вул. Сагайдачного – до Контрактової площі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Професор Ющук І.П. у посібнику &lt;a href=&quot;https://ushchuk.files.wordpress.com/2013/09/d196.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Практикум з правопису і граматики української мови&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;§ 12. Зміни приголосних при додаванні суфіксів -ськ(ий), -ств(о) (Фонетика і правопис. Зміни приголосних)&lt;/strong&gt; зазначає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Якщо твірна основа закінчується на зубний &lt;strong&gt;&lt;code&gt;д&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;&lt;code&gt;т&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, то у вимові відбуваються різні зміни, а саме:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) &lt;strong&gt;на стику твірної основи і суфікса чується [дз], [ц]&lt;/strong&gt;: люд + ський&#xA;  [лˊудзˊкий], люд + ство [лˊудзтво], брат + ський [брацˊкий], брат +&#xA;  ство [брацтво];&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) &lt;strong&gt;кінцеві звуки твірної основи [т] і [ст] при збігу приголосних не&#xA;  вимовляються&lt;/strong&gt;: студент + ський [студенˊсˊкий], студент + ство&#xA;  [студенство], турист + ський [турисˊкий], модерніст + ський&#xA;  [модернˊісˊкий].&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Але на письмі ці зміни не позначаються — такі слова пишемо за морфологічним принципом&lt;/strong&gt; (див. § 2, п. 2): людський, людство,&#xA;  братський, братство; студентський, студентство, туристський. &lt;strong&gt;Виняток&#xA;  становлять  слова&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;code&gt;міський&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; [міст(о) + ський] і &lt;strong&gt;&lt;code&gt;хвацький&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;  [хват + ський], які пишуться за фонетичним принципом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож чи я пропустила поповнення винятків до зазначеного вище правила зміни приголосних (якщо так, то чи відображено це в якомусь правописі або деінде), чи це безграмотність авторів такого покручу?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-07-18T14:18:10.473" LastActivityDate="2019-06-20T08:01:44.923" Title="Чи закінчували інститути ті, хто пише &quot;вул. Інституцька&quot;?" Tags="|орфографія|приголосні|чергування|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1511" PostTypeId="2" ParentId="1509" CreationDate="2017-07-18T15:02:06.983" Score="7" Body="&lt;p&gt;Як на мене, СУМ зобразив всі нюанси не тільки за описами, а також за прикладами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Супутник&lt;/strong&gt; вказується як особа, яка просто подорожує з кимось, цебто проводить з кимось весь чи майже (якщо щось трапилось) весь шлях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;strong&gt;попутник&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;&amp;ndash; особа, яка з кимось має той самий &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shljakh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шлях&lt;/a&gt;. Цебто &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/marshrut&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;маршрути&lt;/a&gt; можуть бути зовсім різними у тих осіб.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось чому наступні пункти означень цих слів у словнику сильно різняться. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але так, інколи &lt;em&gt;особа&amp;nbsp;А&lt;/em&gt; може бути і попутником, і супутником для &lt;em&gt;особи&amp;nbsp;Б&lt;/em&gt;, коли маршрут &lt;em&gt;особи&amp;nbsp;Б&lt;/em&gt; є частиною маршруту &lt;em&gt;особи&amp;nbsp;А&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але це все було &amp;laquo;як на мене&amp;raquo;. Вочевидь, що вся справа в префіксах &lt;strong&gt;су-&lt;/strong&gt; i &lt;strong&gt;по-&lt;/strong&gt;, тому нумо спробуймо технічніше. Для цього використаю наступні цитати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine44-12.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Давні іменні префікси&lt;/a&gt; (Вал.&amp;nbsp;Г.&amp;nbsp;Скляренко)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Усі утворення з префіксом &lt;em&gt;па-&lt;/em&gt; можна розділити на відіменні і віддієслівні, які утворилися від відповідних дієслів з префіксом &lt;em&gt;по-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Іменні префікси разом з відповідними прийменниками і превербами (що стали пізніше дієслівними префіксами) походять від індоєвропейських форм *рo&amp;#772;&amp;#774; &amp;laquo;після, по&amp;raquo;, *so&amp;#774;&amp;#769;m &amp;laquo;разом, з&amp;raquo;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;па-&lt;/em&gt; означав &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podibnistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подібність&lt;/a&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;су-&lt;/em&gt; виражав &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spiljnistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;спільність&lt;/a&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;по&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;псл. ро, ро-, пов’язане чергуванням голосних з ра- «па-»&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;споріднене з лит. ра- «по-», рó- «тс.», лтс. ра «під, через, пере-, на», прус. ра- «по-», ро-, лат. ро- «тс., пере-», ав. ра- «від, геть», алб. ра «без, знову», хет. рē «туди», а також з більш віддаленими гр. ἀπό «від», ἐπί «на», дінд. áра «геть, назад», áрі «теж, також; до цього»&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;частково пов’язане з іє. *роs «після, потім, слідом», до якого зводиться й псл. *роzdъ «пізній»&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;су-&lt;/strong&gt; (іменниковий префікс, що означає зв’язок, з’єднання або неповноту, в давніх іменних утвореннях типу &lt;i&gt;суві́й, су́в’язь, сугі́р’я, су́глинок, сугло́б, су́голосний, су́горб, сузі́р’я, су́кровиця, суми́рний, супе́рник, су́пісок, супря́га, сусі́д, сусі́к, суста́в, су́тінь, су́тки, суту́жний, сутя́га, суя́гна&lt;/i&gt; і под.)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;псл. sǫ- (‹ іє. *sōn-), пов’язане з дієслівними префіксами sъ-/sъn- (‹ іє. *sn̥-), укр. з- (префікс дієслів, що означає з’єднання, зосереджування), з (прийменник з орудн. в. для позначання сумісності)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;споріднене з прус. san- «з-», sen- «з», лит. sán- «су-, з-», sąṛ́- «тс.», ст. sa- «з-», sù-, лтс. suo-, sa-, дінд. sam «з», sam- (‹ іє. *sem- «раз; одне»), sa- (‹ іє. *sm̥- «один»), ав. ham «з», ham- «з-», ha- «тс.», дісл. sam- «разом», гр. ὁμου̃, ἅμα «тс.», ἁ- «з-», ἀ-, ὀ- «тс.», лат. semel «один раз, раз; одразу; разом»&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;іє. *so-, *sōn-, *som-, *sem-, *sm̥-&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F#%D0%A9%D0%BE_%D1%96_%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%B1%D0%B0_%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;∎&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схоже, що &lt;em&gt;попутник&lt;/em&gt; може також мати значення близьке до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/peresliduvach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;переслідувач&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Але, вважаю, таке наразі може використовуватись хіба що в художньому смислі. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще цікавий момент:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=41003&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Борис Грінченко)&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Попутник&lt;/strong&gt;, -ка, м. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Раст. Plantago major L.&lt;/a&gt; ЗЮЗО. І. 131.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2020-03-31T17:25:17.200" LastActivityDate="2020-03-31T17:25:17.200" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1512" PostTypeId="1" CreationDate="2017-07-19T02:20:55.577" Score="3" ViewCount="106" Body="&lt;p&gt;So a while ago &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/165/259&quot;&gt;I was informed of the general rules for declensions&lt;/a&gt;. However, there is some overlap of these groups. For example, a word with no ending could be either 2nd or 3rd declension. Additionally, a word ending in Я could be either 1st or second declension. Is there any way to tell?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastActivityDate="2017-07-21T09:49:04.780" Title="Determining the declension of an unknown word" Tags="|non-native-speaker|declension|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1513" PostTypeId="1" CreationDate="2017-07-19T08:54:29.003" Score="9" ViewCount="1957" Body="&lt;p&gt;Навряд чи варто орієнтуватись на СУМ у цьому випадку, адже з огляду на роки видання цей словник, ясна річ, не містить слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/folder&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;фолдер&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; взагалі, а значення слів &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/papka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;папка&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/teka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;тека&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/katalogh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;каталог&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dyrektorija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;директорія&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; аж ніяк не пов'язані з комп'ютерною термінологією.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія теж не дає однозначної відповіді. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Статті за словами &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BF%D0%BA%D0%B0_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;папка&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;тека&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; стверджують, що ці два слова, окрім того, що взаємозамінні, є ще й синонімами до &lt;strong&gt;&lt;code&gt;директорії&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;code&gt;каталогу&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водночас, стаття у Вікіпедії на слово &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B8%D1%80%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;директорія&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, як і в СУМ, не містить релевантних значень, а в статті на слово &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%B3_(%D1%84%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;каталог&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; все ж зазначаються певні нюанси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Власне кажучи, існує різниця в поняттях &lt;strong&gt;&lt;code&gt;каталог&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;code&gt;тека&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;code&gt;каталог&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; — це елемент файлової системи та визначає список назв файлів, позаяк &lt;strong&gt;&lt;code&gt;тека&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; є метаформою контейнера в графічному&#xA;  інтерфейсі. Наприклад, Microsoft Windows використовує концепцію&#xA;  спеціальних тек для представлення користувачу елементів файлової&#xA;  системи без занурення в абсолютні шляхи каталогів тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для посилання на контейнер для документів більш прийнятним є термін&#xA;  «&lt;strong&gt;&lt;code&gt;тека&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;». Але якщо йдеться про механізм, що відслідковує файли&#xA;  документів, «&lt;strong&gt;&lt;code&gt;каталог&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;» буде найкращим вибором.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож, чи зафіксована в якихось спеціалізованих джерелах усталена термінологія, що б чітко й однозначно визначала поняття складових ієрархії файлової системи?&lt;/strong&gt; Бажано, щоб було зрозуміло і не для фахівців, але це вже факультативно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2019-05-12T07:51:49.880" LastActivityDate="2019-05-12T07:51:49.880" Title="Папка, тека, фолдер, каталог, директорія в структурній ієрархії файлової системи" Tags="|терміни|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1514" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1515" CreationDate="2017-07-19T10:03:58.267" Score="5" ViewCount="776" Body="&lt;p&gt;СУМ містить іменники &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khamstvo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;хамство&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kham&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;хам&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, але не містить відповідного дієслова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khamyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;хамити&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, як і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/w/index.php?search=%D1%85%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D1%96%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0:%D0%9F%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA&amp;amp;go=%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D1%82%D0%B8&amp;amp;searchToken=43zi079xnaz8vvqfdzlhzt8p4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;результати пошуку у Вікіпедії&lt;/a&gt; не показують такої статті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водночас, ресурс &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%85%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Всесвітній словник української мови&lt;/a&gt; наводить не тільки усі форми дієслова &lt;strong&gt;&lt;code&gt;хамити&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, а й форми дієприслівника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D1%85%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8+%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E&amp;amp;oq=%D1%85%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;aqs=chrome.2.69i57j35i39j0l4.2733j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8#q=%D1%85%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;start=10&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google пошук&lt;/a&gt; також свідчить на користь існування такого дієслова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож чи зафіксоване дієслово &lt;code&gt;хамити&lt;/code&gt; в якихось інших словниках української мови? Якщо ні, то який йому український відповідник?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2018-06-06T09:51:09.783" Title="Дієслово від &quot;хам&quot;, &quot;хамство&quot;?" Tags="|вживання-слів|дієслова|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1515" PostTypeId="2" ParentId="1514" CreationDate="2017-07-19T10:45:10.190" Score="6" Body="&lt;p&gt;Ну, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;орфографічний словник від Українського мовно-інформаційного фонду&lt;/a&gt; таке слово &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%85%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. А Український мовно-інформаційний фонд є науково-дослідним інститутом Національної академії наук України — тож вважатимемо, що таке слово &lt;strong&gt;існує&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знаходжу трапляння цього слова і в &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;корпусі&lt;/a&gt;, щоправда поодинокі та лише в сучасних авторів: Лариса Денисенко, Любко Дереш, Роман Іваничук, інші.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найстаріше використання, що я знайшов (не факт, що справді найстаріше): &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=bGLqAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D1%85%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Розбиваю громи» Олеся Бердника (1967)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-07-19T10:45:10.190" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1516" PostTypeId="2" ParentId="1514" CreationDate="2017-07-19T11:36:57.853" Score="6" Body="&lt;p&gt;В інших словниках&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%85%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%8C&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/html/announcement.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;[показник]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Хамить, нахамить&lt;/strong&gt; – хамити, поводитися (повестися) по-хамському (хамовито, як хам).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Деякі відповідники можна вже одразу брати  з опису СУМ&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;грубість ⇒ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghrubijanyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;грубіянити&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;нахабство ⇒ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nakhabnychaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нахабничати&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nakhabnity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нахабніти&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-06T09:51:09.783" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="1517" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1518" CreationDate="2017-07-19T12:20:39.420" Score="6" ViewCount="1539" Body="&lt;p&gt;Виникла потреба підібрати синонімічне словосполучення до &lt;strong&gt;&lt;code&gt;відповідати вимогам&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, щоб уникнути тавтології у вислові &lt;strong&gt;&lt;code&gt;відповідь відповідає вимогам&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі є такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;відповідь задовольняє вимогам&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zadovoljnjaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Задовольняти&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і менш вдалий &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;відповідь має ознаки відповідності вимогам&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidpovidnistj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Відповідність&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Є якісь милозвучніші варіанти?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD&lt;/strong&gt;. Стаття СУМ на слово &lt;strong&gt;&lt;code&gt;відповідність&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; підказала ще один варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;відповідь узгоджується з вимогами&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Але інші вдалі варіанти вітаються, бо доводиться в тексті декілька разів застосовувати таке формулювання, і дуже бажано уникати потвторів.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-07-19T12:32:34.247" LastActivityDate="2017-07-19T13:46:05.733" Title="Синонімічне словосполучення до &quot;відповідати вимогам&quot;" Tags="|фразеологізми|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1518" PostTypeId="2" ParentId="1517" CreationDate="2017-07-19T12:48:28.200" Score="7" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidkhodyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(1970—1980)&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;ПІДХОДИТИ&lt;/strong&gt;, джу, диш, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПІДІЙТИ&lt;/strong&gt;, дійду, дійдеш, &lt;em&gt;док&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;6.&lt;/strong&gt; Бути &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prydatnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;придатним&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjnjatnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;прийнятним&lt;/a&gt;, відповідаючи яким-небудь вимогам. &lt;em&gt;Цей нарис цілком буде підходити до другого томика&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 213); &lt;em&gt;Вона говорила.., що місце не підходить дитині і не такі їй потрібні цяцьки&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 308); &lt;em&gt;Не знаю, чи вподобається Вам [«День у дорозі»] і чи підійде до Вашого збірника&lt;/em&gt; (Панас Мирний, V, 1965, 386); &lt;em&gt;Приходь [на весілля] не з порожніми руками: неси сороківку,.. часничину чи бублик на закуску. Таранька теж підійшла б&lt;/em&gt; (Юрій Смолич, Мир... 1958, 39);  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;/&lt;/strong&gt;  Бути відповідним кому-, чому-небудь. &lt;em&gt;Вона вгадувала своїм жіночим серцем, що Харитін підходить під її завзятущий, дужий темперамент&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, III, 1956, 37); &lt;em&gt;До далеких звуків пісні так підходила ця проста, злита з природою бесіда&lt;/em&gt; (Гнат Хоткевич, I, 1966, 90);   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;/&lt;/strong&gt;  &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lychyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Личити&lt;/a&gt; кому-небудь. &lt;em&gt;Туристка.. знала, що ця блузка їй дуже підходить&lt;/em&gt; (Михайло Томчаній, Готель.., 1960, 6); &lt;em&gt;[Настя:] Ніби риза [халат], золотом вишито. Як би це нашому батюшці підійшло&lt;/em&gt; (Олександр Корнійчук, II, 1956, 114); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;/&lt;/strong&gt;  &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prystosovuvatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пристосовуючись&lt;/a&gt; до когось, чогось, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidrobljatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підроблятися&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;Він і сяк і так підходив під кріпаків&lt;/em&gt; (Панас Мирний, IV, 1955, 204); &lt;em&gt;Вона вхопила пляшку й бурхнула й собі рому в .. стакан, щоб підійти під смак Гануша&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, III, 1956, 220).  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;♦ &lt;strong&gt;Не підходити під плече&lt;/strong&gt; — не бути рівнею кому-небудь. &lt;em&gt;[Козубська:] Ніколи хам панові під плече не підійде!&lt;/em&gt; (Марко Кропивницький, II, 1958, 235).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось такі словосполучення, якщо враховувати приклади зі словника й обмежитися словом „вимога“&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;… се оповідання, котре вповні &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D1%8C%20%D0%BF%D1%96%D0%B4%20%D0%B2%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B3%D0%B8%22&amp;amp;tbm=bks&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підходить під вимоги&lt;/a&gt; конкурсу як по своєму об'єму …&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;… &quot;мікрокультура&quot; маскулінності в повсякденному житті дуже добре &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D1%8C%20%D0%B4%D0%BE%20%D0%B2%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B3%22&amp;amp;tbm=bks&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підходить до вимог&lt;/a&gt; націоналізму …&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-07-19T13:46:05.733" LastActivityDate="2017-07-19T13:46:05.733" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1519" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="1520" CreationDate="2017-07-20T00:28:44.020" Score="5" ViewCount="744" Body="&lt;p&gt;Перекладав слово charm українською, поліз до &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=charm&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;e2u.org.ua&lt;/a&gt;, там для іменника тільки один переклад, &lt;code&gt;чар&lt;/code&gt; (чари), пошукав саме &lt;code&gt;шарм&lt;/code&gt; у тому ж словнику - мене перенаправляють на &lt;code&gt;чар&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Добре, пішов до &lt;a href=&quot;https://www.yenotes.com/en/?q=charm&amp;amp;from_lang=en&amp;amp;to_lang=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;yenotes&lt;/a&gt;, тут знайшов &lt;code&gt;чарівливість&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;чарівність&lt;/code&gt;, але &lt;code&gt;шарму&lt;/code&gt; знову немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пішов дивитися в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;SUM&lt;/a&gt;, там такого слова немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, таке слово є у цьому &lt;a href=&quot;http://slovnyk.ua/index.php?swrd=%D8%C0%D0%CC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику&lt;/a&gt;, а також у цьому &lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?Qry=%D8%E0%F0%EC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику іншомовних слів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не можу зрозуміти, де б так перевірити, щоби точно знати, чи можна у перекладі художньої книги використати це слово, бо воно пасує якнайкраще саме у цьому вигляді.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-07-22T17:30:46.327" LastActivityDate="2017-07-22T17:30:46.327" Title="Чи усталене в українській мові слово &quot;шарм&quot;? Перекладаю слово charm" Tags="|переклад|from-english|вживання-слів|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1520" PostTypeId="2" ParentId="1519" CreationDate="2017-07-20T14:06:32.017" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово очевидно є, хоча те, наскільки воно оптимальне, питання окреме.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%88%D0%B0%D1%80%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Є&lt;/a&gt; в &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;орфографічному словнику від Українського мовно-інформаційного фонду&lt;/a&gt; &lt;sub&gt;(дякую за &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/1519/#comment4024_1519&quot;&gt;коментар&lt;/a&gt;, Oksana Gubrenko)&lt;/sub&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є безліч траплянь в &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І дійсно, що за жінка — не красуня, але тон, шарм, — блискуча! &lt;sub&gt;Улас Самчук «Чого не гоїть огонь» (1959).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Юному товариству зрозуміло, що перед ними дипломатська пара, мабуть, з сов'єтамбасади, нічого ведмежого в них, в манерах є навіть привабливість, своєрідний шарм. &lt;sub&gt;Олесь Гончар «Твоя зоря» (1980).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вдова виводить її на прогулянку, завжди з нею розмовляє, — така субтельна старенька, з дивним головним убором зі старовинною шпилькою, не позбавлена свого шарму, — кажуть, у неї був закоханий Фейербах, що їй додає загадковості в очах сусідів. &lt;sub&gt;Ліна Костенко «Записки українського самашедшого» (2010).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-07-20T14:06:32.017" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1521" PostTypeId="2" ParentId="1510" CreationDate="2017-07-20T15:47:47.023" Score="13" Body="&lt;p&gt;Ну, не звертаючи поки уваги на те, як правильно згідно з сучасними нормами, зазначу, що слово «інститутський» люди майже протягом усього його існування періодично намагалися писали за фонетичним принципом. Ось як фраза із &lt;a href=&quot;//uk.wikisource.org/wiki/%D0%A5%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%B8_(%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9D%D0%B5%D1%87%D1%83%D0%B9-%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;повісті Івана Нечуй-Левицького «Хмари» (1871)&lt;/a&gt; —&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Той світ вона постерігала вже &lt;strong&gt;по-інститутському&lt;/strong&gt;: той світ здавався їй великим балом, з музиками, з танцями, з кавалерами в золотих еполетах, з послами турецькими й британськими, котрі здавались їй молодесенькими, надзвичайної краси паничиками, з русявими кучерями, як у янголів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— була надрукована у &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=-ylfAAAAcAAJ&amp;amp;pg=PA125&amp;amp;dq=%22%D0%BF%D0%BE-%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;виданні 1874 року&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Той світ вона постерегала вже &lt;strong&gt;по-институцький&lt;/strong&gt;: той світ здавався їй великим балом, з музиками, з танцями, з кавалерами в золотих еполетах, з послами турецькими й британськими, котрі здавались їй молодесенькими, незвичайної краси паничами, з русявими кучерями, як у янголів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;(в &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=-ylfAAAAcAAJ&amp;amp;pg=PA377&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;переліку помилок (ераті)&lt;/a&gt; це не зазначено як помилку)&lt;/sub&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ба, навіть саме прізвище Нечуй-&lt;strong&gt;Левицький&lt;/strong&gt; (в оригіналі — просто Левицький; припускаю — від «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/levit&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;левіт&lt;/a&gt;»/«&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%82&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;левит&lt;/a&gt;») зафіксувало «неправильне» написання — на відміну від, наприклад, прізвища &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Левитський&lt;/a&gt;, що його носять інші видатні люди. Дехто навіть у XXI столітті пише «&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=fb8XAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D1%84%D0%B0%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D0%B5%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;факультецький&lt;/a&gt;» (хоч мені особисто це смішно, я вводив це в пошук просто як жартівливу спробу довести до абсурду).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але відповідно до сучасних норм — правильно лише «&lt;strong&gt;інститутський&lt;/strong&gt;» (&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=39288&amp;amp;page=1234&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-07-21T07:18:44.860" LastActivityDate="2017-07-21T07:18:44.860" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1522" PostTypeId="2" ParentId="1512" CreationDate="2017-07-21T09:29:31.460" Score="2" Body="&lt;p&gt;Nouns with no ending:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;masculine ⟶ 2nd declension;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;feminine ⟶ 3nd declension.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Nouns ending with &lt;em&gt;-я&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;masculine and feminine ⟶ 1st declension;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;neuter:&lt;br&gt;&#xA;⟶ maybe 2nd declension,&lt;br&gt;&#xA;⟶ maybe 4th declension.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Unless they have some specific traits of 4th declension, I'd assume them to be of 2nd declension. Most of 4th declension nouns mean animal children (kitten, puppy, duckling) and/or have &lt;em&gt;-ен-&lt;/em&gt; suffix (i.e. end with &lt;em&gt;-еня&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;кошеня&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цуценя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;каченя&lt;/em&gt;). There are some 4th declension nouns that don't mean animal children and/or don't have &lt;em&gt;-ен-&lt;/em&gt; suffix (e.g. &lt;em&gt;ім'я&lt;/em&gt; «name», &lt;em&gt;плем'я&lt;/em&gt; «tribe», &lt;em&gt;теля&lt;/em&gt; «calf») — but their number is low and they can be remembered on per-word basis.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;First declension — masculine and feminine ending with &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-я&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Second declension — masculine with none, &lt;em&gt;-о&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;-е&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-є&lt;/em&gt;) endings; neuter with &lt;em&gt;-о&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-е&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-є&lt;/em&gt;) and &lt;em&gt;-я&lt;/em&gt; endings &lt;sub&gt;(except those that follow forth declension)&lt;/sub&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Third declension — feminine without ending.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;Fourth declension — neuter ending with &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-я&lt;/em&gt;) that:&lt;/sub&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;are diminutives and:&lt;/sub&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;mean animal children: with &lt;em&gt;-ен-&lt;/em&gt; suffix (e.g. &lt;em&gt;кошеня&lt;/em&gt; «kitten», &lt;em&gt;цуценя&lt;/em&gt; «puppy», &lt;em&gt;каченя&lt;/em&gt; «duckling»), without &lt;em&gt;-ен-&lt;/em&gt; suffix (e.g. &lt;em&gt;теля&lt;/em&gt; «calf», &lt;em&gt;гуся&lt;/em&gt; «gosling», &lt;em&gt;курча&lt;/em&gt; «chicken»);&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;don't mean animal children, but are formed in similar manner: humans (e.g. &lt;em&gt;дитинча&lt;/em&gt; «childling», &lt;em&gt;дівча&lt;/em&gt; «girlie (noun), girlo», &lt;em&gt;маля&lt;/em&gt; «small child», &lt;em&gt;небожа́&lt;/em&gt; «diminutive for niece», &lt;em&gt;немовля&lt;/em&gt; «nursling», &lt;em&gt;янголя&lt;/em&gt; «diminutive for angel»), body parts (e.g. &lt;em&gt;рученя&lt;/em&gt; «diminutive for hand», &lt;em&gt;ноженя&lt;/em&gt; «diminutive for leg», &lt;em&gt;бровеня&lt;/em&gt; «diminutive for eyebrow»), etc;&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;aren't diminutives: &lt;em&gt;вим'я&lt;/em&gt; «udder», &lt;em&gt;ім'я&lt;/em&gt; «name», &lt;em&gt;плем'я&lt;/em&gt; «tribe», &lt;em&gt;сі́м'я&lt;/em&gt; «seed», &lt;em&gt;тім'я&lt;/em&gt; «crown of the head» — quite limited set of nouns that should be remembered on per-word basis.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-07-21T09:49:04.780" LastActivityDate="2017-07-21T09:49:04.780" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1523" PostTypeId="2" ParentId="694" CreationDate="2017-07-21T14:25:04.380" Score="2" Body="&lt;p&gt;На додаток до відповіді sashaeve наведу переклад уривка з книги &lt;em&gt;TCP/IP Illustrated&lt;/em&gt; за авторством &lt;em&gt;W. Richard Stevens&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово інтернет має різні значення в залежності від того велика чи&#xA;  маленька перша літера.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Маленька перша літера значить декілька мереж сполучених спільним&#xA;  протоколом. Велика перша літера позначає множину хостів по всьому&#xA;  світу (понад мільйон), які зв'язуються один з одним за допомогою&#xA;  TCP/IP. Хоча Інтернет - це інтернет, зворотнє твердження не&#xA;  виконується.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Книзі вже багато років, на сьогодні кількість хосів в Інтернеті &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD_%D0%B7%D0%B0_%D0%BA%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8E_%D1%85%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;більш ніж мільярд.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-07-21T14:25:04.380" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="1524" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2524" CreationDate="2017-07-21T23:59:25.010" Score="5" ViewCount="60" Body="&lt;p&gt;&quot;...одначе, перед тим як зануритися у глибини океану...&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки тут гарно виглядає &quot;глибини океану&quot;? Може, краще &quot;вглиб океану&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не бачу проблеми з самим словом &quot;глибини&quot;, воно, здається, якнайкраще по змісту підходить, але чи гарно воно звучить?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-07-22T17:30:57.060" LastActivityDate="2017-07-22T17:30:57.060" Title="Як перекласти: &quot;...but when he is about to plunge into the deeps...&quot;?" Tags="|from-english|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2524" PostTypeId="2" ParentId="1524" CreationDate="2017-07-22T10:01:38.467" Score="6" Body="&lt;p&gt;Безліч письменників вживає саме «в/у глибини» (що, судячи з усього, є первісною формою для «вглиб/углиб»):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Його сухе жовте обличчя розгладилося, прозорі очі сяяли, вдивляючись задумливо в глибини неба. &lt;sub&gt;//Олесь Бердник «Подвиг Вайвасвати» (1965).&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;А може, є захований потяг у людині — перш ніж спуститися в глибини моря, зійти на вершини гір. &lt;sub&gt;//Павло Загребельний «Переходимо до любові» (1971).&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що «в глибини океану» може натякати на більшу глибину за «вглиб океану» (як не дивно це звучить). Бо в другому випадку об'єктом, до якого звертається моя увага, є океан — а «вглиб» може бути лише позначенням напрямку (навіть не обов'язково великої міри, можна «зануритися вглиб на 1 м чи на 5 см»); а в першому ж моя уява звертається саме до «глибин» (стиль і множина підкреслюють, що це значення 2 — «те, що на &lt;em&gt;великій&lt;/em&gt; відстані від поверхні», а не значення 1 — «&lt;em&gt;якась&lt;/em&gt; відстань від поверхні; числова міра відстані від поверхні» (номери 1 і 2 &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=186120&amp;amp;page=639&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;); тобто про «занурення на 5 см» тут вже аж ніяк не йдеться).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але що стилістично краще у Вашому випадку — вирішувати Вам.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-07-22T10:01:38.467" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2525" PostTypeId="1" CreationDate="2017-07-22T16:06:01.430" Score="15" ViewCount="1844" Body="&lt;p&gt;СУМ подає значення &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zajmatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;займатися&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; в такому порядку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Займатися 1&lt;/strong&gt;, аюся, аєшся, недок., Зайнятися діал. Займитися, займуся, займешся, док.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;чим. &lt;strong&gt;Робити, здійснювати що-небудь&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Олександр то брався за перо, то знову його відкладав: не хотілося нікому писати і не було&#xA;  бажання будь-чим займатися&lt;/em&gt; (Панас Кочура, Золота грамота, 1960, 328);&#xA;  //  &lt;strong&gt;Вивчати що-небудь, оволодівати чимсь, присвячувати себе&#xA;  якому-небудь заняттю, якійсь справі.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Був би Вам дуже вдячний за&#xA;  всяку поміч і раду, тим більш цінну, що Ви займаєтесь етнографією&lt;/em&gt;&#xA;  (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 226).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;ким, чим. &lt;strong&gt;Приділяти увагу комусь, чомусь, виявляти інтерес до кого-, чого-небудь&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Дора, а більше ще пан К., взяли собі нині за&#xA;  обов'язок опікуватися гарною дівчиною, хоч нею займались і інші дами&lt;/em&gt;&#xA;  (Ольга Кобилянська, III, 1956, 84); &lt;em&gt;Антоші зробилось скучно. Він вже&#xA;  чув дядькові сни і вважав кращим зайнятись своїм Нептуном [собакою]&lt;/em&gt;&#xA;  (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 387); &lt;em&gt;Тепер уже можна б зайнятися і&#xA;  самим собою. Розсупонитись від солдатського реміняччя, поголитись,&#xA;  покупатись, поспівати на дозвіллі...&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, III, 1959, 446); &#xA;  //  з ким, рідко. &lt;strong&gt;Навчати кого-небудь, керувати чиїмсь навчанням&lt;/strong&gt;.&#xA;  — &lt;em&gt;Ти з ним, Наталю, займися на дозвіллі: здібний юнак, талановитий&lt;/em&gt;&#xA;  (Степан Васильченко, III, 1960, 346).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;тільки недок. Пас. до займати 1, 2, 5, 6.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Займатися 2&lt;/strong&gt;, аюся, аєшся, недок., Зайнятися діал. Займитися, займуся, займешся, док.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;тільки 3 ос. &lt;strong&gt;Починати горіти, спалахувати полум'ям; загорятися.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Бараболя, витирав сірник. Він спочатку чахкає, шипить, блискає сіркою та смородом і нарешті займається&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, Кров людська..,&#xA;  I, 1957, 60); &lt;em&gt;Аж глядь, палати зайнялися. Пожар! пожар!&lt;/em&gt; (Тарас&#xA;  Шевченко, II, 1953, 98); ...&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;тільки 3 ос. П&lt;strong&gt;очинати світитися, сяяти&lt;/strong&gt;. З&lt;em&gt;оря на небі рожева уже починала займатись&lt;/em&gt; (Леся Українка, I, 1951, 23); &lt;em&gt;Коли займаються&#xA;  вогні Над рідною столицею, Дніпро ввижається мені Ясною блискавицею&lt;/em&gt;&#xA;  (Микола Нагнибіда, Вибр., 1957, 42); ...;   //  &lt;strong&gt;Наставати,&#xA;  починатися (про ранок, день)&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Ніжний, прозорий займався над полем&#xA;  липневий ранок&lt;/em&gt; (Василь Козаченко, Гарячі руки, 1960, 146); &lt;em&gt;По&#xA;  темноті настав світанок, зайнявся день, і схід в огні&lt;/em&gt; (Уляна&#xA;  Кравченко, Вибр., 1958, 94).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість, професор Пономарів наполегливо (&lt;a href=&quot;http://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2011/05/post-47.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття від 2011 року&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/05/150512_ponomariv_blog55_ko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття від 2015 року&lt;/a&gt;) стверджує, що&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Українською мовою первісне значення слова &lt;strong&gt;&lt;code&gt;займатися&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; –&#xA;  загорятися, спалахувати. Наприклад: &quot;Язичок полум’я блиснув – і солома&#xA;  зайнялася&quot;. Омонімічне &lt;strong&gt;&lt;code&gt;займатися&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, що набуло нового значення&#xA;  шляхом метафоризації, доречне тоді, коли йдеться про захоплення,&#xA;  зацікавлення. &lt;strong&gt;&lt;code&gt;Займатися музикою&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;займатися танцями&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;code&gt;спортом&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; і под.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У решті випадків потрібно вживати дієслів &lt;strong&gt;&lt;code&gt;працювати&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;code&gt;навчатися&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;робити&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;вести&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;братися&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;поратися&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; тощо. Наприклад, щ&lt;em&gt;о робить (а не чим займається) доброчинний фонд?&lt;/em&gt; &lt;em&gt;Підприємство веде ще й комерційну діяльність. Над&#xA;  якою темою ви працюєте? Я відвідую бібліотеку. Навчаюся на курсах&#xA;  іноземних мов. Працюю над цим питанням&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож де правда? Що стосовно цього кажуть інші поважні мовознавці?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-07-23T04:41:27.443" LastActivityDate="2017-09-30T09:51:24.780" Title="Яке головне значення дієслова &quot;займатися&quot;? І чи можна займатися наукою, політикою, здоров'ям, коханням тощо?" Tags="|значення-слів|дієслова|омоніми|" AnswerCount="3" CommentCount="5" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2526" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2536" CreationDate="2017-07-22T16:09:33.510" Score="7" ViewCount="238" Body="&lt;p&gt;Побачив у перекладі &quot;Фоліо&quot; цю фразу. Знаю, що їм не можна довіряти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подивився у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stado&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;SUM&lt;/a&gt;, здається, що дійсно не варто вірити, бо тут більше про сільське господарство і орґанізовані людиною речі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильно розумію, що &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zghraja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зграя&lt;/a&gt; китів&quot; звучить і семантично підходить набагато краще?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-07-22T17:31:08.550" LastActivityDate="2017-07-25T18:28:36.503" Title="&quot;...herd of whales...&quot; - &quot;...стадо китів...&quot;?" Tags="|переклад|from-english|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2527" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2543" CreationDate="2017-07-22T20:55:41.107" Score="6" ViewCount="67" Body="&lt;p&gt;Перекладаю слово &lt;code&gt;preposterous&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;E2u&lt;/a&gt; каже, що слово це перекладається як &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=preposterous&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;недорічний&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;SUM&lt;/a&gt; не знаходжу &lt;code&gt;недорічний&lt;/code&gt;, проте знаходжу &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nedorechnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;недоречний&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З одного боку &lt;code&gt;річний&lt;/code&gt; більше стосується &lt;code&gt;року&lt;/code&gt;, а &lt;code&gt;речний&lt;/code&gt;, відповідно, – &lt;code&gt;речі&lt;/code&gt;, але можу помилятися.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Скажіть, будь ласка, який з варіантів правильний в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про інші переклади типу &lt;code&gt;абсурдний&lt;/code&gt; знаю, цікавить саме різниця в цих двох словах, зазначених вище.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словники України&lt;/a&gt; знаходять тільки &lt;code&gt;недоречний&lt;/code&gt;. Можна вважати саме це слово правильним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-07-27T14:49:06.103" Title="Недорічний чи недоречний?" Tags="|переклад|from-english|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2528" PostTypeId="1" CreationDate="2017-07-23T17:24:14.053" Score="6" ViewCount="183" Body="&lt;p&gt;Які є унормування чи ствердження поважних мовознавців щодо розташування прикметників: поперед чи після іменника?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я знаю лише те, що зазвичай прикметики стоять перед іменником.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про порядок прикметників вже &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/134/&quot;&gt;було.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2017-07-23T20:02:48.590" Title="Позиція прикметників" Tags="|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2529" PostTypeId="2" ParentId="2528" CreationDate="2017-07-23T20:02:48.590" Score="3" Body="&lt;p&gt;Думаю, &lt;a href=&quot;https://linguistics.stackexchange.com/a/2213/1009&quot;&gt;цей допис&lt;/a&gt; відповідає на запитання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коротко кажучи, у більшості мов словʼянської групи, прикметник ставиться перед іменником. Єдиний значний виняток — &lt;strong&gt;якщо призначення прикметника полягає у відзначенні одного обʼєкта серед групи інших, подібних йому, обʼєктів&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;(англ: &lt;em&gt;If the purpose of adjective is to classify the denoted entity which belongs to a certain category or type&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іншим історичним прикладом є релігійні тексти, де постфіксний прикметник використовується досить широко і відзначає сакральний сенс. Цікава паралель: у санскриті саме так і відбувається, і деякі мови Південно-Східної Азії (наприклад, тайська і лаоська) успадкували постфіксний прикметник як основну граматичну форму.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-07-23T20:02:48.590" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2530" PostTypeId="1" CreationDate="2017-07-24T12:25:55.270" Score="5" ViewCount="1381" Body="&lt;p&gt;Нещодавно натрапив у Лесі Українки на такий фрагмент: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іван&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Ба, яка ти горда.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;(До Степана).&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— У вас там &lt;em&gt;на Москві&lt;/em&gt;, либонь, дівчата так бришкати не сміють?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Степан&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Я московських дівчат не знаю.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оксана&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Як же се?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Степан&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Я, власне, недавнє &lt;em&gt;на Москві&lt;/em&gt;. Поки ще батько живі були, я &lt;em&gt;в Києві&lt;/em&gt;, в науці, при Академії здебільше пробував, а вже як батько вмерли, я&#xA;  поїхав до матері на поміч.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бачимо &quot;на Москві&quot;, але &quot;в Києві&quot;. Можливо, хтось може пояснити&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи є це просторіччям?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Можливо мається на увазі не місто, а ріка як синонім однойменного міста?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Або ж використовувати &quot;на&quot; із містами чи місцевостями є чи було нормою?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="553" LastEditDate="2017-07-24T15:19:43.730" LastActivityDate="2017-07-28T15:21:19.833" Title="Чи є прийменник &quot;на&quot; властивим українській мові для використання із назвами міст або країн" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2531" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2532" CreationDate="2017-07-24T23:50:09.903" Score="3" ViewCount="140" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prystanj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ:&lt;/a&gt; наголос на А.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словники від УЛІФ:&lt;/a&gt; наголос на И.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хто правий? Чи є такий ресурс, де можна точно дізнатися наголос, і бути впевненим, що саме цей ресурс надає правдиву інформацію? З чим повʼязані ці невідповідності?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-07-25T00:57:38.453" LastActivityDate="2017-07-25T01:29:02.460" Title="Наголос: прИстань чи пристАнь?" Tags="|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2532" PostTypeId="2" ParentId="2531" CreationDate="2017-07-25T01:29:02.460" Score="6" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пр&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;стань&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дещо комедійна ситуація — виявляється, що це звичайна технічна помилка на боці сайту СУМ, бо &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/p/8/38/2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сканування&lt;/a&gt; дає інший наголос, який збігається зі словником з УЛІФ:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/TFOSz.gif&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/TFOSz.gif&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2017-07-25T01:29:02.460" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2533" PostTypeId="2" ParentId="2525" CreationDate="2017-07-25T10:43:36.800" Score="14" Body="&lt;p&gt;Словник Бориса Грінченка надає тільки &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=12692&amp;amp;page=334&amp;amp;is_name_filter=false&amp;amp;word_type_selection=0&amp;amp;name_fl=&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;друге значення&quot;&gt;друге значення&lt;/a&gt;: загорятися, спалахувати. Тобто перше значення швидше за все з'явилося у &lt;strike&gt;радянські часи&lt;/strike&gt; (див. нижче). Отже пан Пономарів &lt;em&gt;можливо&lt;/em&gt; має рацію.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Додаток від 5 серпня 2017&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хотів би додати деякі подробиці. Я порахував напів-автоматично, у якому значенні використовували це слово письменники. Для цього я скористувався виразом &lt;code&gt;.{0,100}зай[мн]\S+с[ья].{0,100}&lt;/code&gt;. Це дало мені змогу побачити контекст і з'ясувати значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я обробив три збірки, але відкинув всі сучасні твори (крім Винничука для порівняння). Збірки трохи перетинаються і цього аналізу недостатньо для наукової праці, але висновок зробити можна. У другому стовпчику кількість появ у значенні «спалахувати», у третьому — у значеннях «робити» та «приділяти увагу». Якщо слово з'являлося кілька разів у реченні, я рахував це за одну появу. Також я намагався не враховувати появи у вступних статтях та коментарях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для пошуку у текстових файлах, я скористався рекурсивним &lt;code&gt;grep&lt;/code&gt;. Для пошуку в epub, я використав таку команду.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;for f in *.epub; do &#xA;   dirName=${f%.epub}&#xA;   mkdir &quot;$dirName&quot;&#xA;   unzip -d &quot;$dirName&quot; &quot;$f&quot;&#xA;   grep -ioPR '.{0,100}зай[мн]\S+с[ья].{0,100}' &quot;$dirName&quot; &amp;gt;&amp;gt; zvit.txt&#xA;done&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Збірка 1&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українські твори, які можна завантажити для PocketBook (epub).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Письменник     спалах. робити  нар.&#xA;Грінченко         1     0      1863&#xA;Кропивницький     1     0      1840&#xA;Куліш             1     0      1819&#xA;Мирний            4     1      1849&#xA;Нечуй-Левицький  12     0      1838&#xA;Руданський        1     0      1833&#xA;Старицький        4     0      1840&#xA;Франко            2     3      1856&#xA;Шевченко          1     0      1814&#xA;Українка          7     0      1871&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Збірка 2&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Твори з моєї книгозбірні у форматі epub.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Письменник         спалах.   робити  нар.&#xA;Вовчок                4         0    1833&#xA;Коцюбинський         12        10    1864&#xA;Куліш                 7         1    1819&#xA;Самійленко(В)         1        11    1864&#xA;Старицький            7         0    1840&#xA;Тютюнник(Григорій)    7        11    1920&#xA;Українка             12         0    1871&#xA;Франко                4         2    1856&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Збірка 3&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Твори з моєї книгозбірні у текстових форматах (txt, html, і т.ін.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Письменник    спалах.  робити  нар.&#xA;Васильченко      5        0    1878&#xA;Винничук         1       16    1952&#xA;Квітка-Основ.    1        0    1778&#xA;Королева         1        0    1888&#xA;Костомаров       1        0    1817&#xA;Лепкий(Б)       11        2    1872&#xA;Підмогильний    21        1    1901&#xA;Сковорода        0        8    1722&#xA;Сосюра           2        2    1897&#xA;Тесленко         2        1    1882&#xA;Хвильовий        4        3    1893&#xA;Яновський        6       12    1902&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Висновки&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Друге значення (робити або приділяти увагу) з'явилося набагато раніше ніж радянські часи, але чомусь Грінченко це значення у свій словник не додав. Якби не Сковорода, здавалося б, що це слово почали використовувати у другому значенні десь після 1885 року (подивіться роки народження і додайте до них 25-30). Виникають такі питання. По-перше, чи не з'явилось друге значення у Сковороди під впливом московської мови, якою користувалися більшість поміщиків навіть в Україні? По-друге, чи не результат це роботи пізніших упорядників і редакторів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У будь-якому разі, мені здається, що головне значення — це «спалахувати» і я би уникав використання цього слова в іншому значенні. Хоча грубою помилкою друге значення я б теж не назвав. На жаль, у сучасній прозі це слово з'являється у другому значенні занадто часто.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1078" LastEditorUserId="1078" LastEditDate="2017-08-06T19:53:59.583" LastActivityDate="2017-08-06T19:53:59.583" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2534" PostTypeId="2" ParentId="2525" CreationDate="2017-07-25T13:39:54.320" Score="9" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B8%D1%97%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D1%96%D0%B0-%D1%85%D0%BE%D0%BB%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B3#.D0.A5.D1.80.D0.B5.D1.89.D0.B0.D1.82.D0.B8.D0.BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Газета „Хрещатик“&lt;/a&gt; ¬ &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/155.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Уроки української мови&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B7%D0%B0_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Борис Рогоза)&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Займатися — працювати, робити, навчатися&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дієслово &lt;em&gt;займатися&lt;/em&gt; стало просто-таки універсальним. Поширюючи без потреби значеннєвий масштаб цього слова, витискуємо ним з ужитку здавна відомі українські вислови. Наприклад, кажемо: &lt;em&gt;займатися торгівлею&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;торгувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;займатися ремонтом&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;ремонтувати, лагодити, займатися своєю справою&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;робити свою справу (діло)&lt;/em&gt;. Це надає мовленню одноманітності й звужує, збіднює наші лексично-виражальні можливості.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Основне значення дієслова &lt;em&gt;займатися&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;„загорятися, спалахувати“&lt;/em&gt;. &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/shevchenko/shev203.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;„І в той час скирти і клуня &lt;em&gt;зайнялися&lt;/em&gt;“&lt;/a&gt; (Тарас Шевченко). Від нього походять &lt;em&gt;займистий, займистість, легкозаймистий, незаймистий&lt;/em&gt;. Щодо омонімічного &lt;em&gt;займатися&lt;/em&gt;, яке набуло нового змісту шляхом метафоризації, то воно використовується набагато рідше і слушне тоді, коли мовиться про &lt;em&gt;захоплення, зацікавлення&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;займатися співом, займатися спортом&lt;/em&gt;. У інших випадках годиться застосовувати слова: &lt;em&gt;провадити, працювати, навчатися, робити, братися&lt;/em&gt; і под. Не &lt;em&gt;займатися реставрацією&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;провадити її&lt;/em&gt;; не &lt;em&gt;займатися якоюсь темою&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;працювати над нею&lt;/em&gt;; не &lt;em&gt;займатися на курсах&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;навчатися&lt;/em&gt;; не &lt;em&gt;займатися самим собою&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;братися за самого себе&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%BA_%D0%BC%D0%B8_%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Книга&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/zajmatysya-pracyuvaty-zhyty-z-chohos-trudytysya-chymos&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;„Як ми говоримо“&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE-%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Борис Антоненко-Давидович)&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Займатися, працювати, жити з чогось, трудитися чимось, робити щось, заходжуватися коло чогось, узятися за щось&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Відповідно до російського дієслова &lt;em&gt;заниматься&lt;/em&gt; в нас часто кажуть &lt;em&gt;займатися&lt;/em&gt;, вельми поширюючи значеннєвий масштаб цього слова й витискаючи ним здавна відомі українські вислови, наприклад: &lt;em&gt;«займатись пасічництвом»&lt;/em&gt;, замість &lt;em&gt;пасічникувати&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;«займатися вчителюванням»&lt;/em&gt;, замість &lt;em&gt;учителювати&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;«займатися столяруванням»&lt;/em&gt;, замість &lt;em&gt;столярувати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Основне значення дієслова &lt;em&gt;займатися&lt;/em&gt; — «починати горіти, спалахувати»: &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/shevchenko/shev203.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«І в той час скирти і клуня &lt;em&gt;зайнялися&lt;/em&gt;»&lt;/a&gt; (Тарас Шевченко). Значення цього дієслова часом поширювали, вживаючи стосовно навчання:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;«Революцією я тоді не &lt;em&gt;займався&lt;/em&gt;, проте зовсім темним не був, читав різні книжки…» &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Юрій Яновський)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Є багато висловів, які можуть заміняти дієслово &lt;em&gt;займатися&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;жити з чогось&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;чимось&lt;/em&gt; («І дід, і батько його &lt;em&gt;жили з кравецтва&lt;/em&gt;». — &lt;em&gt;З&lt;/em&gt; живих уст; &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=48903&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Він &lt;em&gt;живе хліборобством&lt;/em&gt;».&lt;/a&gt; — Борис Грінченко), &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/110.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;трудитися&lt;/a&gt; чимось&lt;/em&gt; («У нас тут усі &lt;em&gt;трудяться гончарством&lt;/em&gt;». — Із живих уст), &lt;em&gt;робити щось&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=o4-6CwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT13&amp;amp;lpg=PT13&amp;amp;dq=%D0%9D%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%86%D1%96%20%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%B1%D0%B0%20%D0%BD%D0%B5%20%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE,%20%D0%B0%20%D1%85%D0%B0%D0%B7%D1%8F%D1%97%D0%BD%D0%B0%20%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B3%D0%BE,%20%D1%89%D0%BE%D0%B1%20%D1%83%D0%BC%D1%96%D0%B2%20%D1%85%D0%BB%D1%96%D0%B1%20%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=qIXtN8Hh7N&amp;amp;sig=CgqRBrNprXb_qUAeFbx8u-99nWw&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjehdHJy6TVAhUDOJoKHeFHAo8Q6AEIJTAA#v=onepage&amp;amp;q=%D0%9D%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%86%D1%96%20%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%B1%D0%B0%20%D0%BD%D0%B5%20%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%2C%20%D0%B0%20%D1%85%D0%B0%D0%B7%D1%8F%D1%97%D0%BD%D0%B0%20%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B3%D0%BE%2C%20%D1%89%D0%BE%D0%B1%20%D1%83%D0%BC%D1%96%D0%B2%20%D1%85%D0%BB%D1%96%D0%B1%20%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Наталці треба не письменного, а хазяїна доброго, щоб умів &lt;em&gt;хліб робити&lt;/em&gt;».&lt;/a&gt; — Іван Котляревський).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Усі ці вислови, взяті з народних джерел, цілком можуть замінити оті штучні конструкції з дієсловом &lt;em&gt;займатися&lt;/em&gt; на зразок &lt;em&gt;«займатися кравецтвом»&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;«займатися хліборобством»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Замість казати: «Брат зараз &lt;em&gt;займається&lt;/em&gt; й не може піти в кіно», — слід: «брат зараз &lt;em&gt;працює&lt;/em&gt;», замість: «Треба &lt;em&gt;займатись&lt;/em&gt; самим собою», — правильніше: «треба &lt;em&gt;заходитись&lt;/em&gt; коло самого себе» або: «треба &lt;em&gt;взятися&lt;/em&gt; за самого себе».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словарь&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=12692&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;української мови&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Борис Грінченко)&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Займа́тися&lt;/strong&gt; и &lt;strong&gt;заніма́тися&lt;/strong&gt;, -ма́юся, -єшся, &lt;em&gt;сов. в.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;зайня́тися&lt;/strong&gt; и &lt;strong&gt;заня́тися&lt;/strong&gt;, -йму́ся, -мешся, &lt;em&gt;гл.&lt;/em&gt; Загораться, загорѣться, воспламеняться, воспламениться. &lt;em&gt;Дмеш, дмеш, — ніяк не займається. Дров нарубав гнилих, то вони підсохнуть трохи та й займуться.&lt;/em&gt; Рудч. Ск. І. 124. &lt;em&gt;Еге, гаси тепер, як занялось!&lt;/em&gt; Хата, 138. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;на зорю́, на світ займа́тися.&lt;/strong&gt; Свѣтать. &lt;em&gt;Почина на світ займатись.&lt;/em&gt; МВ. ІІ. 61. &lt;em&gt;Іще й на зорю не займається&lt;/em&gt; — імла. МВ. І. 13. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) Краснѣть, покраснѣть отъ гнѣва, вспыхивать, вспыхнуть. &lt;em&gt;А він як відкаже добре панові, то той так і займеться.&lt;/em&gt; Черк. у. &lt;em&gt;Очі горіли, вся зайнялась і уші почервоніли.&lt;/em&gt; Г. Барв. 218. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3) &lt;strong&gt;дух заня́вся.&lt;/strong&gt; Дыханіе захватило. &lt;em&gt;Руки й ноги затрусились, у животі похолонуло, і дух занявсь, а сама ні з місця.&lt;/em&gt; Кв. І. 31.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словники УЛІФ&lt;/a&gt; ¬ займатися&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;починати горіти&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Синонімія&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Загорітися&lt;/strong&gt; (почати горіти), &lt;strong&gt;зайнятися&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;запалитися&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;спалахнути&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;спахнути&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;запалати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;запалахкотіти&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;блиснути&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;палахнути&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; (раптово й швидко); &lt;strong&gt;затеплитися&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм. заст.&lt;/em&gt; (про слабкий вогонь свічки, лампадки). - Недок.: &lt;strong&gt;загорятися [загоратися]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;займатися&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;запалюватися&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;спалахувати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;спалахкувати&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;спахати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;спахувати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;блискати&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Полум'я спахнуло, і швидко зайнялася брама, зайнялася й дерев'яна башта над брамою&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%87%D1%83%D0%B9-%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Іван Нечуй-Левицький)&lt;/a&gt;; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Антонімія&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запалюватися ~ гаснути, спалахувати ~ затухати, займатися ~ затухати&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1 — Загорятися&lt;br&gt;&#xA;  2 — Гаснути&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Починати горіти, світити, запалюватися, спалахувати. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Переставати горіти, світити, затухати, тухнути.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;У перен. знач.: (про події, почуття)&lt;/em&gt; починатися, збуджуватися.    &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Втрачати силу вияву, зменшуватися.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-07-25T19:20:09.507" LastActivityDate="2017-07-25T19:20:09.507" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2535" PostTypeId="2" ParentId="2526" CreationDate="2017-07-25T16:14:58.220" Score="4" Body="&lt;p&gt;Насправді, мені з прикладів наведених у СУМ, видно що &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zghraja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зграя&lt;/a&gt;&quot; це якась швидка група:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Вороння цілими зграями налітає на баштан&quot;, &quot;Хмара бризок і зграя жаб приснули на всі боки&quot;, &quot;Ганяли зграї собак, голодних, худих, сердитих&quot;, &quot;Полова, немов зграя дрібних блідо-жовтих метеликів, стрімко зривалася з сита...&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдиний більш-менш статичний приклад про зграю птахів, що збирається відлітати, проте, звуки цих пташиних зграй долинають з неба, а отже ці птахи також знаходяться у польоті: &quot;Високе небо.. слало на землю тихі шуми: то шелест вітру, то сюрчання пташиних зграй, що збиралися відлітати&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У переносних значеннях мені здалося що можна розбити на дві групи - порівняння із зграєю птахів (зграя гір у хмарах, зграя мрій, зграя срібних звуків), або вовків/собак (військові загони, банди, загони ворогів).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер щодо слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stado&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стадо&lt;/a&gt;: &quot;// Взагалі велика група яких-небудь тварин, птахів, риб і т. ін., які тримаються разом&quot;. Коцюбинський, Франко, Леся Українка вживають це слово для таких тварин:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У однім величезнім лісі жило стадо Слонів &lt;em&gt;(Іван Франко)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  то пролетіло над ними стадо якихсь птахів, може, диких гусей &lt;em&gt;(Михайло Коцюбинський)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Жовті кози стадами бродять по вулицях &lt;em&gt;(Михайло Коцюбинський)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  На небі чорна тьма.. По небі стада хмар &lt;em&gt;(Іван Франко)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Ідуть, ідуть хлопці, самий цвіт, молоді парубки. Ідуть, мов стадо, неначе не знають, куди, на що &lt;em&gt;(Леся Українка)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто стадо це або сільськогосподарські тварини, або повільні тварини (як слони, або навіть хмари у Франка), або (у порівняннях) - ті що не мають власної мети та пересуваються виконуючи волю інших (люди, хмари, які жене вітер).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як на мене, &quot;зграя&quot; для китів не дуже підходить, бо вони 1) не швидкі та 2) дуже великі тварини.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2017-07-25T16:14:58.220" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2536" PostTypeId="2" ParentId="2526" CreationDate="2017-07-25T16:49:38.387" Score="4" Body="&lt;h2&gt;Словники&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/dicts/common&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Загальний народний англійсько-український словник&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=herd&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;herd&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;стадо, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chereda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;череда&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tabun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;табун&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghurt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гурт&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;зневажл.&lt;/em&gt; натовп, юрма, юрба&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;herd instinct — стадний інстинкт, стадне чуття&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/dicts/andrusyshen&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійський словник 1955р.&lt;/a&gt; (Андрусишин, Крет)&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=herd&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;herd&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vatagha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вата́га&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;гурт&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zghin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згін&lt;/a&gt;ь (згонь)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/otara&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;отара&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pastva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;паства&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;стадо&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;табун&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;череда&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо переглянути тлумачний словник, то ці слова майже тотожні між собою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Науковий погляд&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Викіпедія ¬ &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D1%96%D0%B1%D0%BD%D1%96#.D0.A1.D0.BF.D0.BE.D1.81.D1.96.D0.B1_.D0.B6.D0.B8.D1.82.D1.82.D1.8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Китоподібні ⇒ Спосіб життя&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Більшість видів — стадні тварини; тримаються групами від кількох до сотень і тисяч голів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також англомовна стаття &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Herd&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Herd&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; відсилає до відповідної статті &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Стадо&lt;/em&gt;.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Основи популяційної екологія ¬ &lt;a href=&quot;http://subject.com.ua/ecology/population/26.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етологічна структура популяцій тварин&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Ускладнення поведінкових звʼязків між особинами популяції сприяло формуванню більших обʼєднань тварин — зграї, стада, табуни, колонії.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Колонії&lt;/strong&gt; — це групові поселення осілих тварин. Вони можуть бути тимчасові, або періодичні (на період розмноження), або довготривалі. Будучи простими скупченнями поодиноких особин певного виду, &lt;em&gt;колонії функціонують як цілісний організм, де окремі члени, подібно як органи, виконують певні життєві функції.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зграї&lt;/strong&gt; — це тимчасові обʼєднання тварин, які полегшують виконання будь-яких життєвих функцій виду (міграції, добування їжі, захисту від ворогів). Зграї характерні для риб, птахів деяких видів ссавців (собачих).  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;За способами координації дії зграї поділяються на дві категорії:  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;зграї без вираженого домінування окремих членів (без лідерів);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;зграї з лідерами, в яких тварини орієнтуються на поведінку однієї або кількох найдосвідченіших особин.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стада (табуни)&lt;/strong&gt; — це тривалі і постійніші обʼєднання тварин (ссавців). Основу групової поведінки тварин в стадах становлять взаємовідносини &lt;strong&gt;домінування-підлеглості&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Стадо підкоряється лідеру, як найдосвідченішому члену і діє як єдине ціле. Біологічне значення лідерства полягає в тому, що індивідуальний досвід окремих особин може бути використаний усією групою. Діяльність лідера не спрямована безпосередньо на підлеглість інших особин.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Найскладнішою є організація &lt;strong&gt;стад з вожаками&lt;/strong&gt; (у слонів, табуни у коней) та &lt;strong&gt;ієрархічним підпорядкуванням особин&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;На відміну від лідерів, вожаки характеризуються поведінкою, безпосередньо спрямованою на активне керівництво стадом спеціальними сигналами, погрозами та прямим нападом. Ранг кожної особини в стаді визначається залежно від віку, фізичної сили, досвіду і спадкових якостей тварини.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Приклади&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;tbm=bks&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фрагменти-приклади з Google Books&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Її увагу привернуло &lt;strong&gt;стадо китів&lt;/strong&gt;, що пливли до узбережжя, щоб народити дитинчат у теплих водах. ¬ &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=Yk00CwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT9&amp;amp;dq=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiog5-m9KTVAhXKCJoKHZ_sB2cQ6AEIJTAA#v=onepage&amp;amp;q=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Світло між двох океанів&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Коли ж вони натрапляють на &lt;strong&gt;стадо китів&lt;/strong&gt;, всі зусилля спрямовані тільки на те, щоб забити якомога більше тварин. ¬ &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=yzYrAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;dq=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiog5-m9KTVAhXKCJoKHZ_sB2cQ6AEINDAC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Дніпро&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сильний вітер, шторми заважають знаходити &lt;strong&gt;стадо китів&lt;/strong&gt;. ¬ &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=vAAYAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;dq=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiog5-m9KTVAhXKCJoKHZ_sB2cQ6AEIOjAD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Журбина криниця&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Майже повністю винищено &lt;strong&gt;стадо китів&lt;/strong&gt;, збідніло багато високопродуктивних районів промислу. ¬ &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=PA-FAAAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;dq=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiog5-m9KTVAhXKCJoKHZ_sB2cQ6AEIQDAE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Вісник&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Я побачив на сході велике &lt;strong&gt;стадо китів&lt;/strong&gt;; ¬ &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=DUNGBAAAQBAJ&amp;amp;pg=PT375&amp;amp;dq=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B4%D0%BE%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiog5-m9KTVAhXKCJoKHZ_sB2cQ6AEILDAB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Мобі Дік, або Білий Кит&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сказав би: &lt;strong&gt;гурт китів&lt;/strong&gt; заліг на мілині ¬ &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=jc9GAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B3%D1%83%D1%80%D1%82+%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;dq=%22%D0%B3%D1%83%D1%80%D1%82+%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiJuda3gqXVAhXDJJoKHefXBq4Q6AEIJTAA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Аюдаг&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Коли китобої натрапляють на &lt;strong&gt;табун китів&lt;/strong&gt;, усі їхні зусилля спрямовані на те, щоб вразити якомога більше тварин.  ¬ &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=UWohAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%82%D0%B0%D0%B1%D1%83%D0%BD%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;dq=%22%D1%82%D0%B0%D0%B1%D1%83%D0%BD%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjuhOXogqXVAhUJCpoKHQndCfAQ6AEIJTAA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;В краю невидимок&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Капітан Немо слідив очима за &lt;strong&gt;ватагою китів&lt;/strong&gt; віддалених одну милю від Навтілюса. ¬ &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=m3JCAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%B3%D0%B0%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2&amp;amp;dq=%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%B3%D0%B0%20%D0%BA%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjap--hg6XVAhXkNJoKHTzSCoEQ6AEIJzAA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Сорок тисяч миль під водою&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Інше&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Такий гак і такий канат витримають ціла &lt;strong&gt;череда китів&lt;/strong&gt; ¬ &lt;a href=&quot;https://sagaolyneone.wordpress.com/page/4/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Пророцтво Вали&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-07-25T18:28:36.503" LastActivityDate="2017-07-25T18:28:36.503" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2537" PostTypeId="1" CreationDate="2017-07-25T20:46:18.047" Score="7" ViewCount="148" Body="&lt;p&gt;I've stumbled upon a great, mind breaking dictionary in English. It provides you with all the words connected to a word you enter. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Here's an example: &lt;a href=&quot;http://ozdic.com/collocation-dictionary/proposal&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://ozdic.com/collocation-dictionary/proposal&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As you can see, there are all kinds of words connected to a word &lt;code&gt;proposal&lt;/code&gt; in this example. Adjectives, verbs, nouns, prepositions, phrases that you can use in a sentence with it. In addition, there are sentence examples.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is there anything at least recalling such thing in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-07-26T08:09:53.793" LastActivityDate="2019-10-24T20:09:47.490" Title="Is there such a dictionary or anything similar in Ukrainian? Ozdic.com" Tags="|resource-request|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2538" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2539" CreationDate="2017-07-26T13:35:56.240" Score="12" ViewCount="278" Body="&lt;p&gt;My textbook had the following example:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сестра написaла &lt;strong&gt;цього листа&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Note the use of genitive case after написала. I asked a native speaker and they said that it sounded correct to them, but that the following variant was also possible to say:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сестра написaла &lt;strong&gt;цей лист&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I am at a loss for why цього листа is used in the genitive case in the first example. What is the relevant grammar used here?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1079" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-06-03T20:13:42.557" LastActivityDate="2022-06-03T20:13:42.557" Title="Genitive Case after transitive verb?" Tags="|відмінювання|керування-відмінками|accusative-case|facultative-animacy|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2539" PostTypeId="2" ParentId="2538" CreationDate="2017-07-26T15:53:54.933" Score="8" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%BA_%D0%BC%D0%B8_%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Книга&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/rodovyj-chy-znahidnyj-vidminok-dodatka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;„Як ми говоримо“&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE-%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Борис Антоненко-Давидович)&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA#.D0.97.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D1.8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Родовий&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA#.D0.A1.D1.83.D1.87.D0.B0.D1.81.D0.BD.D1.96.D1.81.D1.82.D1.8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;знахідний&lt;/a&gt; відмінок &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;додатка&lt;/a&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Як буде правильно сказати: писати (читати) &lt;em&gt;листа&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;лист&lt;/em&gt;, пришити &lt;em&gt;ґудзик&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;ґудзика&lt;/em&gt;? Такі питання часто виникають перед тими, хто негаразд відчуває дух української мови. Як на те, трапляються інколи випадки, коли той самий іменник, виконуючи в реченнях синтаксичну функцію додатка, в одному реченні стоїть у родовому відмінку, а в другому — в знахідному, наприклад: «Послухали &lt;em&gt;доброї поради&lt;/em&gt; високошановного народолюбця» &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Борис Грінченко)&lt;/a&gt; і «Він &lt;em&gt;дасть пораду&lt;/em&gt;, як і що, — знайшов вихід Антін» &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D1%86%D1%8C_%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Степан Чорнобривець)&lt;/a&gt;. То від чого залежить той чи той відмінок додатка? Чи є якесь правило щодо цього?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У розділі &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/diyeslova&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Дієслова»&lt;/a&gt; ми побачимо далі, що є дієслова, які керують іменниками тільки в якомусь певному відмінку, а тим часом обмежимося лиш зауваженням, що, на відміну від російської мови, в українській мові іменник-додаток часто стоїть у родовому, а не в знахідному відмінку: «Бабуся пильнує &lt;em&gt;малої&lt;/em&gt;» &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%BE_%D0%92%D0%BE%D0%B2%D1%87%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Марко Вовчок)&lt;/a&gt;; «Де шукати &lt;em&gt;благостині&lt;/em&gt;» &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BB%D1%96%D1%88_%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%BE%D0%BD_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Пантелеймон Куліш)&lt;/a&gt;; «Гляди, дядьку, &lt;em&gt;порядку&lt;/em&gt;» &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%82%D0%B2%D1%96%D0%B9_%D0%9D%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Матвій Номис)&lt;/a&gt;; «Заспівай мені, доню, &lt;em&gt;тієї Вкраїни&lt;/em&gt;» &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Григорій Косинка)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отож, у першій фразі ліпше сказати: писати (читати) &lt;em&gt;листа&lt;/em&gt;; та й у другій теж ближче буде до народнорозмовної української традиції: пришити &lt;em&gt;ґудзика&lt;/em&gt;, купити &lt;em&gt;хліба&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Book &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/rodovyj-chy-znahidnyj-vidminok-dodatka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;”How do we speak“&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Borys_Antonenko-Davydovych&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Borys Antonenko-Davydovyč)&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Genitive_case#Slavic_languages&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Genitive&lt;/a&gt; or &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Accusative_case&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Accusative&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Object_(grammar)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Object&lt;/a&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;How to say correctly: писати (читати) &lt;em&gt;листа&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;лист&lt;/em&gt;, пришити &lt;em&gt;ґудзик&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;ґудзика&lt;/em&gt;? Such questions often arise before those who do not feel the spirit of the Ukrainian language. As for the occasional cases, when the same noun, performing in sentences the syntactic function of the application, in one sentence is in the Genitive case, and in the second one in the Accusative, for example: ”Послухали &lt;em&gt;доброї поради&lt;/em&gt; високошановного народолюбця“ &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Borys_Hrinchenko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Borys Hrinčenko)&lt;/a&gt; and ”Він дасть &lt;em&gt;пораду&lt;/em&gt;, як і що, — знайшов вихід Антін“ (Stepan Čornobryvecj). So which depends on the application’s case? Is there any rule about this?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;In the &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/diyeslova&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;”Verbs“&lt;/a&gt; section, we will see further that there are verbs that govern nouns only in some particular case, and meanwhile we confine ourselves to the remark that, unlike the Russian language, the noun-application in the Ukrainian language is often in the Genitive, not in the Accusative case: ”Бабуся пильнує &lt;em&gt;малої&lt;/em&gt;“ &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Marko_Vovchok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Marco Vovčok)&lt;/a&gt;; ”Де шукати &lt;em&gt;благостині&lt;/em&gt;“ &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Panteleimon_Kulish&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Pantelejmon Kuliš)&lt;/a&gt;; ”Гляди, дядьку, &lt;em&gt;порядку&lt;/em&gt;“ &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Matviy_Nomys&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Matvij Nomys)&lt;/a&gt;; ”Заспівай мені, доню, &lt;em&gt;тієї Вкраїни&lt;/em&gt;“ (Hryhorij Kosynka).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;So, in the first sentence, it's better to say: писати (читати) листа; and in the second one, too, will be closer to the Ukrainian-speaking folk tradition: пришити &lt;em&gt;ґудзика&lt;/em&gt;, купити &lt;em&gt;хліба&lt;/em&gt;, etc.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B7%D0%B0_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Borys Rohoza&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/274.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;agrees&lt;/a&gt; with above mentioned.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Вікіпедія ¬ &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA#.D0.A1.D1.83.D1.87.D0.B0.D1.81.D0.BD.D1.96.D1.81.D1.82.D1.8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Знахідний відмінок ⇒ Сучасність&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Роль знахідного істотного чоловічого роду &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0#.D0.94.D1.80.D1.83.D0.B3.D0.B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2 відміни&lt;/a&gt;, а також множини всіх відмін грає родовий відмінок (&lt;em&gt;зустріти гостя, любити брата, побачити сестер&lt;/em&gt;). В офіційно-діловому стилі мовлення форма знахідного неістотного чоловічого роду 2 відміни збігається з формою &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B7%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;називного&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;відкрити рот, написати лист, купити олівець&lt;/em&gt;). У розмовно-побутовому мовленні трапляється вживання родового відмінка у ролі знахідного неістот (&lt;em&gt;відкрити рота, написати листа, купити олівця&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Ukrainian Wikipedia ¬ &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA#.D0.A1.D1.83.D1.87.D0.B0.D1.81.D0.BD.D1.96.D1.81.D1.82.D1.8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Accusative case ⇒ Modern Ukrainian&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  The role of Accusative case of animate masculine &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_grammar#Second_declension&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2nd declension&lt;/a&gt; and of plural of all declensions play Genitive case (&lt;em&gt;зустріти гостя, любити брата, побачити сестер&lt;/em&gt;). In official-business style of speech, Accusative case of inanimate masculine 2nd declension is in &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Nominative_case&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Normative case&lt;/a&gt;’s form (&lt;em&gt;відкрити рот, написати лист, купити олівець&lt;/em&gt;). In spoken language — in Genitive case (&lt;em&gt;відкрити рота, написати листа, купити олівця&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-07-26T17:10:12.640" LastActivityDate="2017-07-26T17:10:12.640" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2540" PostTypeId="2" ParentId="1254" CreationDate="2017-07-27T09:29:33.373" Score="6" Body="&lt;p&gt;Натрапила на &lt;a href=&quot;http://womo.ua/olena-malahova/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інтерв'ю з Оленою Малаховою&lt;/a&gt;, &quot;кандидаткою філологічних наук, доценткою, радницею з питань політики гендерної рівності та антидискримінації в освіті міністерки освіти і науки України&quot;, у якому &quot;мовознавиця&quot; з-поміж іншого говорить і про запитуване.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;За якою логікою тим чи іншим іменникам, що називають професію, посаду, сферу діяльності, призначають той чи інший суфікс? Тобто, чому&#xA;  &lt;code&gt;виступантка&lt;/code&gt;, а не, скажімо, &lt;code&gt;виступеса&lt;/code&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тут важливо згадати про особливості процесу словотворення. Найбільша&#xA;  кількість фемінітивів утворені від іменників чоловічого роду. От є у&#xA;  світі якась реалія, процес – і спочатку від цієї назви утворився, як&#xA;  правило, іменник чоловічого роду, а вже потім від нього за допомогою&#xA;  «жіночих» суфіксів – відповідний іменник жіночого роду (&lt;code&gt;учити&lt;/code&gt; –&#xA;  &lt;code&gt;учит-ель&lt;/code&gt; – &lt;code&gt;учитель-к-а&lt;/code&gt;). І через частотність саме такого ланцюжка&#xA;  іноді буває важко утворити милозвучні фемінітиви. Там, де&#xA;  словотворення відбулося паралельно – «&lt;code&gt;дослід-ник&lt;/code&gt;» і «&lt;code&gt;дослід-ниц-я&lt;/code&gt;»&#xA;  – усе всіх влаштовує.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Загалом &lt;strong&gt;в українській мові є понад 13 суфіксів, які можуть&#xA;  утворювати іменники – назви осіб жіночої статі&lt;/strong&gt;. Серед них&#xA;  найпродуктивнішими є суфікси &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-к-&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;учителька, директорка,&#xA;  лідерка, винищувачка), &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-иц-&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (урядовиця, авантюрниця,&#xA;  очільниця&lt;/em&gt;), &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;-ин-&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;філологиня, філософиня, своякиня&lt;/em&gt;),&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;-ес—&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;агентеса, адвокатеса, критикеса&lt;/em&gt;), меншою мірою &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;-ис-&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;актриса, редактриса&lt;/em&gt;). До речі, деякі суфікси можуть утворювати варіанти фемінітивів з однаковим лексичним значенням:&#xA;  &lt;em&gt;мовознавиця&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;мовознавчиня&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чемпіонка&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;чемпіонеса&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;водійка&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;водійчиня&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Є &lt;strong&gt;суфікси&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;-ш-&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;-их-&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, які, &lt;strong&gt;утворюючи фемінітиви,&#xA;  вносять до лексичного значення слова додатковий компонент&lt;/strong&gt;. Тож&#xA;  «&lt;em&gt;генеральша&lt;/em&gt;» – це не жінка на генеральській посаді, а дружина&#xA;  генерала, &lt;em&gt;директорша&lt;/em&gt; – дружина директора. А слова «&lt;em&gt;повариха&lt;/em&gt;»,&#xA;  «&lt;em&gt;ткачиха&lt;/em&gt;» (дружина ткача) часто набувають і зневажливого відтінку&#xA;  (порівняйте з нейтральними «&lt;em&gt;куховарка&lt;/em&gt;», «&lt;em&gt;ткаля&lt;/em&gt;»). &lt;strong&gt;Тому ці&#xA;  суфікси я б не радила використовувати, якщо ви утворюєте фемінітив.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Щодо логіки, за якою обирається суфікс, то передусім спрацьовує не значення слова. Більше впливає корінь – з якої мови він прийшов, на&#xA;  який звук закінчується, чи діють правила щодо чергування приголосних у&#xA;  процесі додавання суфіксів.&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Хоча вже можна говорити й про&#xA;  семантичну тенденцію&lt;/strong&gt; – &lt;strong&gt;використання суфікса &lt;code&gt;-ин-&lt;/code&gt; для творення&#xA;  назв жінок за діяльністю в науковій сфері&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;філологиня, історикиня,&#xA;  фізикиня&lt;/em&gt;. Хоча от «етнографиня» – не дуже сприймають через оте&#xA;  «графиня» на кінці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі &quot;мовознавчиня&quot; радить, &lt;strong&gt;як зробити мову гендерночутливою&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Найперше – захотіти цього, це вже половина справи. Інструментально –&#xA;  окрім стратегії фемінізації (творення й уживання фемінітивів) можна&#xA;  застосовувати ще стратегію нейтралізації (уникнення акценту на статі).&#xA;  Замість «&lt;em&gt;студентки і студенти&lt;/em&gt;» можна сказати / написати, наприклад,&#xA;  «&lt;em&gt;студентство&lt;/em&gt;», також «&lt;em&gt;учительство&lt;/em&gt;», «&lt;em&gt;читацька аудиторія&lt;/em&gt;»,&#xA;  «&lt;em&gt;медіаспільнота&lt;/em&gt;» – українська мова дає неосяжне поле для творчості.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також пані Олена Малахова інформує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Цього року у Харкові в листопаді відбудеться перший міжнародний&#xA;  лінгвістичний конгрес «Гендер-PRO 2: гендерна лінгвістика і динаміка&#xA;  мовної норми», присвячений саме творенню й уживанню фемінітивів. На&#xA;  нього приїдуть мовознавиці й мовознавці з тих країн, у яких вже&#xA;  відбулися мовні реформи чи відбуваються схожі процеси. Формується&#xA;  група українських лінгвістів/-ок, щоб здійснити дослідження й&#xA;  випрацювати на науковому підґрунті певні рекомендації щодо творення й&#xA;  уживання фемінітивів: який суфікс з яким коренем краще використати, чи&#xA;  відбудеться чергування, чи мають бути якісь стилістичні межі тощо.&#xA;  Мовна норма – це явище динамічне, на відміну від правопису, який&#xA;  певною мірою є статичним, але останній не регулює утворення&#xA;  фемінітивів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож стежте, якщо кого цікавить тема.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-07-27T10:01:56.780" LastActivityDate="2017-07-27T10:01:56.780" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2541" PostTypeId="2" ParentId="2538" CreationDate="2017-07-27T13:03:24.010" Score="6" Body="&lt;p&gt;By the way, an opinion exists, that usage of certain case depends on the level of specifics meant. &quot;To bring sugar&quot;: &lt;br/&gt;&#xA;Genitive case: &lt;em&gt;принести цукру&lt;/em&gt; (small amount / part from the whole / characteristics unimportant), &lt;br/&gt;&#xA;Accusative case: &lt;em&gt;принести цукор&lt;/em&gt; (all of it / specific entity / important and underlined object). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Yu.Beliaiev &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine19-16.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;gives&lt;/a&gt; (uk) these examples from Ukrainian literature: &lt;br/&gt;&#xA;G.c. «Батько &lt;em&gt;торта не купив&lt;/em&gt;» (М. Зарудний) // &quot;Father didn't buy a cake&quot;&lt;br/&gt;&#xA;A.c. «Почекай, дівко, не &lt;em&gt;воруши&lt;/em&gt; увесь &lt;em&gt;попіл&lt;/em&gt;» (М. Стельмах) // &quot;Wait, girl, don't stir all the ashes&quot;&lt;br/&gt;&#xA;But he also makes a conclusion that recently Accusative case becomes more used regardless of context.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того, існує думка, що використання того чи того відмінка залежить від рівня конкретики, який мається на увазі: &lt;br/&gt;&#xA;Р.в. &lt;em&gt;принести цукру&lt;/em&gt; (невелику кількість / певну частину від цілого / не важливого якого), &lt;br/&gt;&#xA;З.в. &lt;em&gt;принести цукор&lt;/em&gt; (увесь / конкретну місткість / важливий і підкреслюваний предмет). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ю. І. Бєляєв &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine19-16.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt; такі приклади: &lt;br/&gt;&#xA;Р.в. «Батько &lt;em&gt;торта не купив&lt;/em&gt;» (М. Зарудний) &lt;br/&gt;&#xA;З.в. «Почекай, дівко, не &lt;em&gt;воруши&lt;/em&gt; увесь &lt;em&gt;попіл&lt;/em&gt;» (М. Стельмах)&lt;br/&gt;&#xA;Однак сам же підводить підсумок, що знахідний відмінок розповсюджується дедалі більше не залежно від контексту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1062" LastEditorUserId="1062" LastEditDate="2017-07-27T18:53:44.023" LastActivityDate="2017-07-27T18:53:44.023" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2542" PostTypeId="2" ParentId="171" CreationDate="2017-07-27T14:04:47.810" Score="6" Body="&lt;p&gt;При пошуку однозначного уточнювального означення для слова &lt;em&gt;сир&lt;/em&gt; підводні камені на кожному кроці.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прикметник &lt;em&gt;домашній&lt;/em&gt; стосується місця-способу виготовлення, і &lt;em&gt;домашнім&lt;/em&gt; (на противагу &lt;em&gt;магазинному&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;заводському&lt;/em&gt;) може бути будь-який сир. &lt;br/&gt;&#xA;&lt;sub&gt;(Вікіпедія, знаючи це, все одно &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%88%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D1%81%D0%B8%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt; «домашній» назвою сиру кисломолочного, але вона змінна).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Називати кисломолочний сир &lt;em&gt;м'яким&lt;/em&gt; (на противагу &lt;em&gt;твердому&lt;/em&gt;) не вийде, бо до категорії м'яких сирів належать &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%80%D1%88%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%B8%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вершковий сир&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://olympica.com.ua/438539-yakijj-vin-m-yakijj-sir.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ще й ті&lt;/a&gt;, які мають термін визрівання кілька тижнів: моцарелла, банон, брі тощо. Також за вмістом вологи сири можуть бути напівм'які (як мюнстер) і напівтверді (як емменталь).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так само &lt;em&gt;білий&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;жовтий&lt;/em&gt; сир — лише характеристика кольору. Білим може бути і кисломолочний і м'який сир, &lt;em&gt;жовтим&lt;/em&gt; — твердий. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мімолет&lt;/a&gt; взагалі помаранчевий до червоного.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фета (білий, м'який) чи сулугуні (жовтий, твердий) — це &lt;em&gt;розсільні&lt;/em&gt; сири, за способом виготовлення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я так розумію, що якщо людина знайома з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B8_%D1%81%D0%B8%D1%80%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;різновидами сирів&lt;/a&gt;, то так їх і називає, і тоді слово «&lt;em&gt;сир&lt;/em&gt;» позначає традиційний для нас кисломолочний або просто найчастіше вживаний у її харчуванні, а якщо незнайома, то тоді всі. &lt;strong&gt;Чи існує спосіб однозначного вказання на вид сиру? Називати «творог» &lt;em&gt;кисломолочним&lt;/em&gt; сиром&lt;/strong&gt; (або ж, чесно, краще просто &lt;strong&gt;сиром&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;а всі інші види — за їхніми видовими назвами.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1062" LastEditorUserId="1062" LastEditDate="2017-08-03T13:16:06.563" LastActivityDate="2017-08-03T13:16:06.563" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2543" PostTypeId="2" ParentId="2527" CreationDate="2017-07-27T14:41:31.490" Score="7" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;недорічний&lt;/em&gt; наводиться як тлумачення до «абсурдний» в &lt;a href=&quot;https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0:Ukrayinska_zahalna_entsyklopediya_Red._I._Rakovskyy_(T._1.;_A-Zh)_(1935).djvu/13&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;УЗЕ&lt;/a&gt;, зустрічається у «&lt;a href=&quot;https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0:%D0%9D%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%80%D1%83%D0%BA_%D0%9E._%D0%A0%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%BE%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%B0_(1930).djvu/152&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Роксоляні&lt;/a&gt;» Назарука, «&lt;a href=&quot;http://www.i-franko.name/uk/Verses/DavnjeJNove/IzZlobyDnja/SuchasnyjLitopys/6Maj.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сучасному літописі&lt;/a&gt;» і перекладах Франка (згадується &lt;a href=&quot;https://chasopys-rich.com.ua/2016/08/19/690/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;), «&lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/62414&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вірі і науці&lt;/a&gt;» Йосифа Сліпого, «&lt;a href=&quot;http://www.rulit.me/books/legendi-starokiivski-read-293710-69.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Легендах старокиївських&lt;/a&gt;» Наталени Королевої, &lt;a href=&quot;http://shron.chtyvo.org.ua/Kopach_Ivan/Krytychna_analiza_tzv_Tukydydovoi_Arkheologii.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;аналізі&lt;/a&gt; Івана Копача і — що цікаво — &lt;a href=&quot;http://www.svoboda-news.com/arxiv/pdf/1940/Svoboda-1940-283.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наводиться&lt;/a&gt; як російське слово у газеті «Свобода», яка виходила в Джерсі і Нью-Йорку, де пропонуються замінники &lt;em&gt;нестійний, безглуздий&lt;/em&gt;, але в пізнішому випуску &lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/Svoboda-1967-098#page/n1/mode/2up&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вживається&lt;/a&gt; і просто в тексті. &lt;br/&gt;&#xA;Усі наведені тексти датуються 1901—1967 роками (включно зі згаданим словником Андрусишена і Крета 1955-го, &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=preposterous&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наведеного&lt;/a&gt; на e2u), і якщо слово не потрапило у пізніші словники, то можна припустити, що не прижилося.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість &lt;em&gt;недоречний&lt;/em&gt; у словниках є (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nedorechnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/32272-nedorechnyj.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Грінченка&lt;/a&gt;, вісьмох на &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt;) і вживається часто.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1062" LastEditorUserId="1062" LastEditDate="2017-07-27T14:49:06.103" LastActivityDate="2017-07-27T14:49:06.103" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2544" PostTypeId="2" ParentId="2530" CreationDate="2017-07-27T14:57:30.897" Score="1" Body="&lt;p&gt;Тут йдеться не про Москву, як місто, а як про місце заробітку. І відповідно їдуть куди? - на заробітки. Тому і виникло таке сполучення, як &quot;на Москву&quot;, &quot;на Польщу&quot;. Також прийменник &quot;на&quot; вживається поряд з містами чи країнами, коли йдеться про напрямок, а не точку призначення: Поїзд на Москву. Також у відношенні до військових походів: Похід на Москву (Сагайдачного до прикладу)....&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastEditorUserId="553" LastEditDate="2017-07-28T15:21:19.833" LastActivityDate="2017-07-28T15:21:19.833" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2545" PostTypeId="2" ParentId="684" CreationDate="2017-07-27T19:53:59.567" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/229/what-is-an-authoritative-source-for-neologisms-in-ukrainian&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; відповіли, що напевне, на найбільш офіційному рівні таким займається &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%9D%D0%90%D0%9D_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Інститут української мови НАНУ&lt;/a&gt;, де укладали  словник «&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books/about/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%82%D0%B0_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD.html?hl=uk&amp;amp;id=ww0qAQAAIAAJ&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Нові слова та значення&lt;/a&gt;» (2009).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті «&lt;a href=&quot;http://bo0k.net/index.php?p=achapter&amp;amp;bid=20245&amp;amp;chapter=1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Засади створення словника нових слів та значень&lt;/a&gt;» сказано таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;… фіксація нових термінів відбувається з урахуванням кількох критеріїв:&#xA;  час появи, зумовленість (мовна чи позамовна), вживання та словотвірне&#xA;  значення. Словник має на меті засвідчити нові слова та значення для&#xA;  дослідження майбутнього входження їх у мову. Оскільки нові слова в&#xA;  українській мові правописно неусталені, словник не претендує на&#xA;  нормативність.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До словника не включено індивідуальні авторські новотвори, експресивно&#xA;  забарвлені слова; назви медичних препаратів та засобів гігієни … патронімічні назви та номенклатура продуктів … .&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У «Лексикографічному бюлетені» часом друкують матеріали до словників, наприклад у &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/lb/Documents/LB-18.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;випуску 18&lt;/a&gt;) є стаття «Матеріали до словника нових слів і значень (слова з прикладкою інтернет)», які увійшли до згаданого, а у випуску 20 є стаття з &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/73232/28-Gabai.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;матеріалами&lt;/a&gt; до «Словника граматичного керування прикметників», тощо. Тобто слово проходить стадії вживання в пресі — вживання у наукових публікаціях і тематичних словниках — внесення у словник загальний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У 2010 опубліковано «&lt;a href=&quot;https://krytyka.com/ua/reviews/novi-y-aktualizovani-slova-ta-znachennya-slovnykovi-materialy-1-2002-2010&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Нові й актуалізовані слова та значення. Словникові матеріали 1 (2002–2010)&lt;/a&gt;», і було &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/43665/04-Lozova.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;заплановано&lt;/a&gt; створювати щорічники нових слів у формі тлумачних праць з вибірковим дослідженням джерел, однак на цей момент я не спостерігаю в інтернеті свідчень їх існування. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обов'язково треба пам'ятати й про те, що&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;брак слова у наявних словниках не є свідченням його відсутности в&#xA;  живій чи фаховій мові, це лише свідчення того, що наявні словники його&#xA;  не зафіксували (&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/node/271&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще є публікації де &lt;a href=&quot;http://ekmair.ukma.edu.ua/bitstream/handle/123456789/1939/Klymenko_Literaturna_norma.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ганять&lt;/a&gt; словникарів, які допускають різне написання однотипних запозичень (на прикладі &lt;em&gt;боді-пірсинг&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;бодібілдинг&lt;/em&gt;), чим підводять читача до думки, що потрапляння у словник — не останній етап розвитку неологізма.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1062" LastActivityDate="2017-07-27T19:53:59.567" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2546" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2547" CreationDate="2017-07-29T06:10:22.877" Score="6" ViewCount="96" Body="&lt;p&gt;Чи є в українській мові загальна назва для слів, що передають відносну позицію. Наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;'А' &lt;em&gt;позаду&lt;/em&gt; 'Б', а 'В' &lt;em&gt;попереду&lt;/em&gt; 'Б'.&lt;br&gt;&#xA;  Стеля &lt;em&gt;над&lt;/em&gt; столом, а підлога &lt;em&gt;під&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastActivityDate="2017-07-29T17:00:54.193" Title="Загальна назва слів, що описують відносну позицію" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2547" PostTypeId="2" ParentId="2546" CreationDate="2017-07-29T06:43:32.063" Score="6" Body="&lt;p&gt;З морфологічної точки зору (тобто — поділу на частини мови), вони називаються &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96#.D0.9F.D1.80.D0.B8.D0.B9.D0.BC.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D0.B8.D0.BA.D0.B8_.D0.B7.D1.96_.D0.B7.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D1.8F.D0.BC_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D1.81.D1.82.D0.BE.D1.80.D1.83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прийменниками &lt;strong&gt;зі значенням простору&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З лексичної точки зору (тобто — функціонально, за своїм інформаційним змістом), це лексеми, які визначають &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;граматичну категорію&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_category&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англ.&lt;/a&gt;) &lt;strong&gt;просторово-субʼєктних відносин&lt;/strong&gt; — тобто, яким чином два обʼєкти розташовані один відносно іншого у просторі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще трошки подробиць у &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/653/8&quot;&gt;цій відповіді&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-07-29T17:00:54.193" LastActivityDate="2017-07-29T17:00:54.193" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2548" PostTypeId="1" CreationDate="2017-07-30T10:59:49.330" Score="4" ViewCount="65" Body="&lt;p&gt;Знайшов такі приклади у Вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Transient_response&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Transient response&lt;/a&gt; - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%86%D0%B5%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перехідний процес&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Impulse_response&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Impulse response&lt;/a&gt; - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BC%D0%BF%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%81%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D1%84%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Імпульсна перехідна функція (вагова функція, імпульсна характеристика)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Phase_response&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Phase response&lt;/a&gt; - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B7%D0%BE-%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B0_%D1%85%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фазо-частотна характеристика&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, маємо &lt;em&gt;input signal&lt;/em&gt; і на нього &lt;em&gt;response&lt;/em&gt;. Мені не зрозуміло чому не перекласти просто як &lt;em&gt;відповідь&lt;/em&gt; чи, хоча б, &lt;em&gt;відгук&lt;/em&gt;? Як мені бути з перекладом &lt;em&gt;exponential response formula&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-07-30T10:59:49.330" Title="Як перекласти response у сенсі відповіді системи" Tags="|from-english|" AnswerCount="0" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2549" PostTypeId="2" ParentId="828" CreationDate="2017-07-30T15:30:24.183" Score="5" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Голосіїв&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;– &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53395/66248.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ортографічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  – &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D1%96%D1%97%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;УЛІФ НАН України&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Пирогів&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;– &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53407/149462.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ортографічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  – &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BF%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;УЛІФ НАН України&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість &lt;em&gt;Пирогово&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;Голосієво&lt;/em&gt; в словниках відсутні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2017-07-30T15:30:24.183" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2550" PostTypeId="2" ParentId="1231" CreationDate="2017-07-30T18:06:09.387" Score="6" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Будуть &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pytannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;питання&lt;/a&gt; · проблеми · &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapytannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запитання&lt;/a&gt; — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zvertatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звертайся&lt;/a&gt;!&lt;br&gt;&#xA;  Будуть проблеми — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapytaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запитуй&lt;/a&gt;!&lt;br&gt;&#xA;  Будуть &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/search.php?fullname=%E2%EE%EF%F0%EE%F1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;питання&lt;/a&gt; — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zadaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;задай&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zavdaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;завдай&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/porushuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;порушуй&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vysuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;висувай&lt;/a&gt;!&lt;br&gt;&#xA;  Будуть &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/search.php?fullname=%E7%E0%EF%F0%EE%F1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запитання&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%81&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запити&lt;/a&gt; — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stavyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;став&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подай&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/udatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вдайся&lt;/a&gt;!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідки &lt;em&gt;проблема&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Академічний тлумачний словник (1970—1980) ¬ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/problema&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;проблема&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Проблема&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;жін&lt;/em&gt;. Складне теоретичне або практичне питання, що потребує вирішення. &lt;em&gt;— Нехай мене господь боронить, щоб я бралася за таку проблему, котрої закінчення непримінно [неодмінно]&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%9E%D0%BB%D1%8C%D0%B3%D0%B0_%D0%AE%D0%BB%D1%96%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ольга Кобилянська&lt;/a&gt;, III, 1956, 77); &lt;em&gt;Вона, моя маленька донька, ще не розуміється на складних проблемах людськості&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%8C_%D0%94%D0%BE%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олесь Досвітній&lt;/a&gt;, Вибр., 1959, 13).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Проблема номер один&lt;/strong&gt; — питання, що має найважливіше життєве значення і потребує якнайшвидшого розв'язання. &lt;em&gt;Проблема номер один сьогоднішнього господарювання — комплексна механізація&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%82%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Знання та праця&lt;/a&gt;, 7, 1971, 9); &lt;em&gt;Розвідувачі надр проникають у найглухіші і найпустельніші місця, де проблемою номер один стає добування води&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%87%D1%96%D1%80%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D0%9A%D0%B8%D1%97%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вечірній Київ&lt;/a&gt;, 5.III 1971, 2).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/dictua.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УЛІФ НАН України&lt;/a&gt; ¬ &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt; ⇒ Синонімія&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Питання&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;яке, про кого-що&lt;/em&gt; (те, що вимагає уваги, обговорення, розв'язання тощо), &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kvestija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;квестія&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;яка, книжн.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;проблема&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;яка, чого&lt;/em&gt; (складне). &lt;em&gt;Дослідники присвячують велику увагу саме питанню про звʼязки „Слова“ з народнопоетичною творчістю&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC_%D0%A2%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Максим Рильський)&lt;/a&gt;; &lt;em&gt;Вона займалася живо „жіночою квестією“, мріяла про цілковиту самостійність&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%9E%D0%BB%D1%8C%D0%B3%D0%B0_%D0%AE%D0%BB%D1%96%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Ольга Кобилянська)&lt;/a&gt;; &lt;em&gt;Перед науковою медициною виникають нові проблеми: активна профілактика і лікування старості&lt;/em&gt; (з газети).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/66.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Запитання не задають, а ставлять&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Семантичні відмінності є … у слів &lt;strong&gt;питання&lt;/strong&gt; та запитання. Перше з них уживаємо тоді, коли йдеться про якусь справу, &lt;em&gt;проблему&lt;/em&gt;, що потребує розв’язання чи дослідження; пункт документа, порядку денного. Найчастіше воно виступає у сполученні з дієсловом &lt;strong&gt;порушувати&lt;/strong&gt;, рідше — &lt;strong&gt;ставити&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;висувати&lt;/strong&gt; (в значенні “пропонувати для обговорення, вивчення”). Але заміну &lt;em&gt;порушувати&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;піднімати&lt;/em&gt; (“Доповідач піднімав важливі питання...”) в сучасній літературній мові сприймають як стилістично невдалу.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У граматичній термінології також уживається питання, а не запитання. Знак питання, а не знак запитання, питальне речення, а не запитальне.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запитання&lt;/strong&gt; — це звернення до кого-небудь, щоб з’ясувати щось; вимога, прохання з приводу чогось; запит. “Несподіване запитання Богдана збентежило Гордія” (Дмитро Ткач). Кореспонденція на пошту надходить “до вимоги” її адресатом, або до запитання.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Запитанням може бути і звернення, яке не потребує відповіді. То так зване риторичне запитання — прийом красномовства, художній засіб образної мови.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Не можна поєднувати іменник запитання з дієсловом &lt;em&gt;задавати&lt;/em&gt;, для цього є більш прийнятне &lt;strong&gt;ставити&lt;/strong&gt;: “Капітан сміється, а Ліна Яцуба, не зводячи з нього своїх серйозних очей, ставить йому своє запитання” (Олесь Гончар). У значенні “звернення, що потребує відповіді” не слід уживати замість запитання слово питання, бо це суперечить мовним нормам.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Підготував &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B7%D0%B0_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Борис РОГОЗА&lt;/a&gt;, ”Хрещатик”&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/472/&quot;&gt;Доповнення&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-02-22T14:12:13.840" LastActivityDate="2018-02-22T14:12:13.840" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2551" PostTypeId="1" CreationDate="2017-07-30T20:50:12.837" Score="12" ViewCount="571" Body="&lt;p&gt;Ми підписуємося (що є суржиковим висловом) на друзів, новини, розсилки в мережі.  Як це назвати?  Стандартне українське &quot;передплата&quot; ніяк не годиться для визначення дії, завдяки якій ми отримуємо регулярні повідомлення з інтернет-ресурсів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastActivityDate="2019-02-18T23:24:36.537" Title="Як назвати оформлення отримання новин в мережі?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|помилки|" AnswerCount="3" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2552" PostTypeId="2" ParentId="2551" CreationDate="2017-07-30T21:39:54.690" Score="4" Body="&lt;p&gt;Фактично у соціальних мережах, наскільки я можу судити, це можуть бути дві різні речі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ви додаєте когось до переліку своїх «друзів» (реєструєте в системі те, що хтось Вам «друг»). Тоді так можна і сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;додати когось у «друзі»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;додати когось у список «друзів»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;позначити когось як «друга»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;зареєструвати «дружбу» з кимось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ви можете погодитися отримувати новини від певної людини, сторінки, групи; англійською мовою це зазвичай називається «to follow» — слідкувати, стежити, відстежувати. Facebook застосовує переклад «стежити» або «відстежувати». Наприклад, можна:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;стежити за певною розсилкою;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;стежити за новинами від певного «друга»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;стежити за певною сторінкою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці два поняття фактично не пов'язані. Хоча за замовчуванням багато соціальних мереж при додаванні когось Вам у «друзі» автоматично призначають Вас стежити за його новинами — але це необов'язково: Ви можете відмовитися стежити за новинами когось із Ваших «друзів» (не вилучаючи їх зі списку), або, навпаки, згодитися стежити за новинами людей, що не є Вашими «друзями».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Як перекласти англійське «to subscribe» (і чи є «підписатись» суржиковим) — питання окреме, мені важко сказати. Але багато соціальних мереж / сайтів навіть англійською обходяться лише «to follow», не використовуючи «to subscribe».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-07-30T21:39:54.690" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2553" PostTypeId="2" ParentId="1106" CreationDate="2017-07-31T11:28:52.663" Score="3" Body="&lt;p&gt;Вас можуть зацікавити ці файли: &lt;a href=&quot;https://sourceforge.net/projects/linguisto/files/en_uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://sourceforge.net/projects/linguisto/files/en_uk/&lt;/a&gt; Тут англо-український словник у форматі xdxf.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вкрай сумніваюся, що цей словник справді вільний, бо &quot;За основу взято Англо-український словник : близько 120000 слів: У 2 т. / склав М. І. Балла. - К. : Освіта, 1996.&quot; (&lt;a href=&quot;http://linguisto.eu/dict/en;jsessionid=ZSV-XKUjWpInP3SkJGbb2JZ8.pm-linguisto.rhcloud.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://linguisto.eu/dict/en;jsessionid=ZSV-XKUjWpInP3SkJGbb2JZ8.pm-linguisto.rhcloud.com&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але для програмних засобів це найзручніше, що я знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2017-07-31T11:28:52.663" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2554" PostTypeId="2" ParentId="900" CreationDate="2017-07-31T11:57:26.887" Score="-2" Body="&lt;p&gt;На жаль повинен не погодитися із відповіддю вище. Потрібно розрізняти прислівники із префіксами і іменники, які мають з прислівником спільний корінь. Одною із головних ознак прислівника є те, що він є &lt;strong&gt;НЕЗМІННОЮ&lt;/strong&gt; частиною мови! Отже більшість прикладів із картинки вище (закордону/ом/і) не стосуються прислівника &quot;закордон&quot; узагалі, тому що вони, дійсно, є іменниками. &quot;Закордон&quot; може бути прислівником не зважаючи на те, чи є відповідне слово в іншій частині мови. Такі слова, як &quot;пора&quot;, &quot;шкода&quot;, &quot;жаль&quot;... залежно від змісту можуть бути як прислівниками, так і іменниками. Дуже мало в українській мові є прислівників розряду місця (відповідають на питання де?, куди? звідки?), які б мали префікс &quot;за&quot;. Єдиний приклад, який спадає на думку - &quot;заміж&quot;. &quot;Муж&quot; - іменник-&gt; &quot;заміж&quot; - прислівник-&gt; &quot;заміжжя&quot; - знову іменник. Так само  &quot;кордон&quot; - іменник-&gt; &quot;закордон&quot; - прислівник-&gt; &quot;закордоння&quot; - знову іменник. Мова не є набором готових складників, а радше набором правил які допомагають мову творити. Слово &quot;закордон&quot; може бути прислівником тому, що не існує (я не знаю такого) правила, яке б забороняло нам створити такий прислівник.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastActivityDate="2017-07-31T11:57:26.887" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2555" PostTypeId="2" ParentId="2551" CreationDate="2017-07-31T12:49:10.700" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapys&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Запис&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapysuvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;записування&lt;/a&gt; — дія за значенням &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapysuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;записувати&lt;/a&gt;·&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapysuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ся&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Записувати&lt;/strong&gt;, ую, уєш, &lt;em&gt;недок&lt;/em&gt;., &lt;strong&gt;записати&lt;/strong&gt;, ишу, ишеш, &lt;em&gt;док&lt;/em&gt;., &lt;em&gt;перех&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;кого&lt;/em&gt;. Заносити, вносити у список, реєстр і т. ін. &lt;em&gt;В тому [кривдянському] посаді і в церковних метриках, і в посадських, і поліцейських книгах були позаписувані якісь невмираючі люди: вони ніколи не вмирали, бо на їх місце зараз записували нових українських утікачів і давали їм прізвища записаних в книгах небіжчиків&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%87%D1%83%D0%B9-%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нечуй-Левицький&lt;/a&gt;, II, 1956, 220); &lt;em&gt;— Усі прийшли? — «Всі». — Не прийшов Безик Олекса. — «Я тут...» — Треба всіх записати&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%86%D1%8E%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Михайло Коцюбинський&lt;/a&gt;, II, 1955, 99); &lt;em&gt;Чорнокнижний заклопотано подивився на тюремника, запитав, кого він привів, несхвально похитав головою і звелів підписареві записати в арештантську книгу імʼя та прізвище старого&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BC%D0%B0%D1%85_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Михайло Стельмах&lt;/a&gt;, I, 1962, 450);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;//&lt;/strong&gt;  &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Заносити кого-небудь і &lt;strong&gt;до списку&lt;/strong&gt;, зараховуючи, приймаючи &lt;strong&gt;або&lt;/strong&gt; влаштовуючи, віддаючи &lt;strong&gt;кудись&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Батьки приводили дітей записувати &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; школи&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%86%D1%8E%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Михайло Коцюбинський&lt;/a&gt;, I, 1955, 322); &lt;em&gt;— Чого приїхала? &lt;strong&gt;До&lt;/strong&gt; комуни записувати?&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C_%D0%95%D0%BB%D0%BB%D0%B0%D0%BD-%D0%91%D0%BB%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Василь Еллан&lt;/a&gt;, II, 1958, 8); &lt;em&gt;— Ходім! Князь велів записати тебе &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; балет&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%BE%D1%82%D0%BA%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%93%D0%BD%D0%B0%D1%82_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гнат Хоткевич&lt;/a&gt;, I, 1966, 114); &lt;em&gt;Лагутіна вона сама записала &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; легкоатлети&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BD%D1%87%D0%B0%D1%80_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%8C_%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олесь Гончар&lt;/a&gt;, Людина.., 1960, 50); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Записуватися&lt;/strong&gt;, уюся, уєшся, &lt;em&gt;недок&lt;/em&gt;., &lt;strong&gt;записатися&lt;/strong&gt;, ишуся, ишешся, &lt;em&gt;док&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Вносити своє імʼя до якого-небудь &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/peredplachuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;списку&lt;/a&gt;, реєстру і т. ін. &lt;em&gt;Марійка дуже хвилювалась — і коли записувалась.. на прийом до лікаря, і коли чекала своєї черги&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%8C_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олесь Донченко&lt;/a&gt;, V, 1957, 430); &lt;em&gt;Належить мерщій зібрати гроші від тих, хто записався та ще не віддав&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%81_%D0%9C%D0%B8%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Панас Мирний&lt;/a&gt;, V, 1955, 425); &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Записатися у друзі • записатися до новин • запис&lt;/em&gt;·&lt;em&gt;атися до читання • запис&lt;/em&gt;·&lt;em&gt;ати&lt;/em&gt;·&lt;em&gt;ся до отримання • запис&lt;/em&gt;·&lt;em&gt;атися до розсилок&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-02-12T10:29:54.647" LastActivityDate="2019-02-12T10:29:54.647" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2556" PostTypeId="2" ParentId="1330" CreationDate="2017-07-31T13:43:43.707" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-40718117&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Професор Пономарів диференціює&lt;/a&gt; між слов'янськими та іншими мовами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Читач Дмитро хоче знати, якими з варіянтів і коли варто послуговуватися: &lt;em&gt;україномовний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;українськомовний&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;em&gt;іспаномовний&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;іспанськомовний&lt;/em&gt;. Також йому цікаво, в яких випадках доречно вживати &lt;em&gt;французькомовний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;франкомовний&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;em&gt;англійськомовний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;англомовний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Щодо &lt;strong&gt;слов'янських&lt;/strong&gt; мов - потрібно вживати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;українськомовний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;білоруськомовний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;польськомовний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;російськомовний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Не кажемо ж ми &lt;em&gt;поломовний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чехомовний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Щодо &lt;strong&gt;инших&lt;/strong&gt; мов - уживаніші варіянти &lt;strong&gt;&lt;em&gt;франкомовний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;англомовний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Але&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;німецькомовний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;іспанськомовний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, цьому підходу також бракує аргументації. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Втім, за відсутності альтернативних обгрунтувань, наводжу як відповідь.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-11-20T21:01:12.787" LastActivityDate="2018-11-20T21:01:12.787" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2557" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-01T11:18:32.197" Score="4" ViewCount="5576" Body="&lt;p&gt;Замість неоковирного &lt;strong&gt;&lt;code&gt;забезпечити безпеку&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2014/03/140303_ponomariv_blog11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;професор Пономарів радить&lt;/a&gt; вживати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;code&gt;гарантувати безпеку&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Читачка Оксана [не я] цікавиться, як можна замінити немилозвучний вислів &lt;code&gt;забезпечити безпеку&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Щоб уникнути тавтології, потрібно вживати &lt;em&gt;&lt;code&gt;гарантувати безпеку&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водночас, аналіз &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/main&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нормативно-правової бази України на сайті ВРУ&lt;/a&gt; свідчить про  те, що законодавець нехтує словосполученням &lt;strong&gt;&lt;code&gt;гарантування безпеки&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (0 документів). Натомість, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;забезпечення безпеки&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; - в абсолютному пріоритеті (понад 400 результатів).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож чи абсолютно синонімічні згадувані словосполучення, чи є якась різниця між значеннями слів &lt;em&gt;&lt;code&gt;гарантування/гарантувати&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;code&gt;забезпечення/забезпечити&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; в обговорюваному контексті, що законодавець так наполегливо уникає першого навіть попри таку очевидну тавтологію? І, може, є якась прийнятна альтернатива?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2017-08-01T11:28:28.580" LastActivityDate="2017-08-01T16:13:31.813" Title="Чи абсолютно синонімічні словосполучення &quot;гарантування безпеки&quot; і &quot;забезпечення безпеки&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2558" PostTypeId="2" ParentId="1192" CreationDate="2017-08-01T11:31:48.050" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Російсько-український словник сталих виразів ¬ &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile.php?transfer=folders/i/izlagatm.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;излагать&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  └ &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D1%80%D0%B3%D0%B0%D0%BD_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9E%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Вирган&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%96%D1%8F_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Марія Пилинська&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Излагать, изложить в письменной форме, письменно.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Викладати, викласти на письмі (письмом, у письмовій формі); списувати, списати що.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Російсько-український словник сталих словосполучень ¬ &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ros-ukr-idioms.wikidot.com/i&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;и&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  └ &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%89%D1%83%D0%BA_%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сергій Головащук&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;излагать, изложить мнение&lt;/strong&gt; • викладати, викласти думку.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;излагать, изложить просьбу&lt;/strong&gt; • викладати, викласти прохання.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;излагать, изложить суть вопроса&lt;/strong&gt; • викладати, викласти суть питання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Викладати&lt;/a&gt; — дієслово недоконаного виду&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Викласти&lt;/a&gt; — дієслово доконаного виду&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прошу викласти весь список.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-08-01T11:38:35.360" LastActivityDate="2017-08-01T11:38:35.360" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2559" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-01T11:52:33.177" Score="11" ViewCount="290" Body="&lt;p&gt;Знайомий ужив слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;шукомий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в контексті &lt;em&gt;«той, який треба знайти»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На перший погляд, слово звучить цілком по-українськи (за аналогією із &lt;strong&gt;&lt;em&gt;питомий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;), втім, СУМ не містить такого прикметника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість, пропонується &lt;strong&gt;&lt;em&gt;шуканий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shukanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ШУ́КАНИЙ&lt;/a&gt;, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Дієпр. пас. мин. ч. до шукати.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у знач. прикм. Якого шукають, потрібно знайти, розшукати. &lt;em&gt;Шуканий хліб гарний молодикові&lt;/em&gt; (Ганна Барвінок, Опов.., 1902, 148).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у знач. прикм., мат. Який повинен бути визначений, встановлений. &lt;em&gt;Рівняння, що зв'язує незалежну змінну і шукану функцію, називають&#xA;  інтегралом диференціального рівняння (Курс математичного аналізу&lt;/em&gt;, II,&#xA;  1956, 226); Шукана величина; Шукане число;  //  у знач. ім. шукане,&#xA;  ного, сер. Величина, яка має бути визначена, встановлена.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D1%88%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%B9&amp;amp;oq=%D1%88%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%B9&amp;amp;aqs=chrome..69i57.3459j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пошук у Google&lt;/a&gt; пропонує усього 6 випадків вживання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;шукомий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож чи можна вважати, що слово &lt;em&gt;шукомий&lt;/em&gt; все ж існує в українській мові, чи варто уникати його вживання?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-06T21:46:07.650" LastActivityDate="2023-06-04T07:35:12.633" Title="Чи існує слово &quot;шукомий&quot;?" Tags="|вживання-слів|прикметники|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2560" PostTypeId="2" ParentId="2557" CreationDate="2017-08-01T13:03:31.603" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Всі відомі мені&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Повчальні джерела згодні з радою пана&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D0%BA%D1%83/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Onlinecorrector&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/inshe/garantuvati-bezpeku&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова — ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/28.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроки української мови&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B7%D0%B0_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Борис Рогоза)&lt;/a&gt; в газеті &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B8%D1%97%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D1%96%D0%B0-%D1%85%D0%BE%D0%BB%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B3#.D0.A5.D1.80.D0.B5.D1.89.D0.B0.D1.82.D0.B8.D0.BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;„Хрещатик“&lt;/a&gt;, &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Довідник &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/dieslova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;„Неправильно — правильно“&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ros-ukr-idioms.wikidot.com/o&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих словосполучень&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%89%D1%83%D0%BA_%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Сергій Головащук)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словники&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;СУМ надає деяку синомічність між &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zabezpechuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;забезпечувати&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/gharantuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гарантувати&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УЛІФ НАН України&lt;/a&gt; — не дуже, лише до слова „гарантувати“ є пояснення „зобовʼязуватися &lt;em&gt;забезпечити&lt;/em&gt; виконання чого-небудь“&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Борис Грінченко)&lt;/a&gt; взагалі не включає „гарантувати“&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://zosh6.at.ua/praktichnij_slovnik_sinonimiv_ukrajinskoji_movi.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Практичний словник синонинім української мови&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D0%99%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Святослав Караванський)&lt;/a&gt; — відносно синонімічні&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?word=%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D0%BA%D1%83&amp;amp;corpusId=ukr_mixed_2014&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Корпора Leipzig&lt;/a&gt; надає більше джерел й кількість, слово ліворуч від „безпеку“&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;36,735 = забезпечити (13,036), забезпечують (9,557), забезпечує (6,107), забезпечувати (4,651), забезпечували (1,231),  забезпечить (920), забезпечать (642), забезпечуючи (591) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;19,994 = гарантувати (11,797), гарантує (4,168), гарантують (2,805), гарантували (620) гарантуватиме (604) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як видно, слово „гарантувати“ хоч і значно менше, але є вживаним. Щодо побутового аспекту — вони є доволі синомічними. Щодо юридично — мені не відомо, хоча відміності можливі. Але є і ймовірність, що на законодавчому рівні просто існує шаблон, який існував ще за часи СРСР.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-01T16:13:31.813" LastActivityDate="2017-08-01T16:13:31.813" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2561" PostTypeId="2" ParentId="2557" CreationDate="2017-08-01T14:18:28.550" Score="5" Body="&lt;p&gt;Мені здається, ці вирази не є повними синонімами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Гарантія&lt;/em&gt; зазвичай має під собою певні зобов'язання; якщо Ви &lt;em&gt;гарантуєте&lt;/em&gt; безпеку, то Ви зазвичай несете відповідальність за це. В той час як &lt;em&gt;забезпечення&lt;/em&gt; безпеки може мати на увазі лише дії, але необов'язково їх успіх чи відповідальність за їх успіх.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо, припустімо, герцог/принц/шляхтич запрошує Вас відвідати його (потенційно небезпечні для Вас) володіння — він може особисто &lt;em&gt;гарантувати&lt;/em&gt; Вам безпеку, але &lt;em&gt;забезпечувати&lt;/em&gt; її, ймовірніше за все, будуть інші — його підлеглі, а не він особисто. Хоча в широкому (або приблизному) сенсі &lt;em&gt;гарантування&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;запезпечення&lt;/em&gt; можуть розгортатися до одного значення — але у вужчих сенсах &lt;em&gt;гарантування&lt;/em&gt; тяжіє до відповідальності, а &lt;em&gt;забезпечення&lt;/em&gt; — до дій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо спробувати це довести через словники:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27522&amp;amp;page=922&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАБЕЗПЕ́ЧУВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &amp;lt;…&amp;gt; 2. Створювати надійні умови для здійснення чого-небудь &amp;lt;…&amp;gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17696&amp;amp;page=595&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГАРАНТУВА́ТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &amp;lt;…&amp;gt; Давати &lt;em&gt;гарантію&lt;/em&gt; у чому-небудь &amp;lt;…&amp;gt;.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17693&amp;amp;page=595&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГАРА́НТІЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &amp;lt;…&amp;gt; &lt;em&gt;Порука&lt;/em&gt; в чомусь &amp;lt;…&amp;gt;.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Poruka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОРУ́КА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &amp;lt;…&amp;gt; 1. &lt;em&gt;Запевнення&lt;/em&gt; &amp;lt;…&amp;gt;; &lt;em&gt;прийнята на себе відповідальність&lt;/em&gt; &amp;lt;…&amp;gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в ширшому сенсі «він забезпечує», звісно, також може мати на увазі й лише відповідальність (чи керівництво), а не виконання дій власноруч. Це в тій чи іншій мірі властиво багатьом дієсловам (як у російського письменника Некрасова в епіграфі до «Залізниці»: «Івась: Татку, хто &lt;em&gt;будував&lt;/em&gt; цю залізничну колію? Татко: Граф Петро Андрійович Клейнмихель, серденько»). Тому й означення &lt;em&gt;забезпечувати&lt;/em&gt; в тому ж тлумачному словнику має продовження:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;… &lt;em&gt;гарантувати&lt;/em&gt; щось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Маючи на увазі, що і про керівника, і про безпосереднього виконавця зазвичай можна сказати, що він в тій чи іншій мірі &lt;em&gt;забезпечує&lt;/em&gt;. А от &lt;em&gt;гарантує&lt;/em&gt; часто лише керівник (виконавець низького рівня може виконувати свої вузькі обов'язки, але не відповідати відразу за все; і зазвичай він відповідає лише перед своїм керівництвом, а не безпосередньо перед клієнтом). Мабуть, в сучасному світі &lt;em&gt;забезпечує&lt;/em&gt; вся організація, а &lt;em&gt;гарантує&lt;/em&gt; керівник чи відповідальна особа (хоча в переносному сенсі «гарантує» можна сказати і в значенні «безсумнівно забезпечує», причому навіть про неістоту, наприклад, «цей мур гарантує звукоізоляцію»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-08-01T14:29:34.163" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2562" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-01T15:25:01.230" Score="8" ViewCount="198" Body="&lt;p&gt;В англійській мові є спеціальний термін &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Defeat_in_detail&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;”defeat in detail“&lt;/a&gt; — тактика ведення бою, де військова сила намагається послідовно знищувати менші частини ворожої сили, а не всю ворожу силу цілком.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує в українській мові еквівалентний термін?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-08-01T15:37:23.163" LastActivityDate="2021-01-13T15:01:02.860" Title="Переклад з англійської &quot;defeat in detail&quot;?" Tags="|переклад|" AnswerCount="3" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2563" PostTypeId="2" ParentId="1330" CreationDate="2017-08-01T16:10:48.430" Score="10" Body="&lt;h3&gt;«Україномовний» і «українськомовний»&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, слід сказати, що ідея про бажаність використання «українськомовний» замість «україномовний» підтримується не всіма. Хоча вона має певних прихильників:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Катерина Городоцька в журналі «Українська мова» від 2012 року № 4 (зацитовано нижче, а також &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?f=6&amp;amp;t=3463&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;на форумі R2U&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//maksymus.wordpress.com/2017/07/24/500220/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;у блозі Максима&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; (2016);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Олександр Пономарів в своєму &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-40718117&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;блозі&lt;/a&gt; (2017) (зацитовано нижче, а також у &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2556&quot;&gt;відповіді Oksana Gubrenko&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;— але має і певних критиків:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Орфографічний словник української мови» (близько 120 тис. слів, укладач С. Головащук та ін., Київ, «Довіра», 1994, 864 сторінки) містить «україномовний» (на сторінці 782), але не «українськомовний»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Світлана Єрмоленко в посібнику «Культурі мови на щодень» (Київ, «Довіра», 2000) &lt;a href=&quot;http://kultura-movy.wikidot.com/vybir-slova#toc124&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зазначає&lt;/a&gt;, що обидва слова побутують у сучасній мовній практиці (і коротше частіше), хоч і мають трішки різну конотацію (також цитується &lt;a href=&quot;//maksymus.wordpress.com/2017/07/24/500220/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;в блозі Максима&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Великий тлумачний словник сучасної української мови» (2005) містить «&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;україномовний&lt;/a&gt;», але не «українськомовний»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; (2008) містять обидва слова без нотаток щодо переваг одного над іншим;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Російсько-український словник» у 4-х томах (Київ, «Знання», 2014) містить «україномовний», але не «українськомовний»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Максим (Maksymus) (засновник спільноти ua_etymology і учасник декількох інших спільнот про мову, що, на мою особисту думку, зазвичай характеризуються продуманістю своїх тверджень) в своєму блозі &lt;a href=&quot;//maksymus.wordpress.com/2017/07/24/500220/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;критикує&lt;/a&gt; (2017) пуризм Катерини Городоцької і спроби витіснити слово «україномовний».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h3&gt;«Англомовний» і «англійськомовний»&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але річ у тім, що навіть прихильники вживання «українськомовний» замість «україномовний» не агітують за використання «англіськомовний» замість «англомовний». Тобто маємо, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Катерина Городоцька, торкаючись цієї теми (2012, див. вище) і згадуючи слова «англомовний», «іспаномовний», нічого не каже про небажаність таких слів (лише про правильність «українськомовний» замість «україномовний»):&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дехто вважає, що людей, які розмовляють українською мовою, потрібно називати &lt;em&gt;україномовними&lt;/em&gt;, подібно до &lt;em&gt;англомовних&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;іспаномовних&lt;/em&gt; та ін., незважаючи на те що ці складні прикметники тісніше пов'язані з назвою країни, ніж із назвою її мови. Інші заперечують проти вживання &lt;em&gt;україномовний&lt;/em&gt;, тому що немає &lt;em&gt;росіємовний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;польщемовний&lt;/em&gt;. Замість нього пропонують уживати &lt;em&gt;українськомовний&lt;/em&gt;, бо він точніше відбиває зв’язок з українською мовою. За таким самим зразком утворені складні прикметники &lt;em&gt;російськомовний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;німецькомовний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чеськомовний&lt;/em&gt; та ін.&#xA;Отже, людей, які розмовляють українською мовою в Україні та за її межами, правилльно називати &lt;em&gt;українськомовними&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Олександр Пономарів (2017, див. вище) каже, що вживаніші варіанти: «англомовний», «франкомовний» (але «іспанськомовний», «німецькомовний»):&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо слов'янських мов — потрібно вживати &lt;em&gt;українськомовний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;білоруськомовний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;польськомовний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;російськомовний&lt;/em&gt;. Не кажемо ж ми &lt;em&gt;поломовний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чехомовний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо инших мов — уживаніші варіянти &lt;em&gt;франкомовний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;англомовний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але &lt;em&gt;німецькомовний&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;іспанськомовний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додатково дивимося словники:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; (2008) містять «англомовний»/«англомовність», але не «англійськомовний»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словник української мови» в 20 томах (2010–…) містить «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=184995&amp;amp;page=49&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;англомовний&lt;/a&gt;»/«&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=188845&amp;amp;page=49&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;англомовність&lt;/a&gt;», але не «англійськомовний».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: Катерина Городоцька згадує «іспаномовний», Олександр Пономарів радить «іспанськомовний» — «Словник української мови» в 20 томах (2010–…) все-таки за «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=186917&amp;amp;page=1251&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;іспаномовний&lt;/a&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновки&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для тих, кому ліньки читати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Щодо «україномовного»/«українськомовного» — думки розходяться.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Щодо «англомовного»/«англійськомовного» — навіть той, хто агітує за «українськомовний», наполягає на «англомовному».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-08-01T16:10:48.430" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2565" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2567" CreationDate="2017-08-02T09:25:50.120" Score="13" ViewCount="4298" Body="&lt;p&gt;Багато словників пропонують перекласти слово просто транслітерацією, замінивши &lt;code&gt;Ы&lt;/code&gt; на &lt;code&gt;И&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Існує так само варіант перекладу — &lt;em&gt;сокоробка&lt;/em&gt;. Але цей варіант так само можна поставити під сумнів, бо &lt;em&gt;сокоробка&lt;/em&gt; не передасть суті процесу даного пристрою, робити сік можна і методом випарювання, наприклад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вичавлювати&lt;/em&gt; українською — &lt;em&gt;витискати&lt;/em&gt;, яке в даному випадку втрачає своє справжнє значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можливий альтернативний переклад терміна &lt;em&gt;соковичавниця&lt;/em&gt;? І чи доречно буде вживання слова &lt;em&gt;вичавлювати&lt;/em&gt; до суті процесу даного пристрою?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1083" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T22:03:20.723" LastActivityDate="2020-05-10T10:25:33.977" Title="Переклад слова &quot;Соковыжималка&quot; українською, або його альтернатива" Tags="|переклад|вибір-слова|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2566" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2573" CreationDate="2017-08-02T10:16:42.067" Score="8" ViewCount="1138" Body="&lt;p&gt;В одній із недавніх &lt;a href=&quot;https://voxukraine.org/2017/08/02/shho-ne-tak-z-oplatoyu-pratsi-derzhavnih-sluzhbovtsiv-ta-yak-tse-zminiti/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;публікацій VoxUkraine&lt;/a&gt;, пишучи про зміни у законодавстві, вжили слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;новела&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в наступному контексті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Закон ввів дві важливі &lt;em&gt;новели&lt;/em&gt;. Перша з них – відкриті конкурси ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Позаяк, згідно із СУМ-11, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/novela&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;новела&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — це вид художнього твору і не синонім слів &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/novacija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;новація&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/novovvedennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нововведення&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але словник застарілий, а мова розвивається щодня. Чи є припустимим наразі вживання слова &lt;em&gt;новела&lt;/em&gt; для позначення оновлень/нових змін?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-03T04:42:55.067" LastActivityDate="2018-04-03T04:42:55.067" Title="Нововведення, новація чи новела?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2567" PostTypeId="2" ParentId="2565" CreationDate="2017-08-02T11:28:15.877" Score="10" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/html/announcement.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B6%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Соковыжималка&lt;/a&gt; — соковидавлювач, соковичавлювач, &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;соковичавниця&lt;/a&gt;, сокодавилка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Соковитискач, сокочавилка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не дуже по темі, але видно якими дієсловами &lt;em&gt;дістають&lt;/em&gt; сік.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53409/361261.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;видавлювати&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;вижимати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;витягати&lt;/strong&gt; і т. ін.) / &lt;strong&gt;ви&lt;a href=&quot;/a/3904/585&quot;&gt;давити&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;вижати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;витягнути&lt;/strong&gt; і т. ін.) &lt;strong&gt;(усі) соки&lt;/strong&gt; з кого. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Нещадно експлуатувати, визискувати кого-небудь. &lt;em&gt;(Шкереберть:) Я пускав з торбою вдів і сиріт, я &lt;strong&gt;видавлював усі соки&lt;/strong&gt; з робітників, робив їх рабами своїми&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%BE_%D0%9B%D1%83%D0%BA%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Марко Кропивницький)&lt;/a&gt;; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Витягав соки&lt;/strong&gt; пан Кшивокольський із своїх хлопів. Він хотів би, аби вони й не спали, і не їли, а все би робили, робили&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%BE%D1%82%D0%BA%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%93%D0%BD%D0%B0%D1%82_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Гнат Хоткевич)&lt;/a&gt;; &lt;em&gt;Пришельці-колонізатори гидкі, а хіба менш гидкі вислужники їхні, холуї? Запроданці, що сіли на тих уранах і &lt;strong&gt;вичавлюють соки&lt;/strong&gt; з своїх одноплемінців&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BD%D1%87%D0%B0%D1%80_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%8C_%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Олесь Гончар)&lt;/a&gt;; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Вижмуть&lt;/strong&gt; підприємці з таких, як він, &lt;strong&gt;соки&lt;/strong&gt;, .. награбують доларів, заюшених кровʼю, а їх, трудівників, згодом виженуть на вулицю&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D1%8E%D0%BF%D0%B0_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Іван Цюпа)&lt;/a&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Дуже знесилювати, виснажувати кого-небудь важкою роботою. &lt;em&gt;Колись за Франца-Йосифа та польського панства бідак все життя пнувся на свою хатину, &lt;strong&gt;витягав&lt;/strong&gt; з себе &lt;strong&gt;соки&lt;/strong&gt; й з нової хати поганяв до ями&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D1%86%D1%8C_%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Степан Чорнобривець)&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-16T16:54:27.740" LastActivityDate="2018-04-16T16:54:27.740" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2569" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2570" CreationDate="2017-08-02T13:18:48.347" Score="24" ViewCount="3914" Body="&lt;p&gt;I wonder how many words in Ukrainian are considered similar (having the same roots and/or understandable) to Russian?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For example &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Lexical_similarity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;here is a lexical similarity index for English&lt;/a&gt;. How is Ukrainian similar in lexicon to Russian?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is there any research regarding this?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1007" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-08-02T21:34:30.870" LastActivityDate="2023-05-31T13:32:13.917" Title="How similar is Ukrainian to Russian vocabulary-wise?" Tags="|linguistics|cross-language-comparison|" AnswerCount="4" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2570" PostTypeId="2" ParentId="2569" CreationDate="2017-08-02T13:53:14.137" Score="31" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/EuB21.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/EuB21.jpg&quot; alt=&quot;Map had maded by Stephan F. Steinbach on work of Tyščenko.&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The Lexical Distance Map of European languages based on &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%9A%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8F%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Tyščenko&lt;/a&gt;’s work. Here is &lt;a href=&quot;http://i.tyzhden.ua/content/photoalbum/2012/10_12/04/tyshenko/tyshenko.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;an article&lt;/a&gt; on Ukrainian from Tyždenj about this.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;And a difference in vocabulary between &lt;strong&gt;Ukrainian&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;Russian&lt;/strong&gt; languages is &lt;strong&gt;38 lexical edits&lt;/strong&gt; here. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For comparison: a difference between &lt;strong&gt;English&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;Dutch&lt;/strong&gt; languages is approximately the same — &lt;strong&gt;37 lexical edits&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Related links—blog &lt;em&gt;Alternative Transport&lt;/em&gt; by Stephan F. Steinbach who updated the diagram&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//alternativetransport.wordpress.com/2015/05/04/how-much-does-language-change-when-it-travels/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;How much does language change when it travels?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//alternativetransport.wordpress.com/2017/03/08/lexical-distance-a-hoax/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Lexical Distance, a hoax?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Similar questions&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//linguistics.stackexchange.com/questions/17400/&quot;&gt;Worldwide map or data for linguistic distance?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//linguistics.stackexchange.com/questions/3006/&quot;&gt;Is there a list of mutually intelligible languages?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;/q/29/&quot;&gt;Які мови є найближчими до української мови?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-19T13:54:16.600" LastActivityDate="2018-08-19T13:54:16.600" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2572" PostTypeId="2" ParentId="1231" CreationDate="2017-08-02T20:39:42.977" Score="0" Body="&lt;p&gt;Питання зазвичай виникають. Тож &quot;виникнуть питання - задаси&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="205" LastActivityDate="2017-08-02T20:39:42.977" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2573" PostTypeId="2" ParentId="2566" CreationDate="2017-08-03T06:56:45.310" Score="6" Body="&lt;p&gt;В юриспруденції термін &lt;strong&gt;&lt;em&gt;новела&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; вживається в такому значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/TS002314.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Новела&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (від лат. novellae leges - нові закони)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;у праві - історико-правовий термін, що позначає сукупність законів,&#xA;  виданих після закінчення кодифікації, які доповнюють або змінюють&#xA;  будь-які з встановлених нею норм права. З'явилися під час перших&#xA;  кодифікацій римського права. Умовно термін &quot;новела&quot; в теорії права&#xA;  застосовується й для позначення нововведень у попереднє законодавство&#xA;  (напр., для нових положень у тому чи ін. кодексі порівняно з&#xA;  попередніми).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(З практики застосування термінів, слів та словосполучень у&#xA;  юриспруденції)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%B0+%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%83&amp;amp;ie=utf-8&amp;amp;oe=utf-8&amp;amp;client=firefox-b-ab&amp;amp;gfe_rd=cr&amp;amp;ei=AciCWfH7ItHi8Afw3IeIDw&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;усталений і широковживаний термін&lt;/a&gt; в означеному контексті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-03T04:41:50.987" LastActivityDate="2018-04-03T04:41:50.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2574" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-04T06:16:47.743" Score="8" ViewCount="740" Body="&lt;p&gt;Як відомо, формат цитат в тексті в українській і англійській різняться не лише формою лапок; себто, коли ми цитуємо український текст, то крапка виноситься за лапки, як-от:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це текст, «а це цитата».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;в той час, коли англійською писатимемо так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;This is a text, and “this is a quote.”&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ба навіть кому слід ставити перед закриваючими лапками:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;“This is a quote,” and this is a text.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В тонкощі форматування цитат на інших мовах не вникатиму, але суть питання та ж: а що як ми в українському тексті даємо англійську або іншу іншомовну цитату в оригіналі: чи слід користуватися українським форматуванням, а чи оригінальним? Якщо слід переробляти на український лад, накшталт:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«This is a quote», як той к'зав&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;то що робити з цитуванням блоками, де можуть траплятися свої унутрішні цитати? Теж переробляти, чи залишати в оригіналі? Існують якісь офіційні ґайдлайни на це?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="140" LastEditorUserId="140" LastEditDate="2017-08-04T19:01:34.317" LastActivityDate="2017-08-04T19:01:34.317" Title="Цитування іншомовного тексту" Tags="|типографіка|синтаксис|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2575" PostTypeId="2" ParentId="2574" CreationDate="2017-08-04T07:20:34.043" Score="6" Body="&lt;p&gt;Цей офіційний &lt;em&gt;посібник&lt;/em&gt; зазвичай називається &lt;em&gt;український правопис&lt;/em&gt; й зазначає, що слід користуватися українською пунктуацією&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Український правопис. — К.: Наукова думка, 2015. — 288 с.&lt;br&gt;&#xA;  └ &lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par124&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 124. Лапки (« »)&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  У лапки беруться:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Цитати, причому й тоді, коли цитата входить у середину речення як його складова частина:  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;...&lt;em&gt;Усім нам, працівникам галузі перекладу, цього «високого мистецтва», за виразом К. І. Чуковського, або «благородного ремесла», як говорить Марія Домбровська, корисно пам’ятати слова О. Твардовського про С. Маршака як перекладача Бернса: «Він зробив його росіянином, залишивши шотландцем». Я б додав ще: «Він зробив його Маршаком, залишивши Бернсом», — бо ж не сама тільки печать національності, а й печать індивідуальності лежить на кожному талановитому перекладі&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC_%D0%A2%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;(Рильський)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 3.&lt;/strong&gt; а) Кома, крапка з комою, двокрапка й тире ніколи не ставляться перед закритими лапками, а тільки після них.&lt;br&gt;&#xA;  б) Знак питання, знак оклику й крапки ставляться або перед закритими лапками, якщо вони відносяться лише до слів, поставлених у лапках, або після лапок, якщо ці розділові знаки стосуються всього речення.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 4.&lt;/strong&gt; Якщо знак питання, знак оклику й крапки стоять перед закритими лапками, то після лапок ті самі знаки не повторюються; неоднакові ж знаки можуть, залежно від змісту, ставитися одночасно й перед закритими лапками, й після них:&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Чи знайомі ви з романом Герцена «Хто винен?»&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Але: &lt;em&gt;Невже ти не чув, як кликали: «До зброї, товариші!»?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо самої &lt;a href=&quot;http://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/sintaksis_i_punktuacija/citati/7-1-0-235&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цитати&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У цитаті не можна нічого змінювати, навіть розділових знаків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-08-04T07:29:48.253" LastActivityDate="2017-08-04T07:29:48.253" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2576" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2577" CreationDate="2017-08-04T13:19:54.323" Score="11" ViewCount="757" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;//ukr.lb.ua/culture/2015/09/15/316023_literaturna_reviziya_rosiyske.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;статті Олека Веремка-Бережного на LB.ua&lt;/a&gt; (також у &lt;a href=&quot;//hardreadblog.wordpress.com/2017/05/08/rosiyske-vtorhnennya-do-perekladiv/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;його власному блозі&lt;/a&gt;), що критикує якість деяких перекладів українською мовою, є такий фрагмент:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;До цього можна вже було би не додавати про навички персонажів «смутно розуміти», «змазувати» замість «намастити» [«намащувати»], «стояти у віконця» чи «падати замертво».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч я розумію, в чому полягають стилістичні помилки перших прикладів у переліку («&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/smutno&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;смутно&lt;/a&gt;» і «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/smutnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;смутний&lt;/a&gt;» в українській мові позначають перш за все щось пов'язане зі &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/smutok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;смутком&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, тому російське «смутно понимает» треба перекладати як «неясно розуміє»; «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=36805&amp;amp;page=1158&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;змазувати&lt;/a&gt;» особисто в мене більш асоціюється з нанесенням мазуту на технічні агрегати чи із розфукусуванням зображення, для нанесення крему на людську шкіру більше підходить «намастити»; «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6305&amp;amp;page=230&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;в&lt;/a&gt;» і «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/u&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;у&lt;/a&gt;» в значенні «біля» — застарілі), але проблеми в «падати замертво» не бачу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке словосполучення наводить і «Словник української мови» в 20 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=134350&amp;amp;page=1000&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЗА́МЕРТВО&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;присл&lt;/em&gt;. Так, як мертвий, як неживий; без ознак життя.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Стало невидане чудо: всі гади разом зі старшим Змієм попадали замертво&lt;/em&gt;&#xA;  (з легенди);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Стріла влучила юнакові в груди, і він замертво впав на узбіччя&lt;/em&gt;&#xA;  (О. Авраменко, В. Авраменко);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Батько помер від серцевого нападу.. Поставив грітися чайник і впав замертво, коли Олеся ще була на роботі&lt;/em&gt; (В. Кожелянко).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи є справді проблема у словосполученні «впасти/падати замертво»? Чи, може, автори статті помилилися? Або ж вони насправді теж не бачать проблеми в самій фразі, просто навели її як приклад маркеру того, що текст перекладався на українську через російську, а не з оригіналу (тобто наявність фрази не робить текст неправильним, але збільшує ймовірність того, що це переклад з російської)?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо фраза неправильна, або стилістично не найкраща, або справді навіює на думки про переклад з російської — то які є кращі альтернативи? (Які б не мали стилістичних чи інших проблема, або не навіювали думки, що цей текст явно перекладався з російської.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-04T14:48:32.857" LastActivityDate="2017-08-13T15:23:50.727" Title="Що не так із «впасти замертво»?" Tags="|стилістика|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2577" PostTypeId="2" ParentId="2576" CreationDate="2017-08-04T15:18:23.917" Score="8" Body="&lt;p&gt;Інші джерела, що включають декілька словників, чи просто словники, довідники  — &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?scope=&amp;amp;highlight=on&amp;amp;w=%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Muscovian&lt;/a&gt;+&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=drop%20dead&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;English&lt;/a&gt; 2 &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B2%D0%BE&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ukrainian&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грінченко&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник (1970–1980)&lt;/a&gt; (хоча є в одному &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prynosyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прикладі&lt;/a&gt;), &lt;a href=&quot;https://github.com/brown-uk/corpus/search?q=%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Браунський корпус&lt;/a&gt; — не включають цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість деякі з них, &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile.php?transfer=folders/ze/zamjrtvo.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;московсько-український  словник сталих виразів&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://torba.etnoua.info/files/Oleksa-Tyhyj_Slovnyk-movnyh-pokruchiv_VOvsijenko_2009.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник мовних покручів&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D1%85%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекси Тихого&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=aeBHAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B2%D0%BE&amp;amp;redir_esc=y&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;московсько-український словник&lt;/a&gt;  · &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D0%BC%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%84%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD_%D0%9A%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8F%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Євгена Тимченка&lt;/a&gt; рекомендують використовувати &lt;strong&gt;як мертвий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;без духу&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;трупно&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=134350&amp;amp;page=1000&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згаданого&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словника української мови у 20 томах&lt;/a&gt;, є ще &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53399/84743.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ортографічний словник української мови&lt;/a&gt;, що включає це слово без пояснень.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Результат перевірки &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx?l1=209&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусу ЛКЛ ІФ КНУ&lt;/a&gt; вказуює, що слово не популярне, вживається переважно після 1991 року (перелік нижче) й пітверджує критику Олека Веремка-Бережного. Майже те саме вказує &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?word=%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B2%D0%BE&amp;amp;corpusId=ukr_mixed_2014&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпус Лейпцизького університету&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;цілоденною працею, &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; падали на соломʼяні підстилки&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%8C_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олесь Бердник&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=12284&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1967&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;мамця звалилася геть &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;, а невситиме черевце&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BD_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Микола Братан&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=12509&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2008&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;що було розпласталася &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; на порозі&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%84%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Євген Пашковський&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=17869&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1993&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;острівок, куди &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; плюхнулися дві качки&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%84%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Євген Пашковський&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=17874&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1993&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;подушечках лап, &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; падав на солом&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%84%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Євген Пашковський&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=17955&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1992&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;доки не падала &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;, та ще й&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%8F%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%96%D1%8F_%D0%9A%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8F%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Марія Ряполова&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=23722&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2010&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вiн i впав &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; на руки козацького гетьмана&lt;/em&gt; (Юрій Сорока, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=28265&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2012&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;за серце і &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; упав на підлогу&lt;/em&gt; (Лефевр, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=28510&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2013&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;а я впала &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; на свою&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=29181&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Галина Тарасюк&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=29181&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2009&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;темною фортецею, &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;, непорушне, взялась&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%8E%D1%82%D1%8E%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Григорій Тютюнник&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=31294&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1960&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Грім звалив її &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;!&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%82%D1%96%D0%BE%D1%81_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%96%D1%8F_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Марія Матіос&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=34842&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2006&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Віталік падає &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;, ми відносимо його&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%80%D1%82%D0%B5%D0%BC_%D0%A7%D0%B5%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Артем Чех&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=34855&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2008&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вовк не впав &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; на порозі ферми&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A9%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%B0%D0%BA_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Юрій Щербак&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=35346&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1986&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;інколи падали чомусь &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; та колючий дріт&lt;/em&gt; (Артур Сіренко, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=35864&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2012&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;промінь антени падали &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; на землю&lt;/em&gt; (Артур Сіренко, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=35915&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2014&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;єнотовидний собака впав &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (Голда, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=27763&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2006&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;один валиться &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;, а другий падає&lt;/em&gt; (Ковалевський, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=27896&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2002&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;змій впав &lt;strong&gt;замертво&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=29326&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2000&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;кулю і впав &lt;strong&gt;замертво&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (Володимир Думанський, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=29783&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2010&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;стогону генералісимус упав &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (Сергій Махун, &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=33930&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2016&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;порог, упал &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=44854&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2017&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.ruscorpora.ru/search-para-uk.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Паралельний корпус&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%98%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82_%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%8F%D0%B7%D1%8B%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8_%D0%92._%D0%92._%D0%92%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%A0%D0%90%D0%9D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інституту московської мови&lt;/a&gt; імені &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2,_%D0%92%D0%B8%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80_%D0%92%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Віктора Віноградова&lt;/a&gt; вказує, що українська &lt;a href=&quot;http://search1.ruscorpora.ru/search.xml?mysent=&amp;amp;mysize=9383923&amp;amp;mysentsize=919437&amp;amp;dpp=&amp;amp;spp=&amp;amp;spd=&amp;amp;text=lexgramm&amp;amp;mode=para&amp;amp;sort=gr_tagging&amp;amp;env=alpha&amp;amp;mycorp=%28lang%3A%22ukr%22%20%7C%20lang_trans%3A%22ukr%22%29&amp;amp;parent1=0&amp;amp;level1=0&amp;amp;lex1=%E7%E0%EC%E5%F0%F2%E2%EE&amp;amp;gramm1=&amp;amp;flags1=&amp;amp;sem1=&amp;amp;parent2=0&amp;amp;level2=0&amp;amp;min2=1&amp;amp;max2=1&amp;amp;lex2=&amp;amp;gramm2=&amp;amp;flags2=&amp;amp;sem2=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не заохочує&lt;/a&gt; (перелік нижче) фразеологізм з московської — „упасть замертво“.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BA_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80_%D0%9A%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Володимир Малик&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фірман султана&lt;/a&gt; (1969)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Порубаний шаблями, окольничий Ржевський упав &lt;strong&gt;мертвий&lt;/strong&gt; на гарячу, мов присок, землю.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Залитый кровью, он &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; упал на горячую, как зола, землю.&lt;/em&gt; (В. Доронин, Е. Цветков, 1989)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%B0%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%90%D1%80%D0%BA%D0%B0%D0%B4%D1%96%D0%B9_%D0%9D%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;А. Н. Стругацкий&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%B0%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%9D%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Б. Н. Стругацкий&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B2_(%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Обитаемый остров&lt;/a&gt; (1967–1968)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Если бы Генерал пустил меня в одиночку, я бы сразу размозжил себе обе ноги и сейчас валялся бы &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; на этих гнусных ехидных колышках…&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Якби Генерал пустив мене самого, я б умить роздробив собі обидві ноги і нині &lt;strong&gt;валявся&lt;/strong&gt; б на цих мерзенних єхидних кілочках…&lt;/em&gt; (С. С. Павловський)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%87%D1%83%D0%BA_%D0%A0%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Роман Іваничук&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%B2%D0%B8_(%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мальви&lt;/a&gt; (1965–1967)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Ви всі, ви всі проти мене, всі зрадники! — султан схопив шаблю, подаровану послами, і, не виймаючи її з піхов, сягнув нею по черепу свого єдиного дорадника. Недим упав на землю &lt;strong&gt;мертвий&lt;/strong&gt;, і в цю мить спамʼятався Ібрагім. Він вклякнув біля нього, тер долонею по синьому басамані на скроні і безпорадно розглядався довкола.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Вы все, вы все против меня, все изменники! — Султан выхватил из ножен саблю, подаренную послами, рубанул ею по голове единственного советника. Недым &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; повалился наземь. Ибрагим в оцепенении замер над трупом друга.&lt;/em&gt; (К. Трофимов, 1988)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%83%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%94%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Микола Руденко&lt;/a&gt;. Чарівний бумеранг (1962–1966)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Мічман не встиг договорити, як знову заляскотіли постріли. Двоє мідношкірих воїнів упали &lt;strong&gt;мертві&lt;/strong&gt;. Володимир скинув мічманку.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Но не успел он договорить, как снова защелкали выстрелы. И двое меднокожих воинов упали &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;. Владимир снял мичманку.&lt;/em&gt; (З. Крахмальникова, 1968)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BF_%D0%92%D0%B8%D1%88%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Остап Вишня&lt;/a&gt;. Бенгальський тигр (1945–1956)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Лунає постріл, за ним лунає одчайдушний крик, і падає &lt;strong&gt;мертвий&lt;/strong&gt; тубілець із підрозділу, що наганяє звіра на високопоставлених у куренях охотників.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Звучит выстрел, за ним звучит отчаяннейший крик, и туземец, гоняющий зверя на высокопоставленных в шалашах охотников, падает &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt; (Е. Весенин, 1954–1958)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Н. А. Островский&lt;/a&gt;. Как закалялась сталь (ч. 1) (1930–1934)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Я мучился меньше других: после первых же ударов свалился &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; на пол, но другие покрепче были.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Я мучився менше, ніж інші: після перших же ударів упав &lt;strong&gt;непритомний&lt;/strong&gt; на підлогу, але інші були міцніші.&lt;/em&gt; (Виктор Петровьский, 1974)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%86%D1%8E%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Михайло Коцюбинський&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%96%D0%BD%D1%96_%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%85_%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BA%D1%96%D0%B2_(%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тіні забутих предків&lt;/a&gt; (1912)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Не падають &lt;strong&gt;трупом&lt;/strong&gt;, як плохі вівці, а твердо стоять на тоненьких ногах.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Они не падают &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;, как слабые овцы, а твердо стоят на тонких ногах.&lt;/em&gt; (Н. Ушаков, 1965)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%9E%D0%BB%D1%8C%D0%B3%D0%B0_%D0%AE%D0%BB%D1%96%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ольга Кобилянська&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B5%D0%BC%D0%BB%D1%8F_(%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Земля&lt;/a&gt; (1901)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;В неї ж волосся біле, як сніг… їй здавалося, що якби був побережник дав їй тоді лише один поличник, вона була б зараз упала на місці &lt;strong&gt;трупом&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;У нее волосы белые, как снег… Ей казалось, что если бы сторож тогда хоть раз ударил ее, она тут же свалилась бы &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt; (В. Тарсис, Е. Егорова, 1948)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%86%D1%8E%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Михайло Коцюбинський&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%8E_%D1%86%D1%96%D0%BD%D0%BE%D1%8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дорогою ціною&lt;/a&gt; (1901)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Коли б у неї був серп або ніж, вона різала б його доти, поки б він не поліг увесь або вона сама не впала &lt;strong&gt;трупом&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Если б у нее был серп или нож, она срезала бы его до тех пор, пока не лег бы весь или она сама не упала бы &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt; (Н. Ушаков, 1965)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%AF%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Франко&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D1%81%D0%BC%D1%96%D1%94%D1%82%D1%8C%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Борислав сміється&lt;/a&gt; (1881)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Бенедьо лиш раз зойкнув і впав, &lt;strong&gt;мов неживий&lt;/strong&gt;, на землю.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Бенедя вскрикнул и &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt; упал на землю.&lt;/em&gt; (Е. Мозольков, Б. Турганов, 1940)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BB%D1%96%D1%88_%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%BE%D0%BD_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пантелеймон Кулиш&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%B0_(%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Черная рада&lt;/a&gt;, Хроника 1663 года (1846–1857)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Не успѣла погоня доскакать до провала, какъ Петро и Кирило Туръ нанесли въ одно и то же мгновеніе другъ другу въ грудь по такому удару, что оба повалились &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Доскакує Сомко із Шрамом до провалля, аж Кирило Тур із Петром дали один одному в груди так щиро, що й повалились обидва, &lt;strong&gt;як снопи&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BB%D1%96%D1%88_%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%BE%D0%BD_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пантелеймон Кулiш&lt;/a&gt;, 1857–1858)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BA%D0%B0-%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%A4%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Григорій Квітка-Основʼяненко&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%BF%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%8C%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Конотопська відьма&lt;/a&gt; (1833)&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Тiльки таки що другий пiвень крикнув, тут Явдоха що є духу ускочила в хату i впала, &lt;strong&gt;мов нежива&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Только-таки что другие петухи крикнули, тут Явдоха, что есть духу, вскочила в хату и упала &lt;strong&gt;замертво&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BA%D0%B0-%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%A4%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Г. Квитка-Основьяненко&lt;/a&gt;, 1833–1843)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-08-07T19:56:10.497" LastActivityDate="2017-08-07T19:56:10.497" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2579" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-07T08:34:31.213" Score="6" ViewCount="132" Body="&lt;p&gt;Стаття на вікіпедії називається &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B7_%D0%B2%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Якраз вчасно&lt;/a&gt;, а мені якось більше звучало б &lt;em&gt;саме вчасно&lt;/em&gt;. Який варіант правильніший?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-05-01T15:01:11.590" Title="Як перекласти &quot;just-in-time&quot;" Tags="|from-english|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2580" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2581" CreationDate="2017-08-08T11:07:43.850" Score="10" ViewCount="1337" Body="&lt;p&gt;Сьогодні в &lt;a href=&quot;http://www.dw.com/uk/%D1%82%D0%BE%D0%BF-%D0%B7%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%96%D1%82%D0%BA%D0%B8-%D0%B4%D0%B5%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%96%D0%B2-%D0%B1%D1%83%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B3%D1%83/a-39999693&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті DW&lt;/a&gt; натрапив на таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кожен четвертий депутат Бундестагу підробляє паралельно до роботи в німецькому парламенті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І першою думкою було, що депутати щось фальшують.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проблема в тому, що обидвом словам &lt;em&gt;підробка&lt;/em&gt; (фальшування) й &lt;em&gt;підробіток&lt;/em&gt; (додатковий заробіток) відповідає дієслово &lt;em&gt;підробляти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує синонім до цього слова в значенні „мати додаткову роботу“, який не так просто переплутати з незаконними діями?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-10-28T01:36:51.500" LastActivityDate="2019-10-28T01:36:51.500" Title="Синонім до слова „підробляти“ в значенні „мати додаткову роботу“" Tags="|синоніми|омоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2581" PostTypeId="2" ParentId="2580" CreationDate="2017-08-08T12:10:05.493" Score="10" Body="&lt;p&gt;— &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник української мови в 11 томах&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryrobitok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Прироб&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;ток&lt;/a&gt;, тку, &lt;em&gt;чол&lt;/em&gt;. Додатковий заробіток. &lt;em&gt;Для Івана Корнійовича було ясно, що син живе не на свої шістсот, що він має ще приробіток поверх того&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%AE%D1%85%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Іван Сенченко&lt;/a&gt;, Опов., 1959, 110); &lt;em&gt;За існуючих умов оплати заробіток робітника-відрядника складається, в основному, з трьох частин: оплати за тарифом, премії і відрядного приробітку за перевиконання норм&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://resource.history.org.ua/cgi-bin/eiu/history.exe?&amp;amp;I21DBN=EIU&amp;amp;P21DBN=EIU&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=eiu_all&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=TRN=&amp;amp;S21COLORTERMS=0&amp;amp;S21STR=Bilshovyk_Ukrainy&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Комуніст України&lt;/a&gt;, 11, 1965, 19).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник української мови в 11 томах&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;— &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/html/krym_details.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Московсько-український академічний словник 1924–33рр.&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%BC%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%90%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB_%D0%AE%D1%85%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Агатангел Кримський&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%84%D1%84%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%B2_%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сергій Єфремов&lt;/a&gt;)&lt;br&gt;&#xA;— &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/html/dorosh_pered.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Московсько-український словник ділової мови 1930р.&lt;/a&gt; (М. Дорошенко, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Микола Станиславський&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Володимир Страшкевич&lt;/a&gt;) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D1%8F%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Приробл&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;ти&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;ю, &lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;єш &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8B%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;прир&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;блювати&lt;/a&gt;, юю, юєш, &lt;em&gt;недок&lt;/em&gt;., прироб&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ти, робл&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;, роб&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ш; &lt;em&gt;мн&lt;/em&gt;. прир&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;блять: &lt;em&gt;док&lt;/em&gt;., &lt;em&gt;перех&lt;/em&gt;.&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Прикріплювати, приєднувати що-небудь до чогось, відповідно пристосовуючи; прилаштовувати. &lt;em&gt;Петро Михайлович взяв у руки олівець і почав поясняти план: — Оце має бути рама, або фюзеляж... Чуєте: фю-зе-ляж... До нього прироблюють всі інші частини аероплана&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BD_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Степан Васильченко&lt;/a&gt;, II, 1959, 228); &lt;em&gt;Обмажу на зиму хлів, обкладу соломою, прироблю двері...&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BF_%D0%92%D0%B8%D1%88%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Остап Вишня&lt;/a&gt;, I, 1956, 78); &lt;em&gt;До її дверей Семен Трохимович приробив защіпку, і Віра, коли заходить до кімнати, замикається&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%AF%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ярослав Гримайло&lt;/a&gt;, Син.., 1950, 104);&lt;br&gt;&#xA;／ Прибудовувати що-небудь до чогось. &lt;em&gt;Денис он цього року до хати приробив ще другу половину — з великою світлицею та з кімнатою&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Борис Грінченко&lt;/a&gt;, II, 1963, 313); &lt;em&gt;— Дасть бог, поженимо дітей, то я для Карпа прироблю хату через сіни, — сказав Кайдаш, виходячи за ворота&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%87%D1%83%D0%B9-%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Нечуй-Левицький&lt;/a&gt;, II, 1956, 282);&lt;br&gt;&#xA;／  Виготовляти, створювати що-небудь на додаток до чогось. &lt;em&gt;Я знайшов перекладчика [перекладача] своєї статті, приробив вступ про «два панславізми»&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Михайло Драгоманов&lt;/a&gt;, II, 1970, 533).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Працюючи, примножувати майно, прибутки; збагачувати. &lt;em&gt;Помираючи, старий Сахно казав до своїх дітей: «Сутуж тепер і на землю і на гроші. Сутуж, діти. Оце, що маю, візьміть та приробляйте»&lt;/em&gt; (Іван Микитенко, II, 1957, 75); &lt;em&gt;Вони [сім'я Чумаків] не тільки для себе жили та дбали, а й для держави щось приробляли&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D1%87%D0%B5%D1%80_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C_%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Василь Кучер&lt;/a&gt;, Прощай.., 1957, 360); Лук'ян умів вести велике господарство і навіть встиг за короткий час дещо приробити до батьківського (Арсен Іщук, Вербівчани, 1961, 17).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Заробляти, &lt;em&gt;перев&lt;/em&gt;. понад основний заробіток. &lt;em&gt;[Півень:] Прироби, то й матимеш. Мені треба, то я роблю...&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9A%D1%96%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Іван Микитенко&lt;/a&gt;, I, 1957, 39); &lt;em&gt;— Я хотів приробити грошей, щоб хоч відкупити батьків ґрунт у долині та стягтися на сяку-таку халупу&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D1%86%D1%8C_%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Степан Чорнобривець&lt;/a&gt;, Визволення, 1949, 71); &lt;em&gt;Довги.. такі, що й сто літ живи, то стільки не приробиш&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D1%81%D1%8C_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Лесь Мартович&lt;/a&gt;, Тв., 1954, 86).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Борис Грінченко&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приробляти, л&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;ю, єш, &lt;em&gt;сов. в&lt;/em&gt;. приробити, бл&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;, биш, &lt;em&gt;гл&lt;/em&gt;.&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Придѣлывать, придѣлать. &lt;em&gt;Чортинята миттю приробили йому довгенькі крила&lt;/em&gt;. Стор. МПр. 47.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зарабатывать, заработать. Г. Барв. 371. &lt;em&gt;Два годи ходив по Дону, приробив трохи грошей&lt;/em&gt;. Г. Барв. 175. &lt;em&gt;Позичив грошей та й приробив собі, як той, що талант дано йому, що у євангелії читають.&lt;/em&gt; Камен. у.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— &lt;a href=&quot;http://www.ruscorpora.ru/search-para-uk.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Паралельний корпус&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%98%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82_%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%8F%D0%B7%D1%8B%D0%BA%D0%B0_%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8_%D0%92._%D0%92._%D0%92%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%A0%D0%90%D0%9D&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Інституту московської мови&lt;/a&gt; імені &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2,_%D0%92%D0%B8%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80_%D0%92%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Віктора Віноградова&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;У мене є зачепки, чотири тьолки в бікіні, працюють добу через дві, частіше не можуть — &lt;a href=&quot;http://search1.ruscorpora.ru/search.xml?mysent=&amp;amp;mysize=9383923&amp;amp;mysentsize=919437&amp;amp;dpp=&amp;amp;spp=&amp;amp;spd=&amp;amp;text=lexgramm&amp;amp;mode=para&amp;amp;sort=gr_tagging&amp;amp;env=alpha&amp;amp;mycorp=(lang%3A%22ukr%22%20%7C%20lang_trans%3A%22ukr%22)&amp;amp;parent1=0&amp;amp;level1=0&amp;amp;lex1=%EF%EE%E4%F0%E0%E1%E0%F2%FB%E2%E0%F2%FC&amp;amp;gramm1=&amp;amp;flags1=&amp;amp;sem1=&amp;amp;parent2=0&amp;amp;level2=0&amp;amp;min2=1&amp;amp;max2=1&amp;amp;lex2=&amp;amp;gramm2=&amp;amp;flags2=&amp;amp;sem2=&amp;amp;docid=1914&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підпрацьовують&lt;/a&gt; у палаці піонерів.&lt;/em&gt; [&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%BD_%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B9_%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сергій Жадан&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D0%BC%D0%BD_%D0%B4%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Гімн демократичної молоді&lt;/a&gt; (2006)]&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— Практичний словник синонімів української мови (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D0%99%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Святослав Караванський&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Підробляти, &lt;em&gt;(&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/storona&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;на стороні&lt;/a&gt;)&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://zosh6.at.ua/praktichnij_slovnik_sinonimiv_ukrajinskoji_movi.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підзаробляти&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-08-08T13:10:44.447" LastActivityDate="2017-08-08T13:10:44.447" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2582" PostTypeId="2" ParentId="2569" CreationDate="2017-08-09T08:25:08.007" Score="2" Body="&lt;p&gt;Follower has a great answer. I am no linguist, but I'd like to contribute two points based on my observations.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Any two languages that have an alphabet will have huge similarities as many new words and technical terms, like 'computer', are introduced just by spelling the same pronunciation with a different alphabet. If both languages are not &lt;a href=&quot;https://simple.wikipedia.org/wiki/Tone_language&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;tonal&lt;/a&gt;, it also makes them very similar. So if you compare Ukrainian to Russian on a scale with other European languages, 62% similarity might be about correct. If you factor in Asian languages, similarity between Ukrainian, Russian and other European languages would be much higher. If you can read an unknown word and don't have to sign it with tones for it to be understood by others, it is already a huge similarity.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ukrainian and Russian languages utilize different mimic muscles when spoken. So the same word spoken by a native Ukrainian speaker and a native Russian speaker will sound very different. Russian requires very rigid and tense mimic, while Ukrainian is more relaxes, similar to English in a way. When I lived in the US, it was remarkable to see how native Ukrainian speakers would easily switch between Ukrainian and English and lose their accent in several years, while for native Russian speakers pronouncing English words without sharp consonants and deep vowels was a huge slog. Most have strong accents after decades of living in the US.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I don't know of any research to back up these two observations so feel free to criticize them in comments or edit my answer. I find the topic of language similarities fascinating!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="788" LastActivityDate="2017-08-09T08:25:08.007" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2583" PostTypeId="2" ParentId="1508" CreationDate="2017-08-09T12:29:03.560" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/0jgLW.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/0jgLW.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Мовні ресурси&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/article.aspx?l1=114&amp;amp;DID=340&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лабораторія компʼютерної лінгвістики Інституту філології Київського національного університету імені Тараса Шевченка&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/zgidno-z-i-vidpovidno-do&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова – ДНК нації&lt;/a&gt; (зображення вище)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE-%D0%B7/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Online Corrector&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розділяють ті самі думки, що й &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B7%D0%B0_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Борис Рогоза&lt;/a&gt;, професор &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AE%D1%89%D1%83%D0%BA_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9F%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Ющук&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Корпуси&lt;/em&gt; лише підтверджують ті думки&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Браунський&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://github.com/brown-uk/corpus/search?q=%22%D0%B7%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згідно&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://github.com/brown-uk/corpus/search?q=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідно&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx?l1=209&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інституту філології Київського національного університету імені Тараса Шевченка&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Лейпцизького університету&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?word=%D0%B7%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE&amp;amp;corpusId=ukr_mixed_2014&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з (1,268,580), із (156,127), зі (71,072)&lt;/a&gt;, чинного (34,767) …&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;до (2,614,670)&lt;/a&gt;, абзацами (6,920) …&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://nl.ijs.si/ME/V4/msd/html/msd.S-uk.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Паралельний польсько-український&lt;/a&gt; &lt;em&gt;(згідно)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Паралельний московицько-український Інституту московицької мови&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://search1.ruscorpora.ru/search.xml?mysent=&amp;amp;mysize=9383923&amp;amp;mysentsize=919437&amp;amp;dpp=&amp;amp;spp=&amp;amp;spd=&amp;amp;text=lexgramm&amp;amp;mode=para&amp;amp;sort=gr_tagging&amp;amp;env=alpha&amp;amp;mycorp=%28lang%3A%22ukr%22%20%7C%20lang_trans%3A%22ukr%22%29&amp;amp;parent1=0&amp;amp;level1=0&amp;amp;lex1=%F1%EE%E3%EB%E0%F1%ED%EE&amp;amp;gramm1=&amp;amp;flags1=&amp;amp;sem1=&amp;amp;parent2=0&amp;amp;level2=0&amp;amp;min2=1&amp;amp;max2=1&amp;amp;lex2=&amp;amp;gramm2=&amp;amp;flags2=&amp;amp;sem2=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згідно&lt;/a&gt; — согласно&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://search1.ruscorpora.ru/search.xml?mysent=&amp;amp;mysize=9383923&amp;amp;mysentsize=919437&amp;amp;dpp=&amp;amp;spp=&amp;amp;spd=&amp;amp;text=lexgramm&amp;amp;mode=para&amp;amp;sort=gr_tagging&amp;amp;env=alpha&amp;amp;mycorp=%28lang%3A%22ukr%22%20%7C%20lang_trans%3A%22ukr%22%29&amp;amp;parent1=0&amp;amp;level1=0&amp;amp;lex1=%F1%EE%EE%F2%E2%E5%F2%F1%F2%E2%E8%E5&amp;amp;gramm1=&amp;amp;flags1=&amp;amp;sem1=&amp;amp;parent2=0&amp;amp;level2=0&amp;amp;min2=1&amp;amp;max2=1&amp;amp;lex2=%F1&amp;amp;gramm2=&amp;amp;flags2=&amp;amp;sem2=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідно&lt;/a&gt; — соотвествие + с&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доволі &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2576/&quot;&gt;показово&lt;/a&gt;, що деякі наші &lt;em&gt;сучасні&lt;/em&gt; автори вживають цю конструкцію саме як &lt;em&gt;согласно чему&lt;/em&gt;, коли більш природньо для нашої мови є &lt;em&gt;за чим&lt;/em&gt;, наприклад &lt;em&gt;за даними науковцями&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/sintaksis_i_punktuacija/prijmennikovi_sintaksichni_slovoformi_imennikiv/7-1-0-161&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Щодо загального правила, яке регулює відмінкові узгодження іменників у прийменникових словосполученнях.&lt;/a&gt; Приведу лише ті, що мають відношення до наших прийменникових зворотів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словоформи з прийменником &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; творяться з родовим, знахід­ним і орудним відмінками іменників. Кожна з цих словоформ має свої відмінні значення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У поєднанні з &lt;strong&gt;родовим відмінком&lt;/strong&gt; іменника прийменник &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; вказує на:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;рух зсередини, з якогось середовища, з поверхні: &lt;em&gt;зі школи, з поля, з хмари, з роботи&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;причину, підставу дії: &lt;em&gt;з жарту, з нудьги, з холоду, з дозволу&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;матеріал, знаряддя: &lt;em&gt;з дерева, з чашки, з лука&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ознаку за галуззю: &lt;em&gt;(підручник) з географії, (фахівець) з медицини&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;обʼєкт негативного ставлення: &lt;em&gt;(глузувати, насміхатися, знущатися, кепкувати, глумитися) з когось&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У поєднанні із &lt;strong&gt;знахідним відмінком&lt;/strong&gt; іменника прийменник &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; означає приблизність, порівняння: &lt;em&gt;з десяток, з годину, з діжку, з кулак&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У поєднанні з орудним відмінком іменника прийменник з вказує на взаємозвʼязки предметів, супровідні обставини:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;з братом, з людьми, з шумом, з плугами, з проханням.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;6&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словоформи з прийменником &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; творяться &lt;strong&gt;тільки з родовим відмінком&lt;/strong&gt; іменників.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вони в основному позначають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;мету руху, його просторову або часову межу: &lt;em&gt;до школи, до берега, до Києва, до серця, до ранку;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;предмет, до якого виявляється певне ставлення:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(добрий) до всіх, (охочий) до танців, (швидкий) до роботи, (готовність) до дії, (звернутися) до знайомого&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;міру, кількість:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;до краплі, до решти, до знемоги, до дна.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-08-09T18:20:45.397" LastActivityDate="2017-08-09T18:20:45.397" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2584" PostTypeId="2" ParentId="2576" CreationDate="2017-08-12T03:15:50.970" Score="-2" Body="&lt;p&gt;В московській мові багато запозичень з української. Я вже мовчу про англійську, яка всотує в себе все, що підходить, і не переймається. Мова - живий організм, і не треба впадати в недоречний та шкідливий пуризм. Якщо український еквівалент (в тому числі й неологізм) в стилістичному, звуковому й конотаційному сенсах програє своєму візаві, котрий нормально вписується в українську мовну канву, то не бачу в запозиченні нічого поганого. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1102" LastActivityDate="2017-08-12T03:15:50.970" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2585" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2586" CreationDate="2017-08-12T14:16:12.197" Score="4" ViewCount="421" Body="&lt;p&gt;e2u віддає перевагу &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;блоковий&lt;/a&gt; перед &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;блочний&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/o74Xr.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/o74Xr.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;block&lt;/strong&gt; = [blɒk] &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; блок; гру́па; ву́зол || &lt;strong&gt;бло́ковий&lt;/strong&gt; || розбива́ти/розби́ти на бло́ки, об’є́днувати/об’єдна́ти в бло́ки,&#xA;  зво́дити/зве́сти́ до бло́кової фо́рми // &lt;strong&gt;in ~s&lt;/strong&gt; гру́пами; бло́ками&#xA;  &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; блокува́ти/заблокува́ти&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в інтернеті можна бачити обидва варіанти. Як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-08-17T16:06:03.180" Title="Як правильно &quot;блоковий&quot; чи &quot;блочний&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2586" PostTypeId="2" ParentId="2585" CreationDate="2017-08-12T16:27:01.460" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник УМІФ&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;блоковий &lt;em&gt;(від: блок — угода)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;блочний &lt;em&gt;(від: блок — механізм)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Орфографічний словник української мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53393/43646.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блоковий&lt;/a&gt; &lt;em&gt;(від: блок — механізм, угода)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53393/43662.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блочний&lt;/a&gt; &lt;em&gt;(від: блок — механізм, плита)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачний словник української мови у 20 томах&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;блоковий&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4793&amp;amp;page=181&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прикм.&lt;/a&gt; до блок&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;. &lt;em&gt;Блоковий спосіб скиртування.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;спец.&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4794&amp;amp;page=181&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прикм.&lt;/a&gt; до блок&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;. &lt;em&gt;Блокова будова.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;політ.&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=191802&amp;amp;page=181&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прикм.&lt;/a&gt; до блок&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt;. &lt;em&gt;Виглядало на те, що всіх влаштовує блоковий статус. Зрештою, політики дійшли висновку, що пріоритетом є перемога на президентських виборах&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Прикм. до блок&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt;. &lt;em&gt;Блокову структуру телевізійної програми було змінено&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;блочний&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=189413&amp;amp;page=181&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прикм.&lt;/a&gt; до блок&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;. &lt;em&gt;Автонавантажувач, обладнаний блочною стрілою, застосовується в портах, доках і на будівельних майданчиках&lt;/em&gt; (з наук.-попул. літ.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;спец.&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=189414&amp;amp;page=181&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прикм.&lt;/a&gt; до блок&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;. &lt;em&gt;Блочний матеріал&lt;/em&gt;; ／ Який складається зі стандартних блоків. &lt;em&gt;Блочні теплиці — це обʼєднання двосхилих теплиць, у яких немає проміжків між секціями, а бокові простінки замінені стояками&lt;/em&gt; (з наук. літ.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;блок&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4784&amp;amp;page=180&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;-а (родовий відмінок)&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; Простий механізм для підняття важких предметів, що має форму колеса (на осі) з жолобом, через яке перекинуто ланцюг, канат і т. ін. &lt;em&gt;Міни лежать на палубі й у трюмі, .. блоками опускають їх у морську дорогу&lt;/em&gt; (Ю. Яновський); &lt;em&gt;Вітер гуляє у вітах каштанів... Ніжно посвистує блоками кранів&lt;/em&gt; (М. Гірник); &lt;em&gt;Слуги ввозили заморські фрукти в вазах з чистого золота і таких важких, що підіймати їх на столи доводилось на обшитих позолоченою шкірою вірьовках, перекинутих через блоки, хитро сховані під стелею&lt;/em&gt; (П. Загребельний).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4785&amp;amp;page=180&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;-а (родовий відмінок)&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;техн.&lt;/em&gt; Окрема, незалежна частина споруди, машини і т. ін., що складається також з окремих елементів або деталей. &lt;em&gt;„Прикарпатліс“ — один з провідних постачальників на ринок України пиломатеріалів, дверних та віконних блоків&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;буд.&lt;/em&gt; Природний або штучний будівельний камінь, порізаний на плити. &lt;em&gt;Грубезні його [храму] стіни, муровані з камʼяних блоків, були .. побілені вапном&lt;/em&gt; (Р. Федорів); &lt;em&gt;Учені різних країн давно ламають голову над секретом Хеміуна: як він умудрився змонтувати гігантські камʼяні блоки піраміди Хеопса&lt;/em&gt; (з наук. літ.); &lt;em&gt;З різних глин виготовляють керамічні блоки для стін, панелей та перекриттів&lt;/em&gt; (з наук.-попул. літ.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Упакування, що містить кілька (багато) однакових предметів. &lt;em&gt;Якби злочинець навідався вчора чи наступного дня, то його здобиччю було б не більше десятка блоків сигарет&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4786&amp;amp;page=180&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;-у (родовий відмінок)&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;політ.&lt;/em&gt; Обʼєднання держав, організацій, партій і т. ін. &lt;em&gt;НАТО — військово-політичний блок, до якого на час створення входили США, Великобританія, Франція, Італія, Канада та інші країни&lt;/em&gt; (з навч. літ.); &lt;em&gt;Чимало народних депутатів запевняють, мовляв, проголосуйте за мене чи мій виборчий блок, і питання із вкладами Ощадбанку СРСР буде знято&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Серія однотипних теле- або радіопрограм, переданих одна за одною, або кілька друкованих матеріалів на одну тему. &lt;em&gt;Одна з частин нової телепрограми — щоденний блок спортивних новин&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Логічно завершена частина певної програми або переліку дій. &lt;em&gt;Посібник складається з чотирьох блоків, до яких увійшли інтерактивні вправи, апробовані під час реалізації проекту&lt;/em&gt; (з навч. літ.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Норми української літературної мови&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекса Синявський&lt;/a&gt;, 1941)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;31&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;-ний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ній&lt;/strong&gt; — найширше вживаний &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2595/&quot;&gt;наросток&lt;/a&gt; при різних пнях і з різноманітним значінням:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а) при іменникових пнях на означення &lt;em&gt;матеріялу&lt;/em&gt;, далі &lt;em&gt;відношення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ґатунку&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;властивости&lt;/em&gt; (але в меншій мірі, як &lt;strong&gt;-астий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-истий&lt;/strong&gt;): &lt;em&gt;молочний, пшеничний, залізний, камінний, мідний, розумний, бездоганний, срібний, житній, оксамитний, будівельний, народній, барвний&lt;/em&gt; (отже наближається значінням, а іноді й спадається з &lt;strong&gt;-овий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-яний&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Від деяких із таких прикметників відокремлюється категорія „багатий на щось“, звичайно з переходом наголосу на &lt;strong&gt;-ний&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;рибний (ловець) — рибна (річка)&lt;br&gt;&#xA;хлібний (квас) — хлібний (край)&lt;br&gt;&#xA;(лісовий)  — лісний (край)&lt;br&gt;&#xA;(сніговий) — сніжна (зима)&lt;br&gt;&#xA;(медовий) — медний (рік)&lt;br&gt;&#xA;(людовий) — людний (базар)&lt;br&gt;&#xA;(горовий і гірний) — гірна (країна)&lt;br&gt;&#xA;(хмаровий і хмарний) — хмарний (день)&lt;br&gt;&#xA;                           — звірний (ліс)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема &lt;strong&gt;-ний&lt;/strong&gt; часто буває в словах чужомовного походження, при тім іноді з чужомовними перед ним наростками &lt;strong&gt;-ив-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-атив-&lt;/strong&gt; тощо: &lt;em&gt;активний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;оперативний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ілюстративний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;б) при дієслівних пнях на означення прикметників, іноді близьких значінням до загублених дієприкметників переємних теперішнього часу, а почасти й минулого: &lt;em&gt;прохідний, наступний, доступний, пожи́вний, придатний, чутний, непохитний, незабутній, наступний, непробудний&lt;/em&gt; і т. ін. — див. § 89.3 дрібн. шрифт.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;в) при прислівникових пнях часто з &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt; перед &lt;strong&gt;-ній&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;горішній, долішній, колишній, теперішній, тутешній, домашній, справдешній&lt;/em&gt; — див. § 54.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;г) в дієприкметниках переємних минулого часу: &lt;em&gt;даний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;караний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;улюблений&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;засвоєний&lt;/em&gt;... — див. § 89.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;34&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;-овий&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-йовий&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;-евий&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-євий&lt;/strong&gt;) — досить поширений наросток на означення відносних прикметників, отже тільки при іменникових пнях:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а) на питання „з чого?“, „який?“, рідко „чий?“: &lt;em&gt;дубовий, соболевий, їжаковий, воловий, вербовий, паперовий, ли́совий, орловий, лойовий, смушевий, грушевий, баєвий, крицевий, овочевий&lt;/em&gt; (порівн. &lt;strong&gt;-иний, -ячий, -яний&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;б) на питання „який?“ „до чого відносний?“ (прикметники відношення): &lt;em&gt;науковий, службовий, роковий, шляховий, верствовий, загадковий, випадковий, степовий, дощовий, багажевий...&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі наросток &lt;strong&gt;-овий&lt;/strong&gt; у значінні і а) і б) часто чергується з іншими прикметниковими наростками, зокрема з &lt;strong&gt;-ний&lt;/strong&gt;, при тім часто й значіння слова зміняється з зміною наростка, але не так, щоб можна було визначити відмінність &lt;strong&gt;-овий&lt;/strong&gt; супроти інших, напр.: &lt;em&gt;розумовий&lt;/em&gt; (прикметник відносний) — &lt;em&gt;розумний&lt;/em&gt; (інше значіння, між іншим, з ступенюванням — &lt;em&gt;розумніший&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;ваговий&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;важний&lt;/em&gt;, але в &lt;em&gt;роковий&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;річний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;оксамитовий&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;оксамитний&lt;/em&gt; вже немає такої відмінности.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Моя думка&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Результати вказують, що все залежить від контексту: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Блочний — може замінювати слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skladnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;складний&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Блоковий — включає значення „блочний“ (вказує яка є „система“) й має відношення до всіх „блоків“, чого не сказати про „блочний“.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але я вважаю, що правильно й більш є логічним — &lt;em&gt;блоковий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібне&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/4/&quot;&gt;How to choose between the changing consonants in the root?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-08-17T16:06:03.180" LastActivityDate="2017-08-17T16:06:03.180" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2587" PostTypeId="2" ParentId="2576" CreationDate="2017-08-12T23:29:44.220" Score="6" Body="&lt;p&gt;Поважаючи &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2577&quot;&gt;думку і аргументацію Follower&lt;/a&gt; і визнаючи, що він, можливо, має рацію, все-таки підсумую тут аргументи за існування слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Слово «замертво» є в словниках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=134350&amp;amp;page=1000&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сучасний (2010–…) тлумачний «Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt;, виданий під егідою Українського мовно-інформаційного фонду Національної академії наук України (це наведено в самому запитанні).&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Відсутність цього слова в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;його попереднику («Словнику української мови» в 11 томах 1970-х років)&lt;/a&gt; не вважаю аргументом, тому що: по-перше, словник в 20 томах цілком є наступником словника в 11 томах (наслідує значну частину змісту і певні радянізми), тож дивно дивитися в старий словник, якщо є новий (а якщо відкидати новий через радянський присмак, то й старий тим більше); по-друге, на мою думку найімовірніше, це слово не внесли в старий словник не тому, що вважали його нелітературним, а просто забули/загубили (очевидно, таке трапляється — жоден словник не містить абсолютно всі слова), і те, що це слово вжите в цитаті, наведеній у двох інших статтях (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oghlushenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«оглушений»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prynosyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«приносити»&lt;/a&gt;), по-моєму, лише доводить це.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» 2008 року&lt;/a&gt; (також &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;офіційний вхід&lt;/a&gt;), теж опубліковані під егідою УМІФ.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Слово «замертво» вживалося (хоча й рідко) з другої половини XIX століття, зокрема такими письменниками, як Григорій Тютюнник і Олесь Гончар, і таким мовознавцем, як Юрій Шевельов:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Іван Рудченко «Народныя южнорусскія сказки. Выпускъ 1» (1869, Київ, з архіву Стенфордського Університету):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;От тілько що хотів Иван до колодезя пидступить — аж тут як зачхали зміі, то з носів йіх аж дим пійшов, а Иван упав замертво, дай лежить.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Андрій Молодченко «Веселка» (1887, Львів):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На решті вінъ упавъ зъ высокості замертво, прыпавъ до землі; болізно йому, а такы здайеться вырятувався!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Казки братів Грімм: в чотирьох томах» (1919, Київ — Відень, «Вернигора»):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вона хотіла помститися за те, що її не було покликано на свято, і тому, ні з ким не поздоровкавшись і, навіть, ні на кого не глянувши, вона голосно вигукнула: «Як буде королівні п'ятнадцять літ, то вколеться вона об веретено й звалиться замертво!»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Григорій Тютюнник «Вир» (1961):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Із-за Беевої гори вилізла хмара, стала у воді темною фортецею, замертво, непорушне, взялась димами, закурілась.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Олесь Гончар «Таврія» (1964; ця цитата наводиться в СУМ-11):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Останнім приплив із своїми краянами Федір Андрійка, відчайдушний шибайголова з розірваною губою, який щоліта бився на сільських храмах з хутірськими глитаєнками, а іноді і сам падав замертво, оглушений залізним шворнем, так що приносили його потім старій Андріячисі в рядні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Юрій Шерех (превдонім Шевельова a.k.a. Шнайдера — відомого мовознавця) «Шоста симфонія Миколи Куліша» зі збірки «Не для дітей» (1964, Нью-Йорк, «Пролог»):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Образ людства — це кошмарний образ гусей, що з'їли вишні з вишнівки, зробилися п'яні, попадали замертво, були общипані, але прокинулися — і от — «уранці чує: ґел-ґел-ґел. Ідуть усі до порога, голодні з похмілля і голі. Ха-ха-ха! Голі! Чому ви не смієтеся, чорт забирай!»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну але чи варто це слово використовувати, чи вважати його невдалим (не рідним) — вирішує вже кожен для себе.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;P.S.: Окрім згаданих вище альтернатив «&lt;strong&gt;мертвим&lt;/strong&gt;», «&lt;strong&gt;як/наче/неначе мертвий/неживий&lt;/strong&gt;», «&lt;strong&gt;без духу&lt;/strong&gt;», «&lt;strong&gt;трупно&lt;/strong&gt;», «&lt;strong&gt;трупом&lt;/strong&gt;» випадково натрапив на неочікуваний для мене варіант «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/namertvo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;намертво&lt;/a&gt;». Хоча це слово вживається здебільного в переносному значенні («міцно, що не можна роз'єднати») або як обставина при дієслові активної дії нападника, а не реакції постраждалого (наприклад «бити намертво») — але іноді цей прислівник вживають і стосовно реакції постраждалого (Остап Вишня, «Ружжо»: «Я стріляв так просто, щоб наполохати, а він намертво»; Василь Сологуб, «Сотвори себе», 1983: «У цю мить сталося неймовірне: мовчун у поліцайськїй формі сіконув із свого автомата, і паліяка намертво впав у сінях»; Олександр Мироненко, «Україна: початок великого шляху», 2007: «Старий ойкнув і впав намертво додолу»). Хоча, на відміну від «замертво», це слово (коли вживається не в менсі «міцно»), здається, означає лише смерть у прямому сенсі (а не просто «наче мертвий»).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-08-13T15:23:50.727" LastActivityDate="2017-08-13T15:23:50.727" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2588" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2590" CreationDate="2017-08-14T16:30:34.813" Score="8" ViewCount="176" Body="&lt;p&gt;Both words seem to be derived from the same root. Is one more favored in certain geographical areas? Or is one more closely related to Russian than the other?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Google translate list both as possible translations of &quot;help,&quot; but doesn't differentiate their meanings in any significant way. Both have the same list of synonyms, except that допомагати also has &quot;promote&quot; and &quot;avail.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastActivityDate="2017-08-14T20:39:03.537" Title="What is the difference between допомагати and допомогти?" Tags="|різниця-між-словами|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2589" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2591" CreationDate="2017-08-14T16:39:47.863" Score="5" ViewCount="139" Body="&lt;p&gt;A comment on &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/1225/259&quot;&gt;this question of mine&lt;/a&gt; alerted me to the difference.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is this a case of the linguistic equivalent of &quot;convergent evolution&quot;? I don't see how that can happen with two languages as closely linked as Russian and Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastActivityDate="2017-08-15T16:07:44.857" Title="How did питати and пытать come to have such different meanings?" Tags="|етимологія|from-russian|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2590" PostTypeId="2" ParentId="2588" CreationDate="2017-08-14T17:15:56.023" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Допомагати&lt;/em&gt; is an &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D0%B8%D0%B4_%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;imperfective verb&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Imperfective_aspect&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;aspect&lt;/a&gt;), and &lt;em&gt;допомогти&lt;/em&gt; is a &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D0%B8%D0%B4_%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;perfective verb&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Perfective_aspect&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;aspect&lt;/a&gt;). These are typical variations of verbs in Slavic languages, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_aspect_in_Slavic_languages&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;more in English here&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Imperfective&lt;/strong&gt; verbs convey:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;actions and states in progress, just ongoing states and actions, with significant course (in opinion of the speaker);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;actions that serve as a background for other (perfective) actions, ex. &lt;em&gt;коли зателефонували, я читав книгу&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;I was reading the book when the telephone rang&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;simultaneous actions, ex. &lt;em&gt;читатиму книгу, коли брат писатиме листа&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;I will be reading the book while brother will be writing the letter&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;durative actions, lasting through some time, e.g. &lt;em&gt;кричав&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;he was shouting&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;смикатиметься&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;it will be vibrating&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;aimless motions, ex. &lt;em&gt;ходжу&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;I am walking here and there&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;multiple (iterative) actions, ex. &lt;em&gt;дописувати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;to insert many times to the text&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;виходитимемо&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;we will go out (many times)&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;actions heading towards no or an unspecified purpose: &lt;em&gt;писатиму листа&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;I will be writing the letter&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;continuous states, ex. &lt;em&gt;стоятиму&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;I will be standing&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Perfective&lt;/strong&gt; verbs can refer to the past or to the future, but not to present actions – an action happening now cannot be ended, so it cannot be perfective. Perfective verbs convey:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;states and actions that are seen as having finished (even if a second ago) or becoming so in a future time-point, have no significant course, have short duration or are treated as a whole by the speaker, ex. &lt;em&gt;закричав&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;he shouted&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перемішав&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;it will stir (only once)&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;single-time actions, ex. &lt;em&gt;дописати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;to insert to the text&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вийшов&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;he went out&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;actions whose goals are seen as having been achieved, even if with difficulty, ex. &lt;em&gt;прочитав&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;I have read&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дочитала&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;she finished reading and found what she had sought&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;circumstancial actions leading up to a state, ex. &lt;em&gt;покохала&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;she came to love&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зрозумієш&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;you (sg.) will understand&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;взнаємо&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;we will get to know&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;the beginning of the action or the state, ex. &lt;em&gt;встану&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;I will stand up (and I will stand)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;почервонів&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;he reddened&lt;/em&gt;;&#xA;the end of the action or the state, ex. &lt;em&gt;доспівай&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;sing until the end&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;actions executed in many places, on many objects or by many subjects at the same time, ex. &lt;em&gt;повиносив&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;he carried out (many things)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;виламають&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;they will break out in many places&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;повирізати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;to cut off many items&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;actions or states when they are seen as constituting a lexeme-specific block of time (Aktionsart), ex. &lt;em&gt;постою&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;I will stand for a little time&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;побув&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;he was (there) for some time&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-08-14T20:39:03.537" LastActivityDate="2017-08-14T20:39:03.537" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2591" PostTypeId="2" ParentId="2589" CreationDate="2017-08-15T15:14:24.470" Score="5" Body="&lt;p&gt;Well, IMHO meanings of &lt;em&gt;питати&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;пытать&lt;/em&gt; can be considered as relatively close. Although in most Slavic languages &lt;em&gt;питати&lt;/em&gt; and similar words really mean something like “to ask”, but there are nuances:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Russian — to torture, (colloquial) to try / to attempt / to check, (colloquial dated) to ask / to inquire / to question (&lt;em&gt;see &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D0%BF%D1%8B%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%8C#Verb&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;in Wiktionary&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Slovak, Moravian, Macedonian — to ask / to beg &lt;em&gt;(actually, I was unable to verify that the word really has “to beg”-like connotation through modern dictionaries, but, as &lt;a href=&quot;//vasmer.lexicography.online/%D0%BF/%D0%BF%D1%8B%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Vasmer's&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Melnychuk's&lt;/a&gt; etymological dictionaries both claim that, I suppose that at least it was partially true for that languages in some past times)&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Lower Sorbian, Upper Sorbian — to look for / to search / to find &lt;em&gt;(according to Melnychuk's etymological dictionary and&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/pyta%C5%9B#Lower_Sorbian&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;pytaś &lt;em&gt;in Wiktionary&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;i&gt;)&lt;/i&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I consider first two entries in the above list to be approximately the same: simply the word got meaning of something like polite plea/supplication in some languages/dialects and of hard high-pressure interrogation in others; except that meaning in Russian was then somehow shifted to tortures (personally I suppose either “check” → “test/temptation (Christianity)” → “mental anguish/tortures” → “any tortures”, or “question” → “interrogation with tortures” → “tortures of any kind” path — though I don't have enough competence to make such assumptions reliably). It is not uncommon for Slavic languages to have diverging meanings for similar/cognate words, e.g. Russian &lt;em&gt;вонь&lt;/em&gt; means “stink”/“stench” while Czech &lt;em&gt;vůně&lt;/em&gt; means “fragrance” (pleasant sensation) or “smell” (neutral word). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Both Ukrainian &lt;em&gt;питати&lt;/em&gt; and Russian &lt;em&gt;пытать&lt;/em&gt; certainly derive from same origin (see Proto-Slavic &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/pytati&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;*pytati&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;). Modern usage of the root &lt;em&gt;пит&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ukrainian:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;words related to questions/requests/inquires: &lt;em&gt;допи́тливий&lt;/em&gt; “curious”, &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/1225&quot;&gt;&lt;em&gt;питання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;запит&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;опи́тувати&lt;/em&gt; “to poll/survey“, &lt;em&gt;по́пит&lt;/em&gt; “demand”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;still some minority of words per my opinion more relate to checks/attempts/trials rather than to questions/requests/inquires: &lt;em&gt;і́спит&lt;/em&gt; “exam”, dated words: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BF%D0%B8%D1%82&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;спит&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BF%D0%B8%D1%82&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;спи́ток&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BF%D0%B8%D1%82&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;по́спит&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In modern Russian, it is hard for me to somehow categorize &lt;em&gt;пыт&lt;/em&gt;-words. Such words can have not only one of the three meanings mentioned in the beginning of this answer for &lt;em&gt;пытать&lt;/em&gt; (although &lt;em&gt;пытать&lt;/em&gt; tends to the 3rd, its cognates can refer to any of the following: (1) to ask / to inquire / to question, (2) to try / to attempt / to check, (3) to torture), but also some intermediate state between them. &lt;em&gt;Пытка&lt;/em&gt; “torture”, &lt;em&gt;попытка&lt;/em&gt; “attempt”, &lt;em&gt;пытаться&lt;/em&gt; “to try”, &lt;em&gt;опыт&lt;/em&gt; “experience”, &lt;em&gt;испытание&lt;/em&gt; “test”, &lt;em&gt;испытывать&lt;/em&gt; “to feel”, &lt;em&gt;пытливый&lt;/em&gt; “curious”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: No, I'd not call it “convergent evolution”. Convergent evolution — that's when some things with different natures/origins get similar traits due to influence of somewhat similar environments. I'd better say “convergent evolution” for Ukrainian &lt;em&gt;питати&lt;/em&gt; and Russian &lt;em&gt;питать&lt;/em&gt; (“to feed”); or for Ukrainian &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/284&quot;&gt;&lt;em&gt;керувати&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;кермувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. While in the case you've asked about it looks more like fork/divergence of Old East Slavic word.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-15T16:07:44.857" LastActivityDate="2017-08-15T16:07:44.857" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2592" PostTypeId="2" ParentId="53" CreationDate="2017-08-16T12:46:40.560" Score="7" Body="&lt;p&gt;Раджу для початку почитати статтю: &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk402/TK_wisnyk402_morhun&amp;#39;uk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Моргунюк В. Українська мова і український правопис про повновартість українських фонем і та и / Виталь Моргунюк // Вісник Держ. ун-ту «Львівська політехніка». Серія «Проблеми української термінології» : матер. 6-ї Міжн. наук. конф. СловоСвіт 2000. – 2000. – № 402.  – С. 41–45.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коротко: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Буква «ї» завжди позначає звукосполучення [ji] &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Насправді, також позначає /&lt;strong&gt;йи&lt;/strong&gt;/. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;встановлення одоманіття в написанні апострофа з усіма йотованими буквами, &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, та от тільки &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; серйозно відрізняється від решти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В сучасному правописі — так, особливо через значного впливу московської мови, де &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;, майже завше помʼякшує як „наша“ &lt;em&gt;і&lt;/em&gt;, та &lt;em&gt;ы&lt;/em&gt; поводять ся подібним чинном. А в загальному випадку — ніяких різниць немає, коли не брати московські унормування. Особливо це було б помітним, коли писати йотовані за драгоманівкою. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Ї&lt;/code&gt; — йотований самозвук&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt; до &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;А йотовані відрізняються від звичних самозвуків — попереду &lt;code&gt;й&lt;/code&gt; чи помʼякшує попередній співзвук&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але наразі &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; помʼякшує (для порівняння: московські &lt;code&gt;е&lt;/code&gt; &lt;code&gt;и&lt;/code&gt;), а &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt; ні. &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/66463&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис 1892&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt; є найлоґічнішим рішенням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Завжди перед &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; &lt;strong&gt;твердо&lt;/strong&gt; вимовляємо звуки, які в нашій мові ніколи не бувають мʼякими — &lt;code&gt;б&lt;/code&gt; &lt;code&gt;в&lt;/code&gt; &lt;code&gt;г&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ж&lt;/code&gt; &lt;code&gt;к&lt;/code&gt; &lt;code&gt;м&lt;/code&gt; &lt;code&gt;п&lt;/code&gt; &lt;code&gt;р&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ф&lt;/code&gt; &lt;code&gt;х&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ч&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ш&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;біг, вінок, гілка, жінка, кіт, місто, пірʼя, річка, фіртка, хіть, чітко, шість&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Твердо&lt;/strong&gt; вимовляємо співзвуки &lt;code&gt;д&lt;/code&gt; &lt;code&gt;т&lt;/code&gt; &lt;code&gt;л&lt;/code&gt; &lt;code&gt;н&lt;/code&gt; &lt;code&gt;з&lt;/code&gt; &lt;code&gt;с&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ц&lt;/code&gt; перед &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; в тих словах, в яких цей звук чергується з &lt;code&gt;о&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;дім (до дому), стіл (до столу), ніч (до ночі), ніс (до носа), сіль (до солі), росіл, спосіб; у множині: осіб (особа), ніг (нога)&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мʼяко&lt;/strong&gt; вимовляємо співзвуки &lt;code&gt;д&lt;/code&gt; &lt;code&gt;т&lt;/code&gt; &lt;code&gt;л&lt;/code&gt; &lt;code&gt;н&lt;/code&gt; &lt;code&gt;з&lt;/code&gt; &lt;code&gt;с&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ц&lt;/code&gt; перед &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; в тих словах, в яких цей звук не чергується з &lt;code&gt;о&lt;/code&gt; (де в старословʼянській мові писали &lt;code&gt;Ѣ&lt;/code&gt;): &lt;em&gt;дїд, дїйсно, дїло, тїло, лїс, лїд (леду), залїзо, слїд, слїпий, снїг, нинї, нїмий, зїлля, сїно, сїсти, сїчень, сїяти, сусїд, цїдити, цїкавий, цїна.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи твердник&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt; надлишковий?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Краще переглянути &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1095/&quot;&gt;взаємозалежності&lt;/a&gt; &lt;code&gt;й&lt;/code&gt; = &lt;code&gt;ь&lt;/code&gt; чи надлишковості йотованих самозвуків: &lt;code&gt;я&lt;/code&gt; = &lt;code&gt;йа&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ьа&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Твердий та мʼякий — взаємозалежні: не мʼякий, отже твердий&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більшість абеток словʼянських, особливо західних, мов дуже охочі до&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Багатьох &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/%C4%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мʼяких співзвуків&lt;/a&gt; (словацька &lt;code&gt;ľ&lt;/code&gt;) чи &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Czech_orthography#Letter_.C4.9A&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;йотованих самозвуків&lt;/a&gt; (чеська &lt;code&gt;ě&lt;/code&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D1%82%D0%BA%D0%B0#.D0.9C.D0.BE.D0.BD.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D0.B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Комбінацій&lt;/a&gt;, наприклад: &lt;code&gt;співзвук&lt;/code&gt; &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; (як &lt;code&gt;ь&lt;/code&gt;) &lt;code&gt;самозвук&lt;/code&gt; (польська &lt;code&gt;nie&lt;/code&gt;), що є самобмеженням&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для української латиниці твердник, гадаю, все-таки не завадить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По суті, це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;драгоманівка&lt;/a&gt;, котра зручна не тільки для точнішого відтворення звуку, але й суттєво полегшує відміннювання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо нічого не змінювати, то твердник потрібний, навіть після суто твердих співзвуків — уникнення неможливості помʼякшення та збільшенню нелоґічності; утримування твердості&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Показовий приклад: инколи наразі &lt;code&gt;щ&lt;/code&gt; вимовляють московським варіянтом (наближене до звуку &lt;code&gt;ш&lt;/code&gt;), натомість правильно &lt;code&gt;шч&lt;/code&gt; — так пишуть білоруси й західні словʼяни, тому сподіватись на „запамʼятають як правильно“ — не найкраще рішення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виноска&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Голосна (див. п. 3)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приголосний (див. п. 3)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Руска правопись 1892 року, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BD_%D0%A1%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8C-%D0%A1%D1%82%D0%BE%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Степан Смаль-Стоцький&lt;/a&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Літера чи знак для твердості попереднього звуку — апостроф, твердий знак&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D1%80%D0%B8%D1%84%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Шрифт&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-07-17T14:07:08.627" LastActivityDate="2018-07-17T14:07:08.627" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2593" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2594" CreationDate="2017-08-17T11:00:56.317" Score="6" ViewCount="10669" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словопедія:&#xA;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53407/359844.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://slovopedia.org.ua/49/53407/359844.html&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У всіх прикладах і один, і інший варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;СУМ:&#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidnimaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/pidnimaty&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те саме.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Офіційний сайт української мови: &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://ukrainskamova.com/search/&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі вважає їх синонімами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому так? Це просто два слова, які в українській мові завжди існували паралельно, чи є якась конкретна причина, чому такі схожі слова мають одне й те саме значення і вважаються взаємозамінними?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-08-17T18:21:18.387" Title="&quot;Підіймати&quot; vs &quot;піднімати&quot;. Звідки два слова?" Tags="|етимологія|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2594" PostTypeId="2" ParentId="2593" CreationDate="2017-08-17T14:00:25.577" Score="6" Body="&lt;p&gt;Є давноруський корінь (присутній, наприклад, у праслов'янских &lt;em&gt;*jьmǫ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;*jęti&lt;/em&gt;), що в сучасних словах може приймати доволі різні форми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;-(й)м-: мати, виймати, відіймати, діймати, займ (-ати, -аний), найм (-ати, -аний, -ит, -ичка), обійми (-ати), пере́йми (-атися), підіймати, піймати, при́йми (-ати);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;-єм-: ємкий (-ність, -нісний), виємний, від'ємний, взаємний, об'єм, приємний, роз'єм; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;-їм-: виїмка (-ок, -частий); &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;-йом-: зйомка, найомний, підйом, прийом; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;-нім-: віднімати, знімати, піднімати, рознімати; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;-(й)н-: йняти, виняток (вийняти), відняти, дійняти, зайняти, зняти, найняти, обійняти, підняти (підійняти), перейняти, прийняти, розняти. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це все однокорінні слова (навіть якщо в сучасній морфології їх не розглядають як однокорінні, етимологічно вони з одного коріння). В інших слов'янських мовах є подібні корені / виявлення одного кореня (наприклад: &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%A8%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0%BD:%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B2:%D1%8F%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;у російській мові&lt;/a&gt; (натиснути «показать» справа)) — хоча в різних мовах міра представлення різних варіантів може бути різною (зокрема дехто вважає, що ряд &lt;em&gt;-йом-&lt;/em&gt; в українській мові &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/1264&quot;&gt;має бути коротшим&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?f=6&amp;amp;t=7385&amp;amp;p=27943#p27945&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;повністю прибраним&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Під-&lt;/em&gt; — не єдиний префікс, що присутній одночасно в декількох рядах. У деяких випадках різні варіанти кореня при якомусь префіксі дають одне й те саме значення (наприклад: &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=13198&amp;amp;page=432&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відіймати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;віднімати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;), в деяких випадках набувають трохи різних конотацій (наприклад: &lt;em&gt;приймати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;прийняти&lt;/em&gt; — недоконане і доконане), а в деяких — істотно відрізняються за значенням (наприклад: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obijmy&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;обі́йми&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ob.jem&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;об'є́ми&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjmy&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;при́йми&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjom&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;прийо́ми&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;). Причому при повному збігу значень декількох де-факто наявних варіантів іноді лише один з них визнається літературним (наприклад: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%96%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розіймати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/roznimaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;рознімати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;), а іноді — декілька (наприклад: &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=13198&amp;amp;page=432&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відіймати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;віднімати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidnimaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;підіймати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;піднімати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;P.S.: Того ж походження деякі слова з &lt;em&gt;-дій-&lt;/em&gt;: діймати/дійняти, &lt;em&gt;здіймати/здійняти&lt;/em&gt;, (рідковживане) &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/roznimaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;роздіймати/роздійняти&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. Хоча комусь може здаватися, що &lt;em&gt;-дій-&lt;/em&gt; у них є коренем (як в &lt;em&gt;дія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;діяти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;діяльність&lt;/em&gt;) — але «Етимологічний словник української мови» О.&amp;nbsp;Мельнчука (том 2, ст.&amp;nbsp;296–297, «іма́ти») та інші джерела (В.&amp;nbsp;Науменко, «Обзор фонетических особенностей малорусской рѣчи», &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=kshHAQAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%B4%D1%96%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8,+%D0%BA%D0%BE%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B5+%D0%BC%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D0%BE+%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D1%8F%D1%81%D0%BD%D1%8F%D1%82%D1%8C+%D0%B2%D0%BB%D1%96%D1%8F%D0%BD%D1%96%D0%B5%D0%BC%D1%8A+%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B0+%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%B8,+%D1%82.+%D0%B5.+%D1%87%D1%82%D0%BE+%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0+%D0%B7%D0%B4%D1%96%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%8C+%D0%BA%D0%B0%D0%BA%D1%8A-%D0%B1%D1%8B+%D0%BF%D0%BE+%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%86%D1%83+%D0%BFi%D0%B4%D1%96%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8+(%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D1%8A-%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D0%BE-%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%BFi%D0%B4%D1%96-%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8)&amp;quot;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ст.&amp;nbsp;77&lt;/a&gt;) визначають етимологію, згідно з якою коренем виявляється таки &lt;em&gt;-йм-/-йн-&lt;/em&gt;. А от, наприклад, &lt;em&gt;знайти&lt;/em&gt; (хоча комусь може спа́сти на думку, що &lt;em&gt;-й-&lt;/em&gt; там є залишком старого &lt;em&gt;-йм-&lt;/em&gt;) — це вже інші похождення (від &lt;em&gt;найти&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;йти&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;*jьdǫ&lt;/em&gt;) і корінь (&lt;em&gt;-йт-&lt;/em&gt;).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-17T18:21:18.387" LastActivityDate="2017-08-17T18:21:18.387" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2595" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-17T16:02:31.870" Score="7" ViewCount="281" Body="&lt;p&gt;Причина створення — &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2585/#comment4313_2586&quot;&gt;запитання&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Що таке &lt;em&gt;пні&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;наростки&lt;/em&gt;?&lt;br&gt;&#xA;  — Звідки походить така термінолоґія? Ніколи не бачив.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут все про мовознавчу термінолоґію, включно давні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:09:40.230" LastActivityDate="2019-05-13T21:01:14.850" Title="Мовознавча термінолоґія" Tags="|альтернативні-правописи|означення|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2596" PostTypeId="2" ParentId="2595" CreationDate="2017-08-17T16:03:06.750" Score="7" Body="&lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%B2_%D0%9C%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%84%D0%B0%D0%BD_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Митрофан Дикарів&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&lt;sub&gt;(наприклад: &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Starkov_Valerii/Lysty_Mytrofana_ta_Uliany_Dykarevykh_do_Mykhaila_Hrushevskoho/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лист Грушевському&lt;/a&gt; від 31.05.1896 (ст.&amp;nbsp;487–488), &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Dykariv_Mytrofan/Posmertni_pysannia_Mytrofana_Dykareva_z_polia_folkloru_i_mitolohii/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Мітольоґічні уривки»&lt;/a&gt; (ст.&amp;nbsp;200))&lt;/sub&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;звуки:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;самоголос&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;голосний&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;суголос&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приголосний&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/66463&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Руска правопись, Степан Смаль-Стоцький, 1892&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;звуки:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;самозвук&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;голосний&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;співзвук&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приголосний&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;двозвук&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B8%D1%84%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дифтонґ&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;безголосий&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BB%D1%83%D1%85%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;глухий&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;частини слова:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;приставка&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;префікс&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;пень&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;основа слова&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;наросток&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;суфікс&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;частини мови:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;приложник&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прикметник&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;члени речення:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;приложенє&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прикладка&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;орфографічні знаки:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;роздїлка&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%84%D1%96%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дефіс&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перепинанє&lt;/em&gt; — пунктуація:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;протинка&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;за́пинка&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%B0_(%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B4%D1%96%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BA)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кома&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;знак серединий&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%BF%D0%BA%D0%B0_%D0%B7_%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;крапка з комою&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;павза&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D1%80%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тире&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;знаки наведеня&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%BF%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лапки&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;питайник&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D0%BA_%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знак питання&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;окличник&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D0%BA_%D0%BE%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знак оклику&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/node/181&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис, Народній комісаріят освіти У.&amp;nbsp;С.&amp;nbsp;Р.&amp;nbsp;Р., Харків, 1929&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&lt;sub&gt;(також відомий як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;харківський правопис, правопис Голоскевича або скрипниківка&lt;/a&gt;), &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/266&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-Російський словник&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;частини слова:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;приросток&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;префікс&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;пень&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;основа слова&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;наросток&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;суфікс&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;помічні при альфабеті знаки&lt;/em&gt;, окрім розділових:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;розділка&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%84%D1%96%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дефіс&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пунктуація:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;середник&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%BF%D0%BA%D0%B0_%D0%B7_%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;крапка з комою&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;риска&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D1%80%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тире&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-05-13T21:01:14.850" LastActivityDate="2019-05-13T21:01:14.850" CommentCount="1" CommunityOwnedDate="2017-08-17T16:03:06.750" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2597" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2598" CreationDate="2017-08-18T11:08:07.420" Score="5" ViewCount="171" Body="&lt;p&gt;Зустрілося у двох статтях слово &lt;strong&gt;&lt;code&gt;істерн&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://hromadskeradio.org/programs/rankova-hvylya/romantychnyy-istern-pro-tarasa-shevchenka-znimayut-v-ukrayini-i-kazahstani&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Романтичний &lt;em&gt;&lt;code&gt;істерн&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; про Тараса Шевченка знімають в Україні і Казахстані&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Андрій Куликов: Фабула і жанр фільму?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Олександр Денисенко: Це романтичний &lt;strong&gt;&lt;code&gt;істерн&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://life.pravda.com.ua/culture/2017/08/8/225772/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Перший український &lt;em&gt;&lt;code&gt;істерн&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;: як екранізують роман Жадана &quot;Ворошиловград&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тож це буде вестерн. Точніше його різновид – &lt;strong&gt;&lt;code&gt;істерн&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, адже дія&#xA;  відбувається у східній півкулі.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А нині починає вимальовуватися жанр &lt;strong&gt;&lt;code&gt;істерну&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; та основний конфлікт&#xA;  фільму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Результат пошуку значення не тішить: лише статті у Вікіпедії (російській та англійській версіях).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;И́стерн&lt;/a&gt;&#xA;  (англ. eastern — «восточный») или остерн (нем. ostern) — жанр&#xA;  приключенческих фильмов, названный так по аналогии с вестерном. Иногда&#xA;  среди западных критиков для обозначения подобных фильмов, снятых в&#xA;  СССР, использовался пренебрежительный термин «борщ-вестерн» (по&#xA;  аналогии с итальянскими «спагетти-вестернами»).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Ostern&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;The Ostern (Eastern)&lt;/a&gt; or Red Western (also known as &quot;Borscht Western&quot;) was the Soviet Union and&#xA;  Eastern Bloc countries' take on the Western. The term refers to two&#xA;  related genres:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Proper Red Westerns, set in America's 'Wild West', such as Lemonade&#xA;  Joe (Czechoslovakia, 1964), or the East-German The Sons of Great Bear&#xA;  (1966) or The Oil, the Baby and the Transylvanians (Romania, 1981), or&#xA;  A Man from the Boulevard des Capucines (USSR, 1987), involving&#xA;  radically different themes and genres. These were mostly produced in&#xA;  Eastern European countries like East Germany and Czechoslovakia,&#xA;  rather than USSR.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Easterns (Osterns), set usually on the steppes or Asian parts of the&#xA;  USSR, especially during the Russian Revolution or the following Civil&#xA;  War. Examples of these include The Elusive Avengers (1966) and its two&#xA;  sequels, White Sun of the Desert (1969), Dauria (1971), At Home among&#xA;  Strangers (1974), The Burning Miles (1957), The Bodyguard (1979), and&#xA;  The Sixth (1981). While obviously influenced by Westerns, Easterns&#xA;  form a specific genre. The word &quot;Ostern&quot; is derived from the German&#xA;  word Ost, meaning &quot;East&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зважаючи на пояснення Вікіпедії, можна зрозуміти контекстне значення у статті про екранізацію роману Сергія Жадана.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;strong&gt;&lt;code&gt;істерну&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; про Шевченка  не все так очевидно, далебі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;То що ж таке &lt;code&gt;істерн&lt;/code&gt; і чи доречне його вживання в контексті наведених вище прикладів?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2019-01-05T13:56:46.753" Title="Що ж таке &quot;істерн&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|неологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2598" PostTypeId="2" ParentId="2597" CreationDate="2017-08-18T14:14:24.037" Score="6" Body="&lt;p&gt;Мені здається, може бути й доречним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я розумію слово &lt;em&gt;істерн&lt;/em&gt; таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;це або фільми про &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%97%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дикий Захід&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;знятий&lt;/strong&gt; у країнах, які традиційно відносять до Сходу, а не до &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D1%86%D0%B8%D0%B2%D1%96%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Заходу&lt;/a&gt;, в тому числі, наприклад, в СРСР чи сучасних країнах колишнього СРСР; приклад — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%92%D0%B5%D0%B4%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%86%D1%96_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BC)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Сини Великої Ведмедиці»&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;або фільм, події якого відбуваються на Сході, але антураж якого є типовим для класичних &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вестернів&lt;/a&gt;; наприклад — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%96%D0%B9_%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4_%D1%87%D1%83%D0%B6%D0%B8%D1%85,_%D1%87%D1%83%D0%B6%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4_%D1%81%D0%B2%D0%BE%D1%97%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Свій серед чужих, чужий серед своїх»&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не знаю, який сюжет і антураж у наданих Вами прикладах; тим більше, що антураж (і його влучання в певну категорію) — поняття суб'єктивне; але цілком визнаю за мовцем право використати це слово для підкреслення певних особливостей твору.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдине що мені здається нелогічним — це те, чому раптом Україна (навіть східна її частина, де, здається, розгортаються події «Ворошиловграда» Сергія Жадана) належить до Східного світу. З іншого боку, Україну, як країну Східної Європи і колишнього СРСР, часто просто за інерцією сприймають як пост-СРСР — тим більше, що події «Ворошиловграда», здається, вимальовуються саме на тлі руїн СРСР. Щодо фільму «Тарас. Повернення», то його події, здається, взагалі відбуваються в Казахстані, куди Шевченка було відправлено у зіслання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Якби мене попросили розшифрувати, що таке «класичний антураж вестернів», то я би, мабуть, сказав, що це твори про боротьбу сильних і мужніх людей (часто дихотомічно поділених на «хороших» і «поганих») в умовах «дикого» суспільства (коли органи правосуддя не працюють і кожен сам за себе, слабкі не виживають) з певним ореолом романтично-героїчного пафосу навколо персонажів. Зазвичай події відбуваються в минулому — за широкого розповсюдження вогнепальної зброї, але до широкого розповсюдження індивідуальних автомобілів — в сільській (часто степовій) місцині і теплому (але нелегкому) кліматі. Також, мабуть, умовою має бути не абсолютна дикість людької цивілізації — радше «острови» дикості у світі, що в окремих своїх частинах є досить розвиненим («десь там є міста»), а не первісний рівень розвитку усієї цивілізації — і на тлі цього підкреслюється мужність і рішучість героїв.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-08-18T18:39:53.613" LastActivityDate="2017-08-18T18:39:53.613" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2599" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-18T18:48:51.020" Score="7" ViewCount="98" Body="&lt;p&gt;Дослівно: нова стріла, що з'явилася в чиємусь колчані. Але це вживають у переносному значенні (типу: нове вміння, новий засіб).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, в статті &lt;a href=&quot;http://nautil.us/blog/this-mans-immune-system-got-a-cancer_killing-update&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«This Man's Immune System Got a Cancer-killing Update»&lt;/a&gt; («Людина, чия імунна система була покращена, щоб могти знищувати рак») є така фраза:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Loren approached Ludwig about a new arrow that doctors at Penn had in their quiver.&lt;br&gt;&#xA;  (Лорен повідомила Людвіга про нову стрілу, яку лікарі &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%83%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пенну&lt;/a&gt; мали в своєму колчані.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В російському перекладі на GeekTimes, наприклад, воно перекладене &lt;a href=&quot;//geektimes.ru/post/292143/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;так&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лорен предложила Людвигу новый трюк, появившийся в списке у докторов института.&lt;br&gt;&#xA;  (Лорен запропонувала Людвігу новий трюк, що з'явився в переліку в докторів іституту.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але «трюк», на мою думку, є звуженням значення. «Нова стріла в колчані» (англійською) можна сказати про будь-який новий навик, нове вміння, нову здатність. «Трюк» же ж (англійське «trick»), щонайменше в програмуванні, має конотацію не якоїсь ґрунтовної навички, а дрібної, поверхневої чи напівхалтурної, яка не є надійною і не щоразу спрацює. Хоча в контексті вищезазначеної статті це частково так (еспериментальна недосліджена методика, результати якої на момент її застосування були непередбачувані, що спрацьовує не щоразу і іноді вбиває пацієнтів) — але в загальному випадку «new arrow in quiver», мені здається, такої конотації не має. Окрім того, «новий трюк у списку (переліку)» для мене виглядає якимсь недолугим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якийсь український вислів, що добре відповідає виразу «new arrow in quiver»?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.&amp;nbsp;S.: &lt;a href=&quot;//www.quora.com/What-is-the-meaning-of-the-expression-one-more-arrow-in-the-quiver&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;додаткова інформація про англійський вираз&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-18T19:04:01.167" LastActivityDate="2018-10-01T21:07:43.927" Title="Як перекласти «a new arrow one has in his quiver»?" Tags="|переклад|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2600" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2602" CreationDate="2017-08-19T08:50:21.570" Score="7" ViewCount="10964" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://languagetool.org/uk/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;LanguageTool&lt;/a&gt; в ґуґл-докс сказав мені отаке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;будучи - помилкове слово, виправлення: бувши.&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?t=5380&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;російсько-українських словниках&lt;/a&gt; це підтверджують.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо це правда, чому &lt;a href=&quot;https://snag.gy/VB081Q.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словники України онлайн&lt;/a&gt; дають цю форму дієприслівника, як одну з можливих?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-08-20T09:36:58.090" Title="&quot;Будучи&quot; й &quot;бувши&quot;. Перше - неправильне?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|помилки|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2601" PostTypeId="2" ParentId="2600" CreationDate="2017-08-19T13:00:24.753" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис. — К.: Наукова думка, 2015.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 85. ДІЄПРИСЛІВНИК&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дієприслівники теперішнього часу&lt;/strong&gt; утворюються від основи дієслова теперішнього часу за допомогою суфіксів &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-учи&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;code&gt;(-ючи)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ачи&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;code&gt;(-ячи)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;. Суфікс &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-учи (-ючи)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; виступає &lt;strong&gt;в дієприслівниках, утворених від дієслів першої&#xA;  дієвідміни&lt;/strong&gt;, а суфікс &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ачи (-ячи)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;в дієприслівниках,&#xA;  утворених від дієслів другої дієвідміни&lt;/strong&gt;: б&lt;em&gt;еруть — беручи,&#xA;  виробляють — виробляючи, ідуть — ідучи, кажуть — кажучи; бачать —&#xA;  бачачи, летять — летячи, сидять — сидячи, сплять — сплячи&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дієприслівники минулого часу&lt;/strong&gt; утворюються від основи дієслова минулого часу чоловічого роду за допомогою суфікса &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ши&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (після&#xA;  основи на приголосний) і &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-вши&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (після основи на голосний): &lt;em&gt;брав&#xA;  — бравши, купував — купувавши, купив — купивши, налетів — налетівши;&#xA;  приніс — принісши, спік — спікши, став — ставши&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ushchuk.files.wordpress.com/2013/09/d196.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;І.П.Ющук. Практикум з правопису і граматики української мови. Посібник.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 91. Творення і вживання дієприслівників&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дієприслівник означає другорядну дію порівняно з основною дією того&#xA;  самого предмета: &lt;em&gt;Відпочиваючи, читаю.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дієприслівники бувають недоконаного і доконаного виду. Час у них не&#xA;  визначаємо.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1. Дієприслівники недоконаного виду (що роблячи? ) називають дію, одночасну з основною дією&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вони творяться від теперішнього часу дієслова за допомогою суфіксів&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-учи&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (на письмі ще &lt;strong&gt;–ючи&lt;/strong&gt;) для І дієвідміни і &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ачи&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ячи&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;) для II дієвідміни. Для цього досить дієслово поставити в&#xA;  3-й особі множини теперішнього часу (що роблять? ) і -ть замінити на&#xA;  -чи (пор. § 81.2): &lt;em&gt;несуть — несучи, борються — борючись, гуркотять — гуркотячи&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;У кінці дієприслівників завжди пишеться буква и. Дієприслівники треба відрізняти від близьких за звучанням активних дієприкметників у&#xA;  називному відмінку множини, які на відміну від дієприслівників мають&#xA;  закінчення -і: дієприслівники відповідають на питання що роблячи?&#xA;  (сяючи, ревучи, сидячи), дієприкметники—на питання які? (сяючі,&#xA;  ревучі, сидячі).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;3. Дієприслівники доконаного виду (що зробивши? ) називають дію,яка передує основній дії:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Відпочивши, читаю.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вони творяться від минулого часу дієслова доконаного виду (що зробив?)&#xA;  за допомогою суфікса &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-ши&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;сказав — сказавши, приніс — принісши,&#xA;  переміг — перемігши&lt;/em&gt;. У кінці цих дієприслівників теж завжди пишеться&#xA;  буква и.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Дієприслівник можна вживати лише тоді, коли в реченні до одного діяча відноситься щонайменше дві дії. У такому разі дієприслівником&#xA;  позначають менш важливу, другорядну дію.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, не можна вжити дієприслівник в реченні &lt;em&gt;Коли в грядуще&#xA;  дивимось сьогодні, нам уявляються лави молоді&lt;/em&gt;, бо тут кожна дія&#xA;  стосується іншого діяча: дивимось — ми, а уявляються (хто? щ о?) —&#xA;  лави. І навпаки, в реченні &lt;em&gt;Коли в грядуще дивимось сьогодні, бачим&#xA;  лави молоді&lt;/em&gt; можна вжити дієприслівник, бо обидві дії стосуються того&#xA;  самого діяча ми — ми дивимось і ми бачим: &lt;em&gt;В грядуще дивлячись&#xA;  сьогодні, ми бачим лави молоді...&lt;/em&gt; (М.Нагнибіда.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Попри те, що професор Ющук вважає, що дієприслівники не розрізняються за часом, а тільки за видом, в обох джерелах відсутні будь-які застереження щодо існування дієприслівника &lt;code&gt;будучи&lt;/code&gt; (чи то теперішнього часу, чи недоконаного виду).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Можливо, LanguageTool в ґуґл-докс вказав на помилку, з огляду часової (видової) неузгодженості (треба дивитися речення).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.P.S. Цікаво, що у статті &quot;Росіянизм&quot; на ресурсі &lt;a href=&quot;http://www.wikiwand.com/uk/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D1%8F%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikiwand&lt;/a&gt; дієприслівник &lt;code&gt;будучи&lt;/code&gt; вжито чотири рази. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="311" LastEditDate="2017-08-19T15:17:06.360" LastActivityDate="2017-08-19T15:17:06.360" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2602" PostTypeId="2" ParentId="2600" CreationDate="2017-08-19T14:13:19.937" Score="7" Body="&lt;h3&gt;Не стовідсоткова надійність «Словників України on-line»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словники України on-line» створювалися в напівавтоматичному режимі і містять певну кількість помилок (див. розділ &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8_on-line#.D0.9D.D0.B5.D1.82.D0.BE.D1.87.D0.BD.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.96_.D0.B5.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.82.D1.80.D0.BE.D0.BD.D0.BD.D0.BE.D1.97_.D0.BB.D0.B5.D0.BA.D1.81.D0.B8.D0.BA.D0.BE.D0.B3.D1.80.D0.B0.D1.84.D1.96.D1.87.D0.BD.D0.BE.D1.97_.D1.81.D0.B8.D1.81.D1.82.D0.B5.D0.BC.D0.B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Неточності електронної лексикографічної системи» в статті про «Словники України on-line» в українській Вікіпедії&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча зараз більшість помилок виправлена, поодинокі все ще трапляються. Наприклад, &lt;em&gt;Янисъярві&lt;/em&gt; (sic! з російським твердим знаком) — в українській Вікіпедії навіть є стаття &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%BD%D0%B8%D1%81%D1%8A%D1%8F%D1%80%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Янисъярві&lt;/a&gt;, що перенаправляє на вищеназваний розділ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якби інші словники «будучи» не містили — то це можна було б вважати ще однією помилкою «Словників України on-line». При цьому, як підказала Oksana Gubrenko, слід перевіряти наявність цього слова не лише в головному переліку слів, а й у статті про дієслово «бути», формою якого може бути дієприслівник «будучи». Крім того, словники не зобов'язані перелічувати всі форми — відсутність згадок про слово «будучи» у словнику, що не наводить дієприслівники й для інших дієслів, не є аргументом проти «будучи».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;За існування «будучи»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачний «Словник української мови» в 20 томах 2010-х років (що теж, як і «Словники україни on-line», створювався під егідою Національної академії наук України), хоча й не містить статті про слово «будучи» (але й не зобов'язаний містити, це лише форма; до речі, містить статтю «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=5801&amp;amp;page=215&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;будучий&lt;/a&gt;»), проте &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%83%D1%87%D0%B8+site:http://services.ulif.org.ua/expl/&amp;amp;filter=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;згадує його в прикладах&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Для мене нема в тім нічого лякаючого бачити, як хтось вправляється в спорті, котрим я, будучи ще академіком, займався досхочу (О.&amp;nbsp;Кобилянська);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Будучи свого часу учнем Вольтера, К.&amp;nbsp;А.&amp;nbsp;Гельвецій критично ставився до його деїстичних поглядів і повністю відійшов від ідеалізму (з наук. літ.);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ягор, спродавши якось у місті багатющий урожай полуниці і добре будучи під джмелем, на весь виторг найняв духовий оркестр, — до самої Зачіплянки грали&#xA;(О.&amp;nbsp;Гончар).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словарь росийсько-український» Уманця і Спілки (1893–1898), хоча й не містить статті про слово «будучи», &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%83%D1%87%D0%B8&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;dicts=9&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;згадує його в прикладах&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чого ми вдячни от них будучи. &lt;sub&gt;//Статутъ великого князства Литовского. (Після видання 1599 року.) Москва. 1858.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Будучи возним, маю позви і всякії листи врядовиє справедливо і пильно отдавати. &lt;sub&gt;//Звідти ж.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Притиснені будучи тяжаром сил. &lt;sub&gt;//Словарь малороссійскихъ идіомовъ или собраніе словъ несходныхъ съ русскими. Составилъ Н. Закревскій. М. 1860. Старосвѣтский бандуриста. Ст. 247–628—8°. (&lt;em&gt;[Коментар Уманця і Спілки:]&lt;/em&gt; Всїх слів 11,127, слова всї певні, але значеня їх часто переказано не вірно.)&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;А дїточки, яко немовлятки будучи, того не знають. //Богословїѧ нравоꙋ҆читεлнаѧ. Ти́помъ Братства при Цέркви Хра́ма Ѹспὲнїѧ прεст҃ы́ѧ Вл҃чици на́шεѧ Бц҃ы. Въ Лвовѣ. Ро́кꙋ ҂ѱѯ (1760).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вдова, винна будучи до скриньки міської грошей. &lt;sub&gt;//Кіевская Старина. Ежемѣсячный историческій журналъ. К.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також «будучи» &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=fQkLAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%83%D1%87%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;згадується&lt;/a&gt; в журналі «Мовознавство» 2006 року видання «Наукова думка» (знов таки НАНУ) — хоча й не знаю в якому контексті, але там є принаймні дві цитати зі словом «будучи» і якийсь перелік посилань:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;бу́дучи&lt;/em&gt; (Остр. зб., 29 зв., ЗО зв., 32, 33, 47 зв., 160 зв.; С. Зиз., 49, 73, 76, 83, 86, 89, 97, 101 &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— тож можна припустити, що вони, якщо навіть не є повними прихильниками позиції про існування слова, то принаймні всерйоз розглядають таку можливіть.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також «будучи» використовується:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чотири рази в &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=56pjZraDnAUC&amp;amp;pg=PA69&amp;amp;dq=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%83%D1%87%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;журналі «Русалка» від 1 січня 1866&lt;/a&gt;, Львів (ст.&amp;nbsp;30, 69) — в українських текстах.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тричі в якійсь &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=0g7UAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%83%D1%87%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;книзі майже без реквізитів 1907 року видання&lt;/a&gt;, причому перші два вжитки (ст.&amp;nbsp;196, 278) — явно в українських текстах.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Безліч разів у «&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D1%96%D0%B9%D0%BB%D0%B0_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Літописі Самійла Величка&lt;/a&gt;».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Безліч разів у сучасній літературі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Нейтральне&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;«Будучи» є словом-паразитом, яке багаторазово використовує Шельменко, головний персонаж комедій &lt;a href=&quot;http://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=2451&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Шельменко-денщик»&lt;/a&gt; (в іншому виданні: &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=wD5dAAAAcAAJ&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Шельменко-наймит»&lt;/a&gt;) і &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Kvitka-Osnovianenko/Shelmenko_Volostnoi_pysar/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Шельменко. Волостной писарь»&lt;/a&gt; Григорія Квітки-Основ'яненка, але герої не зобов'язані говорити абсолютно правильною мовою — і справді, в цих повістях використовується і українська, і російська, і суржик.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;Слово згадується в книзі Івана Слинько «Історичний синтаксис української мови» (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=bYA-AQAAIAAJ&amp;amp;q=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%83%D1%87%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ст.&amp;nbsp;15, 36, 43&lt;/a&gt;) — але незрозуміло, в якому констексті (можливо, якраз як слово, що вийшло чи виходить з мови).&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;Радянський «Словник української мови» в 11 томах 1970-х–1980-х років так само, як і його сучасний наступник у 20 томах, не містить статті «будучи», але &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%83%D1%87%D0%B8+site:sum.in.ua&amp;amp;filter=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;багато вживає його в цитатах&lt;/a&gt; (і містить статтю «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/buduchyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;будучий&lt;/a&gt;») — причому згадок навіть більше, ніж у сучасному словнику (навіть урахувуючи неповну доступність сучасного словника і беручи лише спільні статті, ми бачимо, що вживань поменшмало). Що теоретично, може бути й аргументом «проти», бо зменшення вжитку слова у словниках може відбивати зменшенення справжнього вжитку.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Висновки&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З усього вищезазначеного здається, що слово існує. Але наскільки його використання доречне, мені сказати важко. Можливо, воно є неоптимальним або його фактичне використання зменшується — я не намагався перевірити це.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-20T09:36:58.090" LastActivityDate="2017-08-20T09:36:58.090" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2603" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2604" CreationDate="2017-08-19T22:12:49.610" Score="13" ViewCount="16469" Body="&lt;p&gt;Моє питання може здатися непотрібним, та все ж задам його. Цікавить чи є десь праці наукові-бібліографічні, де пояснено, яке скорочення потрібно використовувати (&quot;стор.&quot;, &quot;с.&quot;, &quot;стр.&quot; чи &quot;сс.&quot;) для позначення сторінок у бібліографічному описі книги у &lt;em&gt;сучасній українській мові&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Моє поточне розуміння:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&quot;стор.&quot; — найбільш прийнятний варіант для позначення загальної кількості сторінок у бібліографії книги (аналог англійського &quot;p.&quot;);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&quot;с.&quot;, &quot;стр.&quot; — пережитки минулого. Такі самі скорочення використовують в російській мові, і тому використання цих скорочень у сучасному українському мовознавстві є небажаним;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&quot;сс.&quot; — позначення діапазону сторінок, як наприклад &quot;92–98 сс.&quot; — це всі сторінки з 92 по 98 включно. Не впевнений, що таке зараз існує (аналог англійського &quot;pp.&quot;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зауваги:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1) &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/questions/14533/usage-of-p-versus-pp-versus-pg-to-denote-page-numbers-and-page-ranges&quot;&gt;Вже є схоже запитання&lt;/a&gt; в анг. SE.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;2) Відповідь у стилі посилання на &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20161213030924/http://www.ukrbook.net:80/zakony/metodrek.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стандарт ДСТУ ГОСТ 7.1:2006 «Бібліографічний запис. Бібліографічний опис. Загальні вимоги та правила складання»&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — це не зовсім те що я шукаю. Хоча посилатися на цю працю ніхто не забороняє (як і на MLA, Chicago style тощо), бо я вважаю, що кращий метод створення бібліографії книжок українською — це використання стилю штибу MLA (і просто використовувати MLA українською, а не англійською), бо ДСТУ ГОСТ 7.1:2006 — це якась дика темінь і совковий архаїзм для мене (який провів усе своє післяшкільне освітнє життя в західних університетах, де MLA/Chicago style — це всьо).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:40:14.010" LastActivityDate="2023-01-07T07:54:21.730" Title="Використання скорочень &quot;стор.&quot; &quot;с.&quot; &quot;ст.&quot; &quot;стр.&quot; &quot;сс.&quot; тощо для позначення сторінок у бібліографічному описі книги" Tags="|правопис|скорочення|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2604" PostTypeId="2" ParentId="2603" CreationDate="2017-08-20T08:01:23.977" Score="11" Body="&lt;p&gt;Ваші побажання вже враховано.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/z0155-17&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Наказом Міністерства освіти і науки України 12.01.2017 № 40&lt;/a&gt; затверджено Вимоги до оформлення дисертації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зазначені вимоги визначають структуру та правила оформлення дисертації, зокрема й списку використаних джерел.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;11&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Список використаних джерел формується здобувачем наукового ступеня за його вибором (опціонально - в кінці кожного розділу основної&#xA;  частини дисертації) одним із таких способів:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;у порядку появи посилань у тексті;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;в алфавітному порядку прізвищ перших авторів або заголовків;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;у хронологічному порядку.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Бібліографічний опис списку використаних джерел у дисертації може&#xA;  оформлятися здобувачем наукового ступеня &lt;strong&gt;за його вибором&lt;/strong&gt; з&#xA;  урахуванням &lt;strong&gt;Національного стандарту України ДСТУ 8302:2015&#xA;  «Інформація та документація. Бібліографічне посилання. Загальні &#xA;  положення та правила складання»&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;одним зі стилів, віднесених до&#xA;  рекомендованого переліку стилів оформлення списку наукових публікацій,&#xA;  наведеного у додатку 3 до цих Вимог.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Бібліографічний опис використаного джерела може обмежуватися&#xA;  обов’язковою інформацією, необхідною для однозначної ідентифікації&#xA;  цього джерела.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додаток 3 до Вимог містить &lt;strong&gt;Рекомендований перелік стилів оформлення списку наукових публікацій&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;MLA (Modern Language Association) style.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;APA-1,2 (American Psychological Association) style.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Chicago/Turabianstyle-1.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Harvard style-1.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;ACS (American Chemical Society) style.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;AIP (American Institute of Physics) style.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;IEEE (Institute of Electrical and Electronics Engineers) style.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Vancouver style-1.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;OSCOLA.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;APS (American Physics Society) style-1.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Springer MathPhys Style-1.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж дотримуватись безпосередньо вимог вищезгаданого &lt;a href=&quot;http://library.nlu.edu.ua/Biblioteka/sait/DSTU_8302-2015.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДСТУ 8302:2015&lt;/a&gt; (який вже навряд чи можна вважати таким архаїстичним), то в Загальних положеннях зазначається:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;4.4 Елементи бібліографічного запису (заголовок і бібліографічний опис) та знаки пунктуації в бібліографічному посиланні, незалежно від&#xA;  його призначення та виду, подають згідно з ДСТУ ГОСТ 7.80 і ДСТУ ГОСТ&#xA;  7.1 з урахуванням таких особливостей:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— у заголовку бібліографічного запису подають відомості про одного,&#xA;  двох чи трьох авторів, при цьому імена цих авторів у бібліографічному&#xA;  описі у відомостях про відповідальність (за навскісною рискою) не&#xA;  повторюють;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— за потреби у заголовку бібліографічного запису позатекстового&#xA;  посилання можна зазначати більше ніж три імені авторів;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— замість знака «крапка й тире» («. —»), який розділяє зони&#xA;  бібліографічного опису, в бібліографічному посиланні рекомендовано&#xA;  застосовувати знак «крапка» (при цьому в межах одного документа&#xA;  застосування в бібліографічних посиланнях розділових знаків&#xA;  уніфіковують);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— відомості, запозичені не з титульної сторінки документа, дозволено&#xA;  не брати у квадратні дужки;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— після назви дозволено не зазначати загального позначення матеріалу&#xA;  («Текст», «Електронний ресурс», «Карти», «Ноти» тощо — перелік згідно&#xA;  з ДСТУ ГОСТ 7.1);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— у складі вихідних даних дозволено не подавати найменування (ім'я)&#xA;  видавця;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;— у складі відомостей про фізичну характеристику документа можна зазначати або його загальний обсяг (наприклад: 285 с.), або номер&#xA;  сторінки, на якій подано об'єкт посилання (наприклад: С. 19);&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— дозволено не наводити відомостей про серію та Міжнародний&#xA;  стандартний номер (ISBN, ISMN, ISSN).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А за посиланнями на цій сторінці можете знайти &lt;a href=&quot;http://library.nlu.edu.ua/index.php?option=com_k2&amp;amp;view=item&amp;amp;id=1806:derzhavni-standarti-ukraini-dstu-do-oformlennya-disertaczijnix-robit&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підбірку прикладів оформлення бібліографічних посилань&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD.&lt;/strong&gt; Ще є стандарт &lt;a href=&quot;http://web.archive.org/web/20180124071940/http://zakon.gbb.com.ua/regulations/10637/487553/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДСТУ 3582:2013 Інформація та документація. Бібліографічний опис. Скорочення слів і словосполучень в українській мові.. Загальні вимоги та правила. (ISO 4:1984, NEQ; ISO 832:1994, NEQ). На заміну ДСТУ 3582-97.&lt;/a&gt; , яким визначено, що &lt;strong&gt;&lt;code&gt;сторінка&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; скорочується як &lt;strong&gt;&lt;code&gt;с.&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="331" LastEditDate="2019-01-12T09:31:47.220" LastActivityDate="2019-01-12T09:31:47.220" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2605" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2606" CreationDate="2017-08-20T09:42:07.123" Score="5" ViewCount="128" Body="&lt;p&gt;Чому питаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ані &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zazikhach&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;, ані &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%96%D1%85%D0%B0%D1%87&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;англійсько-українські словники&lt;/a&gt;, ані &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%96%D1%85%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словники України онлайн&lt;/a&gt;, ані &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%96%D1%85%D0%B0%D1%87&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;офіційний сайт української мови&lt;/a&gt;, ані &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%96%D1%85%D0%B0%D1%87&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;російсько-українські словники&lt;/a&gt; не знаходять такого слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Разом з тим, МЕНІ воно звучить ну дуже орґанічно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Менше зі мною, &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%96%D1%85%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;google books&lt;/a&gt; видає 6 результатів для цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Просто &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?hl=uk&amp;amp;source=hp&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%96%D1%85%D0%B0%D1%87%22&amp;amp;oq=&amp;amp;gs_l=psy-ab.3.1.35i39k1l6.683.3381.0.5573.11.10.0.0.0.0.130.961.3j6.9.0.foo%2Cnso-ehuqi%3D1%2Cnso-ehuui%3D1%2Cewh%3D0%2Cnso-mplt%3D2%2Cnso-enksa%3D0%2Cnso-enfk%3D1%2Cnso-usnt%3D1%2Cnso-qnt-npqp%3D0-1701%2Cnso-qnt-npdq%3D0-54%2Cnso-qnt-npt%3D0-1%2Cnso-qnt-ndc%3D300%2Ccspa-dspm-nm-mnp%3D0-05%2Ccspa-dspm-nm-mxp%3D0-125%2Cnso-unt-npqp%3D0-17%2Cnso-unt-npdq%3D0-54%2Cnso-unt-npt%3D0-0602%2Cnso-unt-ndc%3D300%2Ccspa-uipm-nm-mnp%3D0-007525%2Ccspa-uipm-nm-mxp%3D0-052675...0...1.1.64.psy-ab..2.9.959.6..0j0i30k1j0i10i30k1j0i7i30k1j0i7i10i30k1.ZIrUOsn8Du4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ґуґл&lt;/a&gt; видає 221 результат.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо б сам лише ґуґл, то ще подумав би, що люди самостійно використовують, і то рідко. Тобто, не арґумент, а от у книгах - це вже треба розбиратися.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=35322&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Корпус української мови&lt;/a&gt; знаходить це слово лише у книзі 2013 року:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Найвірогідніше, така швидкість зумовлювалася побоюванням, аби потенційний зазіхач на капіталістичне добро не встиг отямитися і передумати.&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Допоможіть розібратися, будь ласка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-08-20T10:56:42.993" Title="&quot;Зазіхач&quot;. Чи існує/чи питоме це слово?" Tags="|українські-словники|розмовна-українська|існування-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2606" PostTypeId="2" ParentId="2605" CreationDate="2017-08-20T10:42:41.007" Score="6" Body="&lt;p&gt;Новотвір. Олександр Стишов у книзі «Українська лексика кінця двадцятого століття» (2005, «Пугач») пише (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=sbHqAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%96%D1%85%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ст. 126–127&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Досить значну за обсягом групу сформували віддієслівні новотвори з дериваційним значенням &amp;quot;носій процесуальної ознаки&amp;quot;. Вони утворилися переважно від дієслів недоконаного виду, найчастіше префіксальних, за допомогою суфікса &lt;em&gt;-ач&lt;/em&gt;, і поповнили два словотвірні типи: (1) агентиви на означення осіб як виконавців дії: &lt;em&gt;зцілювач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рекомендувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пильнувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;утримувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;продукувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;впроваджувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пожертвувач&lt;/em&gt; та ін. (пор. &lt;em&gt;Це лінія першого в Україні впроваджувача щільникового зв'язку … (Тел, 18.09.97)&lt;/em&gt;); (2) агентиви на означення особи як носія певної процесуальної ознаки, що характеризує її поведінку, вдачу: &lt;em&gt;обожнювач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поціновувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поцікавлювач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обдумувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;випрохувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;викривлювач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вислугач&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;зазіхач&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; [виділення моє] тощо (пор.: &lt;em&gt;… триває бій за Україну проти колишніх колонізаторів, їхніх вислугачів та всяких інших українофобів (Д, 06.01. 99)&lt;/em&gt;), хоч не всі вони бездоганні за своєю формою, що впливає на перспективи їх функціонування. Xарактерно, що серед цих новотворів чимало власне українських правничих термінів &lt;em&gt;розслідувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дізнавач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;стягувач&lt;/em&gt; ((1) &amp;quot;той, хто здійснює виконання рішення суду про стягнення&amp;quot;; (2) &amp;quot;особа, на чию користь стягують кошти, майно&amp;quot;), &lt;em&gt;вимагач&lt;/em&gt; тощо, напр.: &lt;em&gt;Багато клопотів працівникам міліції останнього тижня додали вимагачі (Р, 02.04.99)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але, як на мене, достатньо органічний. Вже використовується в посібниках для шкільних вчителів — Віра Когут, ‎Наталія Демчук «Уроки української літератури. 5 клас. Посібник для вчителя» (Тернопіль, «Навчальна книга — Богдан»):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Золота липа (бережанська легенда)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;lt;…&amp;gt; Але на чуже добро завжди знайдеться &lt;strong&gt;зазіхач&lt;/strong&gt; [виділення моє]. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є й старіші вжитки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Потім зазіхач послухався, але не подався геть. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=4P8iAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%96%D1%85%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;З журналу «Донбас» (1970)&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Все в тих оповідях виходило так, що мусить щезнути з нашої землі чужинець, що має знову вернутися людям воля, бо, скільки існує життя, жоден зазіхач на чуже щастя сам не лишався щасливим. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=kE4-AQAAIAAJ&amp;amp;q=%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%96%D1%85%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Микола Кирильчук, роман «Джерело» (1973, Київ, «Радянський письменник»)&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є й словники різного ступеню серйозності, що містять це слово (&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/ru-ru/translate/en-uk/insader&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ABBYY Lingvo&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://uk.dictionarist.com/%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%96%D1%85%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Dictionarist&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.wordhippo.com/what-is/the-meaning-of/ukrainian-word-27acc8e0307878da87ff82a96665c3a0967719e0.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;WordHippo&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://uk.synonymfinder.net/sinonimiv/z/zgarbnik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Synonymfinder.net&lt;/a&gt;) або обговорюють включення цього слова (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?f=10&amp;amp;t=4654&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;народний на R2U&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: В обговоренні на R2U (див. посилання вище) є цікаві альтернативи:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;заздрісник;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ласий (заздрий) на [мій варіант — до].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вони не завжди доречні, але, наприклад, «найвірогідніше, така швидкість зумовлювалася побоюванням, аби потенційний зазіхач на капіталістичне добро не встиг отямитися і передумати» цілком можна сказати як «найімовірніше, така квапливість зумовлювалася побоюванням, що ласі до капіталістичного добра (на капіталістичне добро) можуть (встигнуть) отямитися й передумати». Upd.: Подивився &lt;a href=&quot;http://lib.rus.ec/b/524284/read&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;контекст&lt;/a&gt; — все-таки «зазіхач» там доречніше, бо там це кажуть із певною іронією про людину, що найімовірніше не є аніяким зазіхачем, а з «ласим» ця іронія, мені здається, втрачається.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-08-20T10:56:42.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2607" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-20T17:22:56.767" Score="7" ViewCount="238" Body="&lt;p&gt;Ходила на фільм &quot;Дивовижний світ Ієроніма Босха&quot;. &#xA;Фільм англійською мовою з українськими субтитрами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звернула увагу на те, що англійською прізвище митця пишеться Bosch і вимовляється [bɒʃ], так само, як і прізвище &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Robert_Bosch&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Роберта Боша&lt;/a&gt;, засновника німецької електротехнічної та машинобудівної фірми &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Robert_Bosch_GmbH&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Robert Bosch GmbH&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку подумала, що така різниця у вимові українською від того, що живописець - нідерландець, і орієнтуються на оригінальну вимову. Але ж ні, стаття у &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Hieronymus_Bosch&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;англійській Вікіпедії&lt;/a&gt; пише (і озвучує), що транскрипція прізвища голландською [bɔs].&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чому ж тоді українською Босх? Звідки й чому з'явився [h]?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T08:42:28.340" LastActivityDate="2018-04-05T08:42:28.340" Title="Чому Роберт Бош, а Ієронімус - Босх?" Tags="|власні-назви|фонетика|іноземні-імена|іншомовні-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2608" PostTypeId="2" ParentId="2607" CreationDate="2017-08-20T17:38:09.673" Score="4" Body="&lt;p&gt;Насправді, відповідь тут, перші дві - точно: &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/347/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%B0-%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B2-%D0%B3-%D1%85-%D0%BF%D1%80%D0%B8-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D1%96-%D1%96%D0%BD%D1%88%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%85-%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D0%B2-%D0%B3%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D1%80-%D0%B3%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot;&gt;Правила вживання букв г/х при перекладі іншомовних термінів (гакер, гостинг)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також тут: &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1367/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4-%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B8-%D0%B3%D0%B5%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D0%BE%D0%B1%D1%94%D0%BA%D1%82%D0%B0/1370#1370&quot;&gt;Переклад назви географічного об`єкта&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бо Україна, Білорусь і Росія мають схожі проблеми у таких випадках і складно відходять від загальнопринятих на цих теренах звичаях транслітерації і вимови запозичених власних імен.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так само, як Левіафан вживається з літерою &quot;ф&quot; тільки у трьох цих мовах, так і Босх пишеться і читається через &quot;ес-ха&quot; тільки у трьох цих мовах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це відповідь на всі наші запитання з приводу запозичення і транслітерації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Досліджується це все дуже просто, на вікіпедії транслітерація будь-якого такого запозиченого слова перевіряється на відповідність західним і південним слов’янським мовам (коли вже не ориґіналу), а потім - східним і північним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так і з Бошем:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Польською - Боc. &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Hieronim_Bosch&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://pl.wikipedia.org/wiki/Hieronim_Bosch&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чеською - Бош. &lt;a href=&quot;https://cs.wikipedia.org/wiki/Hieronymus_Bosch&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://cs.wikipedia.org/wiki/Hieronymus_Bosch&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словакською - Бос. &lt;a href=&quot;https://sk.wikipedia.org/wiki/Hieronymus_Bosch&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://sk.wikipedia.org/wiki/Hieronymus_Bosch&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словенською - Бош. &lt;a href=&quot;https://sl.wikipedia.org/wiki/Hieronymus_Bosch&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://sl.wikipedia.org/wiki/Hieronymus_Bosch&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хорватською - Бос. &lt;a href=&quot;https://hr.wikipedia.org/wiki/Hieronymus_Bosch&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://hr.wikipedia.org/wiki/Hieronymus_Bosch&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Болґарською - Бош. &lt;a href=&quot;https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D1%83%D1%81_%D0%91%D0%BE%D1%88&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D1%83%D1%81_%D0%91%D0%BE%D1%88&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сербською - Бош. &lt;a href=&quot;https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B8%D1%98%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BC_%D0%91%D0%BE%D1%88&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B8%D1%98%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BC_%D0%91%D0%BE%D1%88&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Росія, Україна, Білорусь - Босх.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власник компанії &quot;Бош&quot; нашою мовою з тої самої причини. Бо ми лінґвістично від когось залежні, а ті, від кого ми залежні, не дуже дружать з лінґвістичною лоґікою транслітерації, тому у цьому разі хтось транслітерував правильно, а з художником не пощастило.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не бачу сенсу шукати ґрунтовніші, засадничніші причини таких речей.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Треба просто вбити залежність від сусідів, які не мають конкретних правил, а запозичують так, як їм заманеться.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-08-20T19:56:36.167" LastActivityDate="2017-08-20T19:56:36.167" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2609" PostTypeId="2" ParentId="2607" CreationDate="2017-08-20T19:10:26.580" Score="6" Body="&lt;p&gt;Я не знаю, на чому це ґрунтується, але &lt;a href=&quot;//web.archive.org/web/20170816063935/http://ukrmap.com.ua/services/kodeksi-ustalenoji-praktiki/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інструкції з передачі українською мовою географічних назв і термінів від ДНВП «Картографія»&lt;/a&gt; відрізняються:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;у нідерландських назвах:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;s&lt;/em&gt; передається як &lt;em&gt;с&lt;/em&gt; у всіх позиціях,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ch&lt;/em&gt; передається як &lt;em&gt;х&lt;/em&gt;, але наприкінці слова не передається;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;(приклади: &lt;em&gt;Baarschot&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Барсхот&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Heesch&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Гес&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Brielsche Maas&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Брілсе-Маас&lt;/em&gt;)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;у німецьких назвах &lt;em&gt;sch&lt;/em&gt; завжди передається як &lt;em&gt;ш&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це, звісно, не стосується людських імен. Навіть щодо географічних назв настанови Укркартографії не завжди виконуються (приклад: Бразилія, що за нормами Укркартографії має називатися &lt;em&gt;Браз&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;лією&lt;/em&gt;). Навіть при застосуванні правил Укркартографії до нідерландського імені &lt;em&gt;Bosch&lt;/em&gt; воно мало б транслітеруватися як &lt;em&gt;Бос&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;Босх&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але просто що я хотів проілюструвати цим? Що традиції передачі назв з різних мов справді відрізняються. І принаймні в частині випадків нідерландстке &lt;em&gt;sch&lt;/em&gt; передається як &lt;em&gt;сх&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі це все помножується на історичну заплутаність (можливо, раніше в нідерландській мові &lt;em&gt;sch&lt;/em&gt; читалося як &lt;em&gt;сх&lt;/em&gt; навіть у кінці слова; принаймні хоча б у деяких діалектах; або можливо, колишні редактори (XV&amp;nbsp;ст.?) просто &lt;em&gt;вважали&lt;/em&gt;, що воно читається як &lt;em&gt;сх&lt;/em&gt;, через слабкі знання нідерландської, і відтоді помилково зафіксувалося так). І, звісно, &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2608&quot;&gt;P.&amp;nbsp;Vovk певною мірою правий&lt;/a&gt;, що це також домножується на наслідування інших мов (у російській випадково зафіксували неправильно — або не неправильно, а колись чи у якомусь діалекті справді була вимова &lt;em&gt;сх&lt;/em&gt;, але, незважаючи на зміну нідерландської вимови чи ролі нідерландських діалектів, російська вимова залишилася — і ми в результаті теж маємо &lt;em&gt;сх&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але я незгоден з P.&amp;nbsp;Vovk у тому, що сусіди абсолютно не мають правил і запозичують зовсім як заманеться. Те, як проходять запозичення у певній мові (наприклад, &lt;em&gt;Гітлер&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;Хеніке&lt;/em&gt;) завжди є наслідком певних процесів у мові-оригіналі або мові-акцепторі. Але от чи варто в ідеалі аслідувати ці процеси з чужої мови — інше вже окреме питання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-20T19:19:43.960" LastActivityDate="2017-08-20T19:19:43.960" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2610" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2611" CreationDate="2017-08-21T11:43:31.417" Score="2" ViewCount="70" Body="&lt;p&gt;Мені завжди незрозуміло як перекладати словосполучення на кшталт «characteristic time»,  це має бути «характеристичний час» чи «часова характеристика»? Чим керуватись під час перекладу таких словосполучень?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;You can express the transients in terms of exponentials written as&#xA;  $e^{−t/t_0}$ (perhaps times sinusoids); $t_0$ is the &quot;&lt;strong&gt;characteristic time&lt;/strong&gt;&quot; of&#xA;  this decaying exponential.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ти можеш виразити тимчасові через показникові функції записані як &#xA;  $e^{−t/t_0}$ (можливо домножені на синусоїди); $t_0$ - це&#xA;  «&lt;strong&gt;характеристичний час&lt;/strong&gt;»/«&lt;strong&gt;часова характеристика&lt;/strong&gt;» цієї сгасної експоненти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-08-21T14:07:09.617" Title="Як перекладати словосполучення на кшталт «characteristic time»" Tags="|переклад|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2611" PostTypeId="2" ParentId="2610" CreationDate="2017-08-21T14:01:10.793" Score="4" Body="&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Характеристичний час&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Часова характеристика» може звучати інтуїтивніше/знайоміше — але в тому-то й справа, що «часова характеристика» просто є побутовим словосполученням із широким спектром значень, а не відповідником терміну «&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Characteristic_time&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;characteristic time&lt;/a&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Часова характеристика&lt;/em&gt; взагазі-то не одна. Як є для різновидів військогої техніки поняття &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%BE-%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD%D1%96_%D1%85%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ТТХ — тактико-технічні характеристики&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;… Як &lt;em&gt;швидкісні характеристики&lt;/em&gt; автомобільних двигунів (максимальна (номінальна) еффективна потужність, кутова швидкість колінчастого вала за максимальної потужності, максимальний крутний момент тощо)… Як є &lt;em&gt;габаритні характеристики&lt;/em&gt; (довжина, ширина, висота тощо)… Як є силові, біомеханічні та інші характеристики… Так є й &lt;em&gt;часов&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; характеристик&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — наприклад, часові характеристики оперативної пам'яті комп'ютера (час повного доступу, час робочого циклу, RAS precharge тощо — на противагу надмірності, ціні та іншим &lt;em&gt;не часовим&lt;/em&gt; характеристикам).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто словосполучення «часова характеристика» зазвичай не позначає конкретну величину, а є узагальненою назвою для широкого набору різних величин, що характеризують час чогось. Звісно, не виключена можливість співпадіння (що тип самим словосполученням позначають і конкретную величину; наприклад, як «&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ягода&lt;/a&gt;» є одночасно побутовим словом і ботанічним терміном із зовсім іншим значенням) або звуження значення за традицією (як під словосполученням «тернарний оператор» часто розуміють &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/%3F:&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;конкретний тернарний оператор&lt;/a&gt;) — але в першому наближенні виглядає так, що «часова характеристики» («часові характеристики») є просто побутовим словосполученням, а як відповідник для терміну «characteristic time» слід використовувати «характеристичний час» (хай навіть значення терміну «характеристичний час» і різнитиметься в різних науках).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-21T14:07:09.617" LastActivityDate="2017-08-21T14:07:09.617" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2612" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-21T20:15:05.373" Score="3" ViewCount="1021" Body="&lt;p&gt;Немов-префікс &lt;strong&gt;зу-&lt;/strong&gt; є в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/vkazivnyk/zu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словах&lt;/a&gt;, для прикладу: &lt;em&gt;зупинка&lt;/em&gt; (але &lt;em&gt;спинитися&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;зухвалий&lt;/em&gt; (але &lt;em&gt;хвалитися&lt;/em&gt;), зустріч (&lt;em&gt;стрітити&lt;/em&gt;) тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, сей префікс не втрачається: є &lt;em&gt;зупинитися&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;зустрічати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво значення та роль префікса. Якщо є можливість — також походження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи це просто різновидність префікса &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; зі своїми &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;зо&lt;/strong&gt;? Якщо так, то як закріпилися звуки &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібні запитання&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1509/&quot;&gt;Чи взаємозамінні &amp;quot;супутник&amp;quot; і &amp;quot;попутник&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-08-22T12:54:56.733" LastActivityDate="2017-08-22T14:33:09.380" Title="Значення, походження немов-префікса зу-" Tags="|етимологія|префікс|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2613" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2625" CreationDate="2017-08-22T07:32:28.037" Score="9" ViewCount="832" Body="&lt;p&gt;Чи правильно завжди використовувати &lt;em&gt;збігатись&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;співпадати&lt;/em&gt;? Збіжність вже має своє математичне значення як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D1%8F%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;збіжність ряду&lt;/a&gt;. Чи краще казати, що значення &lt;em&gt;співпадають&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;збігаються&lt;/em&gt;? А як щодо думок, вони &lt;em&gt;збігаються&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;співпадають&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1101" LastActivityDate="2017-08-27T10:14:11.987" Title="&quot;Збігатись&quot; замість &quot;співпадати&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2614" PostTypeId="2" ParentId="2569" CreationDate="2017-08-22T08:08:11.620" Score="1" Body="&lt;p&gt;I don't know of anyone who has compared a large set of Russian words with Ukrainian words but theoretically one could compare two dictionaries with tens of thousands of words. Most of the comparisons are between a set of 10 to 200 words.&#xA;The answer above by @Follower compares such a set of words. Another comparison is &lt;a href=&quot;http://www.elinguistics.net/Compare_Languages.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;elinguistics.net&lt;/a&gt; by Vincent Beaufils which compares 18 words and &lt;a href=&quot;http://www.elinguistics.net/Compare_Languages.aspx?Language1=Ukrainian&amp;amp;Language2=Russian&amp;amp;Order=Details&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;comes up with 4.8 genetic distance&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;English    | Ukrainian                 | Russian                    | Points&#xA;-----------+---------------------------+----------------------------+-------&#xA;Death      | -S-M-R-T- Smert' (смерть) | -S-M-R-T- Smjert' (Смерть) | 100,00&#xA;Ear        | -V-KH- Vukho (вухо)       | -KH- Ukho (Ухо)            |  50,00&#xA;Eye        | -K- Oko (око)             | -K- Oko (Око)              | 100,00&#xA;Four       | -CH-T-R- Chotiri (чотири) | -CH-T-R- Chetiri (Четыре)  | 100,00&#xA;Hand       | -R-K- Ruka (рука)         | -R-K- Ruka (Рука)          | 100,00&#xA;I          | -J- Ya (Я)                | -J- Ja (Я)                 | 100,00&#xA;Name       | -M- Imya (ім'я)           | -M- Imja (Имя)             | 100,00&#xA;Night      | -N-CH- Nich (ніч)         | -N-CH- Noch (Ночь)         | 100,00&#xA;Nose       | -N-S- Nis (ніс)           | -N-S- Nos (нос)            | 100,00&#xA;Sun        | -S-N-C- Sontse (Сонце)    | -S-L-N-C- Solnce (Солнце)  |  75,00&#xA;Three      | -T-R- Tri (три)           | -T-R- Tri (Три)            | 100,00&#xA;Tongue     | -J-Z-K- Yazik (язик)      | -J-Z-K- Jazyk (Язык)       | 100,00&#xA;Tooth      | -Z-B- Zub (зуб)           | -Z-B- Zub (зуб)            | 100,00&#xA;Two        | -D-V- Dva (два)           | -D-V- Dva (Два)            | 100,00&#xA;Water      | -V-D- Voda (вода)         | -V-D- Voda (Вода)          | 100,00&#xA;Who        | -KH-T- Khto (хто)         | -K-T- Kto (Кто)            |  88,64&#xA;Wind       | -V-T-R- Viter (вітер)     | -V-T-R- Veter (ветер)      | 100,00&#xA;You (thou) | -T- Ti (ти)               | -T- Ty (Ты)                | 100,00&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Analysis:&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Total Points/#words: 1713,64/18 (=95,202/100). This value has to be reverted (100-Result) to get the Genetic distance:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Genetic distance: 4,80&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;These langages are very closely related!&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Period Ukrainian: Year 2000, Period Russian: Year 2000.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1111" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-22T10:24:23.017" LastActivityDate="2017-08-22T10:24:23.017" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2615" PostTypeId="2" ParentId="2612" CreationDate="2017-08-22T12:06:36.280" Score="4" Body="&lt;p&gt;Цікаве запитання. Справді, як дізнатися, що таке &lt;em&gt;зу-&lt;/em&gt;: форма префікса &lt;em&gt;з-&lt;/em&gt; із додатковою голосною для милозвучності чи стик префікса &lt;em&gt;з-&lt;/em&gt; із префіксом &lt;em&gt;у-&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;в-&lt;/em&gt;)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені особисто здається, що &lt;em&gt;зі-&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;зо-&lt;/em&gt; — то найчастіше голосна для милозвучності, а &lt;em&gt;зу&lt;/em&gt; — найчастіше комбінація &lt;em&gt;з-&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;у-&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;в-&lt;/em&gt;), адже маємо (іноді застарілі) слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/upyn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;упи́н&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;впин&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ukhvaljuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ухвалити&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ustrinuty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;устрі́ти&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;встрі́ти&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови» О.&amp;nbsp;Мельничука&lt;/a&gt; каже таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;зуми́сне&lt;/em&gt; ← &lt;em&gt;уми́сне&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;уми́сний&lt;/em&gt; (споріднені до &lt;em&gt;мисль&lt;/em&gt;) &lt;sub&gt;(том 4, ст.&amp;nbsp;17; том 3, ст.&amp;nbsp;466);&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;зухва́лий&lt;/em&gt; ← польські zuchwały, &lt;em&gt;*zupwać&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;z-&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;*upwać&lt;/em&gt;) ← праслов'янське &lt;em&gt;*upъvati&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(том 2, ст.&amp;nbsp;283);&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;зустрі́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зу́стріч&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;устрі́ча&lt;/em&gt; («зустріч»), &lt;em&gt;устрі́ч&lt;/em&gt; («назустріч»), &lt;em&gt;стрі́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;стрі́ча&lt;/em&gt; ← праслов'янське &lt;em&gt;*sъ-rěsti&lt;/em&gt; &amp;lt; &lt;em&gt;*sǔ-rēttei&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(том 5, ст.&amp;nbsp;446);&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;зу́пи́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зу́пи́нка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зупини́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;упина́тися&lt;/em&gt; («відмовлятися»), &lt;em&gt;упня́ти&lt;/em&gt; («зв'язати»), &lt;em&gt;упі́н&lt;/em&gt; («стрічковий канат для прив'язування»), &lt;em&gt;упо́н&lt;/em&gt; («прив'язь»), &lt;em&gt;упо́на&lt;/em&gt; («пута, стрічка, мотузок»), &lt;em&gt;уп'я́тий&lt;/em&gt; («прив'язаний») ← праслов'янські &lt;em&gt;peͅti&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;pьnoͅ&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(том 4, ст.&amp;nbsp;651).&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, хоча словник прямо каже про похождення &lt;em&gt;зу&amp;lt;щось&gt;&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;у&amp;lt;щось&gt;&lt;/em&gt; лише у перших двох випадках (причому в першому випадку &lt;em&gt;у-&lt;/em&gt; є окремим префіксом, а в другому — можливо, навіть частиною кореня), велика кількість споріднених слів вигляду &lt;em&gt;у&amp;lt;щось&gt;&lt;/em&gt; у третьому і четверному випадках складає враження, що я правий у всіх цих випадках (&lt;em&gt;зу…&lt;/em&gt; ← &lt;em&gt;у…&lt;/em&gt; ← &lt;em&gt;…&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Хоча із &lt;em&gt;зо-&lt;/em&gt; є теж багато випадків, коли &lt;em&gt;-о-&lt;/em&gt; є явно початком наступної морфеми, а не просто голосною для зручності читання: &lt;em&gt;зобижати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зобов'язаний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зображення&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-22T14:33:09.380" LastActivityDate="2017-08-22T14:33:09.380" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2616" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2618" CreationDate="2017-08-22T14:50:23.983" Score="6" ViewCount="1053" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Це запитання також має відповідь (англійською):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1160/is-%d1%83-%d0%bc%d0%b5%d0%bd%d0%b5-%d1%94-equivalent-to-%d1%8f-%d0%bc%d0%b0%d1%8e&quot;&gt;Is &amp;quot;у мене є&amp;quot; equivalent to &amp;quot;я маю&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У випадках &lt;strong&gt;&lt;em&gt;у мене є&lt;/em&gt; щось&lt;/strong&gt; зрозуміло, що казати правильно &lt;strong&gt;&lt;em&gt;я маю&lt;/em&gt; щось&lt;/strong&gt;. А як бути, коли ми кажемо, що щось відбувається/перебуває/міститься в певному місці чи в певний час?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;У нас сьогодні свято&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Ми маємо сьогодні свято&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;У мене (є) вдома батьки сьогодні&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Я маю вдома батьків сьогодні&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;У мене (є) гроші&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Маю гроші в кишені&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;У мене зустріч о шостій&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Я маю зустріч о шостій&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене цікавить, де ота межа, коли треба уникати конструкції &lt;strong&gt;у когось є щось&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1114" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-08-22T15:54:23.800" LastActivityDate="2017-08-22T17:18:55.047" Title="У мене (є) vs я маю в певному місці/в певний час" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2617" PostTypeId="2" ParentId="2616" CreationDate="2017-08-22T15:13:41.447" Score="3" Body="&lt;p&gt;Як ви вже зрозуміли, питомо й правильно: &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1160/&quot;&gt;&lt;em&gt;я маю щось&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те саме і для запитань&lt;br&gt;&#xA;— &lt;em&gt;Маю гроші в кишені?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Порівняйте, для іншої персони&lt;br&gt;&#xA;— &lt;em&gt;Маєш гроші в шухлядці?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аби легше запитувати з інтонацією, можна додати &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D1%87%D0%B8%20%D0%BC%D0%B0%D1%8E%22&amp;amp;tbm=bks&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;питому&lt;/a&gt; частку &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;чи&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;— &lt;em&gt;Чи маю я гроші в кишені?&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;— &lt;em&gt;Чи має пані гроші в шухлядці?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також для полегшення додається особа, зазвичай після дієслова, оскільки нам важливіша дія, а не персона.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це просто &lt;strong&gt;цікавий нюанс&lt;/strong&gt; і не є продовженням відповіді. Бо я не знаю як в инших європейських мовах, й маю сумніви щодо цього. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дієслова &lt;em&gt;have&lt;/em&gt; (англійська) та &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt; також мають схожі ролі&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;— Do I have to do?&lt;br&gt;&#xA;— Чи я маю зробити?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;— Do I have something?&lt;br&gt;&#xA;— Чи я маю щось?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В польській мові майже (в більшості випадків можна пропускати особи) &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22czy%20mam%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;те саме&lt;/a&gt;, як у відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-08-22T15:48:51.217" LastActivityDate="2017-08-22T15:48:51.217" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2618" PostTypeId="2" ParentId="2616" CreationDate="2017-08-22T17:18:55.047" Score="3" Body="&lt;p&gt;По-перше, я не вважаю, що слід завжди замінювати «в/у &amp;lt;когось&gt; є &amp;lt;щось&gt;» на «&amp;lt;хтось&gt; має &amp;lt;щось&gt;». Так, конструкція «в &amp;lt;когось&gt; є &amp;lt;щось&gt;» найімовірніше з'явилася (чи принаймні значно розповсюдилася) під вливом російської мови. Так, не варто під впливом російської мови ще більше зловживати нею, ще більше відтісняючи найпряміший спосіб вираження думки — «&amp;lt;хтось&gt; має &amp;lt;щось&gt;». Але, наскільки мені відомо, на даний момент обидві конструкції є нормативними.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-друге, припустімо навіть, що ми хочемо повністю позбутися конструкції «в &amp;lt;когось&gt; є &amp;lt;щось&gt;». Але не кожне використання «в/у &amp;lt;когось&gt;» є прикладом цієї конструкції. «Я зараз у Маринки вдома»; «я позичив гроші в Олександра»; «після особистої трагедії в Олега істотно зіпсувався характер». Впливом російської можна назвати лише надмірне застосування «&amp;lt;хтось/щось&gt; є в (у) &amp;lt;когось&gt;», що є частковим випадком більш загальної конструкції «&amp;lt;хтось/щось&gt; &amp;lt;щось робить&gt; в (у) &amp;lt;когось&gt;». Але остання цілком притаманна українській мові (і відповідно її частковий випадок «&amp;lt;хтось/щось&gt; є в (у) &amp;lt;когось&gt;» теж є певною мірою притаманним українській мові, неприманним є лише його надмірне вживання). Тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо дієсловом є «бути» («є», «був» тощо), то Ви можете задуматись, чи не варто змінити «&amp;lt;хтось/щось&gt; є (був, буде) в (у)  &amp;lt;когось&gt;» на «&amp;lt;хтось&gt; має (мав, матиме) &amp;lt;когось/щось&gt;». Це не є обов'язковим, але зловживати без потреби першою конструкцію, піддаючись впливу російських мовних особливостей, не варто.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо в конструкції «&amp;lt;хтось/щось&gt; &amp;lt;щось робить&gt; в (у) &amp;lt;когось&gt;» вжите інше дієслово (не «бути»), то Ви з певною ймовірністю взагалі не зможете змінити це на «&amp;lt;хтось&gt; має &amp;lt;когось/щось&gt;» без втрати точності/лаконічності чи зловживання вже новою конструкцією:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У Дмитра вчора захворіла донька.&lt;br&gt;&#xA;  Дмитро вчора… мав хвору доньку?.. мав хворобу доньки?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З Ваших прикладів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«У нас сьогодні свято/зустріч» = «ми маємо сьогодні свято/зустріч».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«У мене гроші в кишені» (або: «мої гроші в кишені») — складається враження, що основна інформація — це розташування грошей, а те, що вони у Вас були — це щось очевидне. «Я маю гроші в банку» — складається враження, що Ви сповіщаєте, що маєте гроші, а де вони саме — це вже вторинне.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«У мене батьки сьогодні [відпочивають] вдома» (або: «мої батьки сьогодні [відпочивають] вдома»). Мені здається, цей варіант Ви взагалі не зможете сказати по-іншому. Бо якщо головна інфомація — це те, що Ви маєте (живих і таких, що тримають із Вами контакт, а не залишили Вас при народженні) батьків, то зазначати при цьому, що де вони зараз — вже якось надто несуттєво.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;TL;DR: (1) не саме використання конструкції «&amp;lt;хтось/щось&gt; є в (у) &amp;lt;когось&gt;» є невластивим українській мові, а лише нерозумне запобігання вжитку прямої конструкції «&amp;lt;хтось&gt; має в (у) &amp;lt;когось/щось&gt;»; (2) «&amp;lt;хтось/щось&gt; є в (у) &amp;lt;когось&gt;» є частковим випадком «&amp;lt;хтось/щось&gt; &amp;lt;щось робить&gt; в (у) &amp;lt;когось&gt;», який цілком притаманний українській мові (отже і частковий випадок припустимий, хоч і не завжди оптимальний).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-08-22T17:18:55.047" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2619" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-23T02:20:13.203" Score="8" ViewCount="159" Body="&lt;p&gt;Як перекласти з англійської &quot;Further reading&quot; (у значення додаткові джерела, як от у англомовних статтях Вікіпедії є розділ &quot;Further reading&quot;). Цей вираз повинен бути досить універсальним: його можна буде використовувати і в енциклопедіях (позначка відповідного розділу) і в наукових працях / research papers (позначка розділу в кінці праці) тощо. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В інтернеті зустрічав варіанти перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Подальше читання&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Рекомендована література&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Література для подальшого читання &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хотілося б почути чи є якийсь вдалий український варіант (підкріплений джерелами) можливо навіть новотвір. Бажано дійсно вдалий варіант перекладу, а не просто вираз &quot;Література&quot; (навіть не &quot;рекомендована література&quot;) як це прийнято було писати в радянських наукових працях і який зараз вживають багато українських науковців. Вираз &quot;література&quot; у цьому контексті - ні в які ворота (це як написати &quot;Literature&quot; англійською у цьому контексті - сенсу ніякого) &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="331" LastEditDate="2017-09-20T21:10:04.463" LastActivityDate="2017-09-20T21:10:04.463" Title="Як перекласти з англійської &quot;Further reading&quot;" Tags="|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2620" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-23T11:58:58.410" Score="4" ViewCount="596" Body="&lt;p&gt;Звідки пішло слово &quot;вус&quot;, які інші значення мало слово з якого воно утворилось?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/j0pCF.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/j0pCF.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1101" LastActivityDate="2018-11-10T14:34:46.910" Title="Звідки пішло слово &quot;вус&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2621" PostTypeId="2" ParentId="2620" CreationDate="2017-08-23T12:42:12.160" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимольоґічний словник української мови у 7 томах&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/GehMi.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/GehMi.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/JEkl1.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/JEkl1.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Етимольоґічний словник української мови &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%83%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%AF%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2-%D0%91%D0%BE%D0%B3%D0%B4%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Я. Рудницького&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Gk3fp.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Gk3fp.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/hcuwT.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/hcuwT.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2017-08-23T12:42:12.160" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2622" PostTypeId="2" ParentId="2619" CreationDate="2017-08-23T13:38:08.643" Score="3" Body="&lt;p&gt;У неформальному контексті — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chtyvo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;чтиво&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Існує &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;онлайн-бібліотека&lt;/a&gt; з такою назвою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Навіть у нас на сайті це слово &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/search?q=%D1%87%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BE&quot;&gt;використовувалося&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-08-23T13:38:08.643" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2623" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2624" CreationDate="2017-08-26T18:55:27.157" Score="3" ViewCount="447" Body="&lt;p&gt;Випадково знайшов у вікіпедії наступні статті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D1%88-%D1%84%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Геш-функція&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D1%88-%D1%82%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Геш-таблиця&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно писати &quot;хеш&quot; чи &quot;геш&quot; (з точки зору українського правопису)? Та взагалі, звідки пішло слово &quot;геш&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="37" LastActivityDate="2017-08-27T07:47:40.807" Title="Як правильно: &quot;хеш&quot; чи &quot;геш&quot;" Tags="|терміни|різниця-між-словами|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ClosedDate="2017-08-26T20:07:58.597" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2624" PostTypeId="2" ParentId="2623" CreationDate="2017-08-26T19:22:42.010" Score="3" Body="&lt;p&gt;Наразі більшість джерел, здається, дають варіант «геш»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Англійсько-український словник з математики та інформатики» 2010 року (Є.&amp;nbsp;Мейнарович, М.&amp;nbsp;Кратко): «&lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%B5%D1%88-%D1%82%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F&amp;amp;dicts=2&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;геш-таблиця&lt;/a&gt;»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Термінологічний портал Microsoft: &lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=hash&amp;amp;langID=uk-ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«геш», «геш-з’єднання», «геш-індекс», «геш-код», «геш-секціонування», «гешування», «геш-функція» тощо&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча от трішки старіші &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники україни on-line»&lt;/a&gt; 2006 року пишуть: «хеш-адре́са», «хеш-адреса́ція», «хеши́рування» (sic!), «хеш-табли́ця», «хешува́ння», «хешува́ти», «хеш-фу́нкція».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І «геш», і «хеш»  — різні варіанти транслітерації англійського «hash». Походження англійського  «hash» — поза темою даного сайту (це, може, на &lt;a href=&quot;http://english.stackexchange.com/&quot;&gt;English Stack Exchange&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-08-27T07:47:40.807" LastActivityDate="2017-08-27T07:47:40.807" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2625" PostTypeId="2" ParentId="2613" CreationDate="2017-08-27T10:14:11.987" Score="7" Body="&lt;p&gt;Ось, що про це пише &lt;a href=&quot;http://prostir.co.ua/zbihajetsya-chy-spivpadaje-7047/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українській простір&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як зазначають у своїх працях Борис Антоненко-Давидович, Олександр&#xA;  Пономарів та Іван Вихованець, &lt;strong&gt;словотворча модель української мови&#xA;  зберігає префікс “спів-” переважно у словах, які означають назви осіб,&#xA;  що спільно з кимось роблять якусь справу&lt;/strong&gt;. Тобто форми співавтор,&#xA;  співробітник, співучасник – літературно унормовані і виправдані.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Питомими вважаються і слова “співчувати”, “співпрацювати”. Але це не&#xA;  стосується таких відверто змавпованих слів, як “співпадати” чи&#xA;  “співставляти”.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отож, у разі сумніву, яке слово вжити – “співпадати” чи “збігатися”,&#xA;  вибір має бути на користь другого, як притаманного українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А значення можуть &lt;em&gt;дорівнювати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Див. також: &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1481&quot;&gt;«Дорівнює» і «рівний»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-08-27T10:14:11.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2626" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2631" CreationDate="2017-08-27T12:30:59.803" Score="8" ViewCount="5812" Body="&lt;p&gt;Тільки для неозначеної форми дієслова &lt;code&gt;доєднати&lt;/code&gt; &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&amp;amp;oq=%22%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0i13k1l4.1107.1107.0.1342.1.1.0.0.0.0.110.110.0j1.1.0.foo%2Cnso-ehuqi%3D1%2Cnso-ehuui%3D1%2Cewh%3D0%2Cnso-mplt%3D2%2Cnso-enksa%3D0%2Cnso-enfk%3D1%2Cnso-usnt%3D1%2Cnso-qnt-npqp%3D0-1701%2Cnso-qnt-npdq%3D0-54%2Cnso-qnt-npt%3D0-1%2Cnso-qnt-ndc%3D300%2Ccspa-dspm-nm-mnp%3D0-05%2Ccspa-dspm-nm-mxp%3D0-125%2Cnso-unt-npqp%3D0-17%2Cnso-unt-npdq%3D0-54%2Cnso-unt-npt%3D0-0602%2Cnso-unt-ndc%3D300%2Ccspa-uipm-nm-mnp%3D0-007525%2Ccspa-uipm-nm-mxp%3D0-052675...0...1.1.64.psy-ab..0.1.109.8ZlXAKW6FhY&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ґуґл&lt;/a&gt; видає 2540 результатів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D0%B2%22&amp;amp;oq=%22%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D0%B2%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...162859.162859.0.163067.1.1.0.0.0.0.99.99.1.1.0.foo%2Cnso-ehuqi%3D1%2Cnso-ehuui%3D1%2Cewh%3D0%2Cnso-mplt%3D2%2Cnso-enksa%3D0%2Cnso-enfk%3D1%2Cnso-usnt%3D1%2Cnso-qnt-npqp%3D0-1701%2Cnso-qnt-npdq%3D0-54%2Cnso-qnt-npt%3D0-1%2Cnso-qnt-ndc%3D300%2Ccspa-dspm-nm-mnp%3D0-05%2Ccspa-dspm-nm-mxp%3D0-125%2Cnso-unt-npqp%3D0-17%2Cnso-unt-npdq%3D0-54%2Cnso-unt-npt%3D0-0602%2Cnso-unt-ndc%3D300%2Ccspa-uipm-nm-mnp%3D0-007525%2Ccspa-uipm-nm-mxp%3D0-052675...0...1.1.64.psy-ab..0.0.0.wIuraM65uCU&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Доєднав&lt;/a&gt;: 265 результатів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D0%B0%22&amp;amp;oq=%22%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D0%B0%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...90241.90703.0.91148.2.2.0.0.0.0.148.239.1j1.2.0.foo%2Cnso-ehuqi%3D1%2Cnso-ehuui%3D1%2Cewh%3D0%2Cnso-mplt%3D2%2Cnso-enksa%3D0%2Cnso-enfk%3D1%2Cnso-usnt%3D1%2Cnso-qnt-npqp%3D0-1701%2Cnso-qnt-npdq%3D0-54%2Cnso-qnt-npt%3D0-1%2Cnso-qnt-ndc%3D300%2Ccspa-dspm-nm-mnp%3D0-05%2Ccspa-dspm-nm-mxp%3D0-125%2Cnso-unt-npqp%3D0-17%2Cnso-unt-npdq%3D0-54%2Cnso-unt-npt%3D0-0602%2Cnso-unt-ndc%3D300%2Ccspa-uipm-nm-mnp%3D0-007525%2Ccspa-uipm-nm-mxp%3D0-052675...0...1.1.64.psy-ab..0.0.0.U9g8g76-eVw&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Доєднала&lt;/a&gt;: 47 результатів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D0%B8%22&amp;amp;oq=%22%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D0%B8%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...93439.94897.0.95257.3.3.0.0.0.0.103.275.2j1.3.0.foo%2Cnso-ehuqi%3D1%2Cnso-ehuui%3D1%2Cewh%3D0%2Cnso-mplt%3D2%2Cnso-enksa%3D0%2Cnso-enfk%3D1%2Cnso-usnt%3D1%2Cnso-qnt-npqp%3D0-1701%2Cnso-qnt-npdq%3D0-54%2Cnso-qnt-npt%3D0-1%2Cnso-qnt-ndc%3D300%2Ccspa-dspm-nm-mnp%3D0-05%2Ccspa-dspm-nm-mxp%3D0-125%2Cnso-unt-npqp%3D0-17%2Cnso-unt-npdq%3D0-54%2Cnso-unt-npt%3D0-0602%2Cnso-unt-ndc%3D300%2Ccspa-uipm-nm-mnp%3D0-007525%2Ccspa-uipm-nm-mxp%3D0-052675...0...1.1.64.psy-ab..0.0.0.MOqxh_YgivY&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Доєднали&lt;/a&gt;: 1800 результатів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для неозначеної форми дієслова &lt;code&gt;доєднувати&lt;/code&gt; &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&amp;amp;oq=%22%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0i13k1l2j0i13i30k1l2.44230.45109.0.45681.5.5.0.0.0.0.117.470.3j2.5.0.foo%2Cnso-ehuqi%3D1%2Cnso-ehuui%3D1%2Cewh%3D0%2Cnso-mplt%3D2%2Cnso-enksa%3D0%2Cnso-enfk%3D1%2Cnso-usnt%3D1%2Cnso-qnt-npqp%3D0-1701%2Cnso-qnt-npdq%3D0-54%2Cnso-qnt-npt%3D0-1%2Cnso-qnt-ndc%3D300%2Ccspa-dspm-nm-mnp%3D0-05%2Ccspa-dspm-nm-mxp%3D0-125%2Cnso-unt-npqp%3D0-17%2Cnso-unt-npdq%3D0-54%2Cnso-unt-npt%3D0-0602%2Cnso-unt-ndc%3D300%2Ccspa-uipm-nm-mnp%3D0-007525%2Ccspa-uipm-nm-mxp%3D0-052675...0...1.1.64.psy-ab..0.2.218.krHf7a6-EGc&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ґуґл&lt;/a&gt; видає 157 результатів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://decentralization.gov.ua/discussion/item/id/1616&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;державному сайті&lt;/a&gt; знаходжу таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Яким чином доєднати до вже створеної ОТГ інші сільські ради і чим керуватися?  &lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;АЄОА! СУМ такого слова не знає. Словники України Онлайн такого слова не знають. Корпус української мови такого слова не знає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звідки воно взялося?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2023-07-10T14:52:07.407" Title="Слово-привид &quot;доєднати&quot;/&quot;доєднувати&quot;. Чи існує? Чи питоме?" Tags="|етимологія|дієслова|існування-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2627" PostTypeId="1" CreationDate="2017-08-28T23:07:39.750" Score="2" ViewCount="371" Body="&lt;p&gt;Спільне:&lt;br&gt;&#xA;— &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/53&quot;&gt;Навіщо потрібен апостроф перед &amp;#171;ї&amp;#187;?&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;… як і колишнє написання в російській твердого знака на кінці слів після приголосних, які й так були твердими, та ще й після питомо мʼяких &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;щ&lt;/em&gt; …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/397&quot;&gt;Наскільки нормативним є вживання літери &amp;quot;И&amp;quot; на початку слова?&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;— &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/347&quot;&gt;Правила вживання літери г/ґ/х при запозиченні іншомовних слів на g/h (гакер, гостинг)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На цьому розбіжності фонетики і правопису не закінчуються.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку я писав додаткову відповідь до першого запитання: наскільки можна вважати правопис раціональним у випадку апострофу. Але вирішив, що буде непогано створити окреме запитання задля збірок подібного. Я певен, що такого вистачає тут, особливо у випадку иншомовних слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зміст&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;/a/4672/585&quot;&gt;Абетка&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;/a/2628/585&quot;&gt;Апостроф&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;/a/2629/585&quot;&gt;Иншомовні слова&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-01T17:02:47.523" LastActivityDate="2018-08-01T17:10:58.810" Title="Дивини абетки, правопису, фонетики та ортоґрафії" Tags="|історія-мови|фонетика|правопис|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2628" PostTypeId="2" ParentId="2627" CreationDate="2017-08-28T23:11:47.333" Score="2" Body="&lt;h1&gt;Апостроф&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/sections/6/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 6. Апостроф&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Роздільність вимови &lt;code&gt;я&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ю&lt;/code&gt; &lt;code&gt;є&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt; та попереднього твердого приголосного позначається апострофом.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Апостроф пишеться перед &lt;code&gt;я&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ю&lt;/code&gt; &lt;code&gt;є&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Після губних приголосних &lt;code&gt;б&lt;/code&gt; &lt;code&gt;п&lt;/code&gt; &lt;code&gt;в&lt;/code&gt; &lt;code&gt;м&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ф&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;бʼю, пʼять, пʼє, вʼязи, у здоровʼї, мʼясо, румʼяний, тімʼя, мерефʼянський, Вʼячеслав, Стефʼюк.&lt;/em&gt;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка. Апостроф не пишеться, коли перед губним звуком є приголосний (крім &lt;code&gt;р&lt;/code&gt;), який належить до кореня: &lt;em&gt;дзвякнути, мавпячий, свято, тьмяний, цвях&lt;/em&gt;, але: &lt;em&gt;вербʼя, торфʼяний, червʼяк&lt;/em&gt;. Коли такий приголосний належить до префікса, то апостроф пишеться, як і в тих же словах без префікса: &lt;em&gt;звʼязок, звʼялити, підвʼязати, розмʼякшити&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Після &lt;code&gt;р&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;бурʼян, міжгірʼя, пірʼя, матірʼю, курʼєр, на подвірʼї&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка. Апостроф не пишеться, коли &lt;code&gt;ря&lt;/code&gt; &lt;code&gt;рю&lt;/code&gt; &lt;code&gt;рє&lt;/code&gt; означають сполучення мʼякого &lt;code&gt;р&lt;/code&gt; із наступними &lt;code&gt;а&lt;/code&gt; &lt;code&gt;у&lt;/code&gt; &lt;code&gt;е&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;буряк, буряний, крякати, рябий, ряд, крюк, Рєпін.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Смак в примітках і в базової &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фонетики&lt;/a&gt;, де &lt;code&gt;б&lt;/code&gt; &lt;code&gt;в&lt;/code&gt; &lt;code&gt;г&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ж&lt;/code&gt; &lt;code&gt;к&lt;/code&gt; &lt;code&gt;м&lt;/code&gt; &lt;code&gt;п&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ф&lt;/code&gt; &lt;code&gt;х&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ч&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ш&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;р&lt;/code&gt;) — суто тверді.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У минулому були слова: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.l-ukrainka.name/uk/Folklore/Goncharenko/248.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сьвато&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D1%82%D1%8C%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;тьманий&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;тьмʼяний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D0%B2%D1%8F%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;цьвах&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; чи &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D1%86%D0%B2%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьвак&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — подібних слів тоді вистачало, тепер їх надто мало чи дисбалансовані (приклад &lt;em&gt;тьмяний&lt;/em&gt;). Навіть є для &lt;code&gt;р&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D0%B1%D1%83%D1%80%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бурак&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D0%B1%D1%83%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бура&lt;/a&gt;ний, &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D0%BA%D1%80%D1%8F%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кракати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D0%BA%D0%B0%D1%85%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кахкати&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D0%BA%D1%80%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;крук&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, хоча &lt;code&gt;р&lt;/code&gt; може бути помʼякшеним (приклад &lt;em&gt;гово&lt;strong&gt;ря&lt;/strong&gt;ть&lt;/em&gt;, хоча синонімів до цього слова надто багато: &lt;em&gt;кажуть, балакають&lt;/em&gt; — але це не суть, бо слів  з &lt;code&gt;ря&lt;/code&gt; дійсно вистачає).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Апостроф відсутний у &lt;em&gt;мавпячий&lt;/em&gt; чи непопулярність &lt;em&gt;мавповий&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Багато нових иншомовних слів порушують цього&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/sections/92/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 92. Апостроф&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Апостроф у словах іншомовного походження та похідних від них пишеться перед &lt;code&gt;я&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ю&lt;/code&gt; &lt;code&gt;є&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ї&lt;/code&gt;:&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;після приголосних &lt;code&gt;б&lt;/code&gt; &lt;code&gt;п&lt;/code&gt; &lt;code&gt;в&lt;/code&gt; &lt;code&gt;м&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ф&lt;/code&gt; &lt;code&gt;г&lt;/code&gt; &lt;code&gt;к&lt;/code&gt; &lt;code&gt;х&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ж&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ч&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ш&lt;/code&gt; &lt;code&gt;р&lt;/code&gt; &lt;em&gt;(порівняйте: попередній перелік „суто тверді“, відсутність &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt; — &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par92&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопис 2015&lt;/a&gt; — &lt;strong&gt;sic&lt;/strong&gt;!)&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;бʼєф, компʼютер, пʼєдестал, інтервʼю, премʼєр, торф’яний, кʼянті, мишʼяк, карʼєра; Пʼємонт, Пʼяченца, Ривʼєра, Акʼяб, Іхʼямас; Барб’є, Б’єрнсон, Б’юкенен, Женев’єва, Ф’єзоле, Монтеск’є, Руж’є, Фурʼє;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;після кінцевого приголосного префікса: адʼюнкт, адʼютант, інʼєкція, конʼюнктура.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Апостроф не пишеться:&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перед &lt;code&gt;йо&lt;/code&gt; &lt;em&gt;(навіть не знаю нащо це)&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;курйоз, серйозний&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;коли &lt;code&gt;я&lt;/code&gt; &lt;code&gt;ю&lt;/code&gt; позначають помʼякшення попереднього приголосного перед &lt;code&gt;а&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;у&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;бязь; бюджет, бюро, пюпітр, мюрид, фюзеляж, кювет, рюкзак, рюш; Барбюс, Бюффон, Вюртемберг, Мюллер, Гюго, Кюв’є, Рюдберг (раптово: ще &lt;strong&gt;Рє&lt;/strong&gt;пін — &lt;strong&gt;sic!&lt;/strong&gt;)&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-08-29T00:52:54.513" LastActivityDate="2017-08-29T00:52:54.513" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2629" PostTypeId="2" ParentId="2627" CreationDate="2017-08-29T00:33:57.477" Score="2" Body="&lt;h1&gt;Иншомовні слова&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/sections/88/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 88. F, Ph, Th&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;F&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;ph&lt;/code&gt; передаються літерою &lt;code&gt;ф&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;фабрика, факт, фартух, фах, фаянс, федеративний, фейлетон, фігура, форма, фуга, футляр, офіційний, реформа; ефемерний, катастрофа, корифей, фараон, фізика, фізіологія, філософія, флегматик, фонетика, фосфор; Флоренція, Франція; Філіппіни, Фінікія; Лонгфелло, Фірдоусі, Фаон.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;Th&lt;/code&gt; залежно від того, як слово узвичаєне в українській мові, передається то літерою &lt;code&gt;ф&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;арифметика, ефір, кафедра, логарифм, міф, орфографія, пафос, Федір&lt;/em&gt;, — то літерою &lt;code&gt;т&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;бібліотека, ортодокс, ортопедія, театр, теорія; Тадей, Теодор.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доволі цікаве слово &lt;em&gt;узвичаєне&lt;/em&gt;, особливо те, що більшість з цього затвердженно у &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1301/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81-1960-%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot;&gt;1960&lt;/a&gt;. І те, що прибрали правила грецьких літер. А нащо, коли можна &lt;em&gt;узвичаювати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ортодоксія — &lt;strong&gt;ὀρθο&lt;/strong&gt;δοξία — &lt;strong&gt;ortho&lt;/strong&gt;doxy&lt;br&gt;&#xA;ортопедія — &lt;strong&gt;ὀρθο&lt;/strong&gt;παιδεία — &lt;strong&gt;ortho&lt;/strong&gt;pedics&lt;br&gt;&#xA;ор&lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;ографія — &lt;strong&gt;ὀρθο&lt;/strong&gt;γραφία — &lt;strong&gt;ortho&lt;/strong&gt;graphy&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також було би непогано наголосити, що хоч &lt;code&gt;ф&lt;/code&gt; і &lt;em&gt;узвичаїлась&lt;/em&gt;, але не є суто питомою. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;невр&lt;/strong&gt;ологія —  &lt;strong&gt;νεῦρ&lt;/strong&gt;ολογία — &lt;strong&gt;neur&lt;/strong&gt;ology&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;нейр&lt;/strong&gt;он — &lt;strong&gt;νεῦρ&lt;/strong&gt;ον — &lt;strong&gt;neur&lt;/strong&gt;on&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якраз до німецької дійшли.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/sections/95/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 95.Німецький дифтонг EI&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Німецький дифтонг &lt;code&gt;еі&lt;/code&gt;, англійський &lt;code&gt;ey&lt;/code&gt; та голландський &lt;code&gt;iy&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;y&lt;/code&gt; передаються через &lt;code&gt;ей&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;волейбол, гейзер, дрейф, лейтенант, маркшейдер, капельмейстер, штрейкбрехер; Лейпциг, Рейн, Швейцарія; Ван-Дейк, Гейне, Ейнштейн.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;У власних назвах новішого походження німецький дифтонг &lt;code&gt;еі&lt;/code&gt; передається через &lt;code&gt;ай&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;яй&lt;/code&gt;), дифтонг &lt;code&gt;eu&lt;/code&gt; — через &lt;code&gt;ой&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;Айзенах, Нойбранденбург, Нортгайм; Вайзенборн, Кайзер, Майнгоф, Нойбауер&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;капель&lt;strong&gt;мейстер&lt;/strong&gt; — kapell&lt;strong&gt;meister&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;майстер&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;meister&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чомусь прибрали приклад зі наступною голосною, бо це просто показово. Наприклад &lt;em&gt;F&lt;strong&gt;eue&lt;/strong&gt;rbach&lt;/em&gt; — тепер &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8E%D0%B4%D0%B2%D1%96%D0%B3_%D0%A4%D0%B5%D0%B9%D1%94%D1%80%D0%B1%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; гадає: &lt;em&gt;узвичаєний&lt;/em&gt; московиський &lt;em&gt;Ф&lt;strong&gt;ейє&lt;/strong&gt;рбах (&lt;strong&gt;sic!&lt;/strong&gt;)&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Ф&lt;strong&gt;оє&lt;/strong&gt;рбах&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-08-29T00:59:43.893" LastActivityDate="2017-08-29T00:59:43.893" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2630" PostTypeId="2" ParentId="1470" CreationDate="2017-08-29T01:50:16.947" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=tQoLAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%B6%D0%B4%D0%B6%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українська мова&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;… коли поліські писарі 16–17 ст., відображаючи форми дієслова &lt;em&gt;їздити&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;дощ&lt;/em&gt;, відтворювали рефлекс *zdj найрізноманітнішими (іноді навіть важко уявлювати, не те, що вимовлюваними: &lt;em&gt;жд, жьдж, ждж, ждз, (з)дж, жч, жьч, ждч, жьдч, жджч&lt;/em&gt;) поєднаннями графем, то чому …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=XdQACgAAQBAJ&amp;amp;pg=PA11&amp;amp;ots=322B_xZN0_&amp;amp;sig=I1A3CY88CFhdmxcnGRo-x6KQxXA#v=onepage&amp;amp;q&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Причинки до історії української мови&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D1%85%D0%B0%D0%B5%D0%BB%D1%8C_%D0%9C%D0%BE%D0%B7%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міхаель Мозер&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На увагу заслуговує псковський, смоленський і полоцький рефлекс сполук &lt;i&gt;&lt;b&gt;*stj, skj, sk’, zdj, zgj, zg’&lt;/b&gt;&lt;/i&gt;, а саме [š’k’], ＞ J — та він, мабуть походить від &lt;em&gt;&lt;strong&gt;šč&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, про що свідчить злиття &lt;em&gt;&lt;strong&gt;sk’&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;skj&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=pqwjAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%B6%D0%B4%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вибрані праці&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE_%D0%93%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Павло Житецький&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;… але в українській і білоруській мові є ще &lt;em&gt;дж&lt;/em&gt; з того ж &lt;em&gt;дj&lt;/em&gt; = церковнослов. &lt;em&gt;жд&lt;/em&gt;, а також &lt;em&gt;ждж&lt;/em&gt; із &lt;em&gt;здj&lt;/em&gt;, напр.: &lt;em&gt;приижджати&lt;/em&gt;, білор. &lt;em&gt;прийажджаць&lt;/em&gt;.  Залишаючи осторонь питання про відношення &lt;em&gt;дж&lt;/em&gt; до &lt;em&gt;жд&lt;/em&gt;, зауважимо, що &lt;em&gt;жд&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ждж&lt;/em&gt; є одна із давніх прикмет українського консонантизму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=eLgWAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D0%B7%D0%B4%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Наукові записки&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;… мовах винико внаслідок перехідного помʼякшення і асимілятивно-дисимілятивних процесів, де в давніх сполученнях &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt; + &lt;em&gt;j&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt; + &lt;em&gt;j&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;зд&lt;/strong&gt; + &lt;em&gt;j&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ст&lt;/strong&gt; + &lt;em&gt;j&lt;/em&gt; палатальний за своєю природою &lt;em&gt;j&lt;/em&gt; уподібнився після дзвінких до &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, а після глухих — до &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, в українській мові ці фонетичні форми виникли в такий спосіб:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt; + &lt;em&gt;j&lt;/em&gt; ＞ &lt;strong&gt;дж&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt; + &lt;em&gt;j&lt;/em&gt; ＞ &lt;strong&gt;тш&lt;/strong&gt;-&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;зд&lt;/strong&gt; + &lt;em&gt;j&lt;/em&gt; ＞ &lt;strong&gt;здж&lt;/strong&gt; ＞ &lt;strong&gt;ждж&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Коротко&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сполуки &lt;strong&gt;здж&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;ждж&lt;/strong&gt; є питомими. Про всяк, &lt;strong&gt;дж&lt;/strong&gt; є &lt;em&gt;одним&lt;/em&gt; звуком, глухим відповідником є &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;. Якби записувати за македонською, було би умовне &lt;strong&gt;жџ&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Палаталізацією до &lt;strong&gt;зд&lt;/strong&gt; є &lt;strong&gt;ждж&lt;/strong&gt; або старіше &lt;strong&gt;здж&lt;/strong&gt;, тобто &lt;strong&gt;-ж-&lt;/strong&gt; не є зовсім суфіксом.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Різниця лише ві віці, від найстарішого:  &lt;strong&gt;здj&lt;/strong&gt; ＞ &lt;strong&gt;здж&lt;/strong&gt; ＞ &lt;strong&gt;ждж&lt;/strong&gt;. Тобто останній є найсучаснішим способом. Про всяк, говірки можуть мати інші варіяції розвитку, наприклад &lt;strong&gt;зд&lt;sup&gt;j&lt;/sup&gt;&lt;/strong&gt;, тобто умовне &lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=XW9pAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%97%D0%B7%D0%B4%D1%8E%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;приїздю&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аби простіше сприймати ці сполуки, наведу до прикладу глуху і звичну пару:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;про&lt;strong&gt;ст&lt;/strong&gt;ити&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;про&lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt;ати&lt;/em&gt;, тобто &lt;em&gt;про&lt;strong&gt;шч&lt;/strong&gt;ати&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут &lt;strong&gt;-ати&lt;/strong&gt; палаталізують і вказують на наворотність чи недоконаність.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іще приклад, якщо не дуже охочі до &lt;strong&gt;дз&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дж&lt;/strong&gt;: раніше (до правопису 1960) деякі дієслова (переважно із закінченням &lt;strong&gt;-істи&lt;/strong&gt;) мали наказовий спосіб із закінченням &lt;strong&gt;дж&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;розповідж, їдж, відповідж&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-08-15T02:19:34.497" LastActivityDate="2021-08-15T02:19:34.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2631" PostTypeId="2" ParentId="2626" CreationDate="2017-08-29T15:33:57.153" Score="4" Body="&lt;h1&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Морфеміка&lt;/a&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дієслова &lt;em&gt;єднати&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;єднувати&lt;/em&gt; зі схожими по суті приростками &lt;strong&gt;до-&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;при-&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приростки &lt;strong&gt;до-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;при-&lt;/strong&gt; значаться початку або кінця дії:  &lt;em&gt;&lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt;працювати, &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt;нести, &lt;strong&gt;при&lt;/strong&gt;нести&lt;/em&gt;. Не плутати зі суцільної доконаності, для цього є &lt;strong&gt;з-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;по-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;про-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;на-&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;strong&gt;до-&lt;/strong&gt; — напряму дії: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt;їхати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Єднання&lt;/em&gt; має початок, кінець і напрямок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найлоґічніше використовувати &lt;em&gt;доєднати&lt;/em&gt; як напрямокове дієслово зі сполучником &lt;em&gt;до&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Вживано в прикладі запитання і в &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google Books&lt;/a&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;— &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?word=%D0%B4%D0%BE%D1%94%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8&amp;amp;corpusId=ukr_mixed_2014&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Корпус лейпцизького університету&lt;/a&gt; (тільки &lt;em&gt;доєднати&lt;/em&gt;): &lt;em&gt;до (49)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дієслово &lt;em&gt;єднати&lt;/em&gt; та приросток &lt;em&gt;до&lt;/em&gt; поокремо є очевидно питомими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аби внести свою ясність, &lt;strong&gt;різниця між словами&lt;/strong&gt;:&lt;br /&gt;&#xA;— &lt;em&gt;доєднати&lt;/em&gt; — важливий напрям; увага на дієслові можлива, але вторинна;&lt;br /&gt;&#xA;— &lt;em&gt;приєднати&lt;/em&gt; — увага на дієслові: спосіб чи час; можливість результату.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також слушна думка щодо:&lt;br /&gt;&#xA;— При єдності&lt;br /&gt;&#xA;— До єдності&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже:&lt;br /&gt;&#xA;— &lt;em&gt;Доєднати до чого?&lt;/em&gt; — як напрям;&lt;br /&gt;&#xA;— &lt;em&gt;Як доєднати до чого?&lt;/em&gt; — відшук напряму;&lt;br /&gt;&#xA;— &lt;em&gt;Як приєднати?&lt;/em&gt; — як спосіб (час, варіянт дії);&lt;br /&gt;&#xA;— &lt;em&gt;Приєднати до чого?&lt;/em&gt; — вельми обширне: як результат, спосіб чи важливість. Влучніше з иншими часами чи з контекстом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Своє.&lt;/em&gt; Не бажано зловживати цим дієсловом:&lt;br /&gt;&#xA;— Якщо до клубу — (напр.) &lt;em&gt;вступити&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;приєднати&lt;strong&gt;ся&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;;&lt;br /&gt;&#xA;— Влучний синонім: &lt;em&gt;долучати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-08-29T17:37:46.283" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2633" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2634" CreationDate="2017-09-03T08:01:44.000" Score="3" ViewCount="183" Body="&lt;p&gt;Вчора почув розмову, де один зі співрозмовник назвав іншого &lt;em&gt;цимбалоїдом&lt;/em&gt;. Я спитав про значення слова. Вони мені пояснили, що це людина якій все байдуже, тобто по цимбалах. Чи є таке слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-09-11T21:36:35.377" Title="Чи існує слово &quot;цимбалоїд&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2634" PostTypeId="2" ParentId="2633" CreationDate="2017-09-03T09:38:23.547" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53414/275543.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник синонїмів&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D0%99%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Святослав Караванський&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Цимбал&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Дурбило, йoлоп, телепень; &lt;em&gt;мн.&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D0%B8%D0%BC%D0%B1%D0%B0%D0%BB%D0%B8_(%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%86%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%BD%D1%96)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цимбали&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;(музичний инструмент)&lt;/em&gt; цимбалики.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Инші словники мають схожі значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.z-school.man.gov.ua/assets/files/lingvistychna_shkola/ukrmova/samostijna/2015/12/l_4_morfemika.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;-&lt;em&gt;оїд&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — узвичаєний афіксоїд давньогелладського походження зї значенням: &lt;em&gt;подїбний до&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;форма&lt;/em&gt;, рідше &lt;em&gt;ідея&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо по-нашому: &lt;em&gt;цимбалоподїбний&lt;/em&gt;. Отже слово цїлком може існувати, трактувати можна як &lt;em&gt;подїбний до форми музичного инструменту&lt;/em&gt;, або як &lt;em&gt;(подоба) до дурної істоти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-09-03T09:46:58.863" LastActivityDate="2017-09-03T09:46:58.863" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2635" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6905" CreationDate="2017-09-03T21:35:12.083" Score="9" ViewCount="500" Body="&lt;p&gt;Конструкцїя: &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BA%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;батько&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; &lt;em&gt;дїєслово множини&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чим зумовлено? Наскільки менї відомо, наразі є множина &lt;em&gt;батьки&lt;/em&gt;, а до &lt;em&gt;батько&lt;/em&gt; крипіться &lt;em&gt;дїєслово однини&lt;/em&gt;. Чи це якась норма?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зустрів у перекладї &lt;a href=&quot;http://ice-and-fire.in.ua/page/got/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;„Пісня льоду та вогню“&lt;/a&gt; від Вячислава Бродового &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/vyacheslav.brodovoy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[fb]&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Тримай-но конячку  як слїд, — прошепотїв  він. — І не  смій відвертатися, бо &lt;strong&gt;батько знатимуть&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На помилку не схоже, бо трапляється не рідко, наведу лише деякі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;1.&lt;/em&gt; — Королева теж сердита, — стиха відповів Джон дядькові. — Удень  &lt;strong&gt;батько повели&lt;/strong&gt; короля до крипти, а королева не хотїла, щоб він ішов. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;2.&lt;/em&gt; — Візьміть мене з собою, як  поїдете на  Стїну, — у раптовому  пориваннї попрохав Джон. — &lt;strong&gt;Батько дозволять&lt;/strong&gt;, якщо ви попросите, неодмінно дозволять!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;3.&lt;/em&gt; — &lt;strong&gt;Батько послали&lt;/strong&gt; мене виховуватися у Соколиному Гнїздї, коли мені  було вісїм, —  відказав Нед. — Пан  Родрік каже, що принц Джофрі та Робб незлюбили один одного.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;4.&lt;/em&gt;— Вона не собака, а лютововк,  — заперечила Санса, поки Панночка облизувала їй пальцї шорстким язиком.  — А ще &lt;strong&gt;батько сказали&lt;/strong&gt;, що ми  можемо тримати їх при собі, якщо хочемо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схоже, що таке тільки в дїяльоґах. Про стиль перекладу пан Бродовий &lt;a href=&quot;http://ice-and-fire.in.ua/page/about/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згадує:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ключова моя ідея полягала в тому, щоб адаптувати мову перекладу з використанням українських старожитностей, надати їй виразного східноєвропейського колориту, де б у титулах, звертаннях, побутових назвах, військових термінах, у двірському пишномовʼї та посполитих теревенях чулося відлуння старої Русї-України, Литви, Речі Посполитої, козацтва, а подеколи й різноманітних наших сусїдів: чехів, угорцїв, татар, москвинів тощо. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подїбну конструкцїю знаходжу в инших текстах (теж лише деякі).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=WDs4b875vDUC&amp;amp;pg=PA73&amp;amp;lpg=PA73&amp;amp;dq=%22%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BA%D0%BE%20%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B8%22&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=WvdvyXBE2u&amp;amp;sig=6go3b8XGgI9uFrQwsclPv7vw4ek&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwj7gOSB6YnWAhUiQJoKHRH3DKoQ6AEIQTAE#v=onepage&amp;amp;q=%22%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BA%D0%BE%20%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B8%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;1.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; Таких кораблем заїхали до Ґімлї і &lt;strong&gt;мої батьки&lt;/strong&gt; … &lt;em&gt;Мої покійнї&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;батько&lt;/strong&gt;, тодї ще &lt;em&gt;самотнї&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;були&lt;/em&gt; &lt;em&gt;провідником&lt;/em&gt; цього транспорту, за яким їхали зі своїми родичами і &lt;strong&gt;мої мама&lt;/strong&gt;, тодї ще молода дївчина … &lt;strong&gt;Мої батько були&lt;/strong&gt; будївничим майстром ще в Копичинцях, а цей фах вони перебрали від від свого батька.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=sigSAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BA%D0%BE%20%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B8%22&amp;amp;dq=%22%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BA%D0%BE%20%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B8%22&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjl9cLG6YnWAhXFCpoKHTrmAHAQ6AEIyAIwKw&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;2.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;Батько були&lt;/strong&gt; иншої думки … Не памʼятаю, щоб &lt;strong&gt;батько були&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;пригнїченими&lt;/em&gt; чи навіть &lt;em&gt;похмурі&lt;/em&gt;, хоч життя було не з легких. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=DY8jAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BA%D0%BE%20%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B8%22&amp;amp;dq=%22%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BA%D0%BE%20%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B8%22&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjl9cLG6YnWAhXFCpoKHTrmAHAQ6AEIwQIwKg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;3.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; Покійний мій &lt;strong&gt;батько були пообіцяли&lt;/strong&gt; кількасот карбованцїв.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут також &lt;em&gt;прикметник в множинї&lt;/em&gt;, схожа ситуацїя з &lt;em&gt;мама&lt;/em&gt;. Це відноситься тїльки до родичів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Споріднене&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/243/&quot;&gt;What is the current use of Plural vs. Singular second person when addressing to parents?&lt;/a&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Royal_we&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Royal we&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://old.philology.lnu.edu.ua/visnyk/56_1_2012/2012_56(1)_Strilec.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Детермінацїя способів апеляцїї в українській і польскій мовах&lt;/a&gt; (Інна Стрілець)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/71373/50-Shkicka.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Займенники „ТИ“–„ВИ“ в манїпулятивнїй стратегії позитиву&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://www.tneu.edu.ua/faculty/uf/kafedra-didu-uf/staff-didu-uf/7307-shkicka-iryna-yuriivna.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ірина Шкіцька&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:02:54.907" LastActivityDate="2022-08-28T08:15:53.307" Title="„Батько“ з дїєсловом множини чи як множина" Tags="|число|пошанна-множина|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2636" PostTypeId="5" CreationDate="2017-09-03T21:38:29.783" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Числа&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; в українській мові&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;однина&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BD%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%B0_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;множина&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B2%D0%BE%D1%97%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;двоїна&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — зараз майже не вживається&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Число&lt;/em&gt; переважно виражається за допомогою &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BA%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;закінчень&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%b7%d0%b0%d0%ba%d1%96%d0%bd%d1%87%d0%b5%d0%bd%d0%bd%d1%8f&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;закінчення&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;закінчення&lt;/a&gt; в багатьох &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;частин мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-18T16:12:26.483" LastActivityDate="2017-10-18T16:12:26.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2637" PostTypeId="4" CreationDate="2017-09-03T21:38:29.783" Score="0" Body="Число — ґраматична катеґорія, що вказує на кількість предметів, про які мовиться в реченні." OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-18T16:12:26.483" LastActivityDate="2017-10-18T16:12:26.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2638" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2642" CreationDate="2017-09-05T04:52:56.557" Score="6" ViewCount="145" Body="&lt;p&gt;Чи існує прислів'я чи слово для позначення надмірного використання чогось нещодавно вивченого? Наприклад, раніше ти все робив за допомогою цвяхів і все було добре, а тут ти навчився користуватись викруткою і гвинтами і відтепер тільки ними й користуєшся повністю забувши цвяхи.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-09-09T04:57:59.930" Title="Вираз для позначення надмірного вживання щойно надбаного вміння" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2639" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2640" CreationDate="2017-09-05T04:57:06.747" Score="4" ViewCount="757" Body="&lt;p&gt;Часто в словниках бачу позначки того, що якийсь з перекладів є архаїзмом чи застарілим варіантом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Коли варто вживати такі слова?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи варто запам'ятовувати такі слова?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Яка різниця між архаїзмом і застарілим словом?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:44:14.613" LastActivityDate="2018-04-05T05:44:14.613" Title="Коли варто вживати архаїчні чи застарілі слова?" Tags="|вживання-слів|архаїзми|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2640" PostTypeId="2" ParentId="2639" CreationDate="2017-09-05T09:48:53.360" Score="4" Body="&lt;p&gt;Застарілі слова бувають двох типів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Історизми&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Архаїзми&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%BC_(%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BA%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Історизми&lt;/a&gt; - назви предметів і явищ, яких сьогодні вже немає або вони вийшли з ужитку: мушкет, боярин, пищаль.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%80%D1%85%D0%B0%D1%97%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Архаїзми&lt;/a&gt; - слова, вирази, граматичні форми, які вийшли з ужитку і мають сучасні аналоги (синонімічні форми). Вікіпедія наводить такі типи архаїзмів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;власне лексичні — слова, що застаріли в цілому (чадо, ректи, понеже);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;лексико-фонетичні, що відрізняються від сучас. варіантів тільки одним чи кількома звуками або місцем наголосу (сей, пашпорт, глас, піїт, філозоф); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;лексико-морфологічні — застар. словоформи та грамат. характеристики слова (люде — сучас. люди, авто — раніше ч. p.); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;лексико-словотвірні, що відрізняються від сучас. однокорен. синонімів словотв. формантом — суфіксом або префіксом (податель, подаяніє, возгордитися);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;лексико-семантичні, у яких застар. є лише окр. значення (броня у знач, ‘зброя’, худий ‘поганий’, машина ‘паровоз, поїзд’, пор. машиніст).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З власного досвіду - у словниках &quot;заст.&quot; використовується для історизмів. В радянській практиці (наскільки мені відомо) точилася боротьба між лінгвістами-укладачами словників та функціонерами що слідкували за ідейною чистотою (принаймні на початку ХХ сторіччя). Тому слова щодо релігійного життя, назви, пов'язані із царським режимом, небажані соціальні явища (проституція) і т.і. допускалися у словники із поміткою &quot;застаріле&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо української лінгвістики, то начебто через політику наближення української мови до російської &quot;небажані&quot; українські слова відмічали як &quot;діалектичні&quot;, щодо &quot;архаїзмів&quot; не впевнений, але може бути і таке. (&lt;em&gt;Upd:&lt;/em&gt; Стаття &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%BE%D1%86%D0%B8%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лінгвоцид&lt;/a&gt; у Вікіпедії, що її знайшов Follower має приклади таких &quot;архаїзмів&quot;, наприклад слово &quot;відсоток&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи варто запам'ятовувати такі слова чи вживати їх? Як бачимо, застарілі слова розбиваються на різні групи, тому однієї відповіді на всі випадки немає. Зрозуміло що без історизмів неможливо говорити про минуле. Щодо архаїзмів - частину з них використовують в літературі для &quot;високого стилю&quot; - чадо, чоло і т.і. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У будь-якому разі, архаїзми надають мові певного стилістичного забарвлення, тому їх треба уникати якщо такий ефект небажаний (наприклад у діловому листуванні і т.і.).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-09-07T10:19:14.240" LastActivityDate="2017-09-07T10:19:14.240" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2641" PostTypeId="2" ParentId="2639" CreationDate="2017-09-05T13:06:54.580" Score="0" Body="&lt;p&gt;Тобі варто вживати застарілі чи архаїчні слова коли:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Інші слова не підходять (як у науковому творі з лінгвістики чи історії, наприклад).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ти хочеш спантеличити аудиторію або розмішити її.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ти хочеш звучати претензійно чи повчально.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="1101" LastActivityDate="2017-09-05T13:06:54.580" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2642" PostTypeId="2" ParentId="2638" CreationDate="2017-09-06T05:09:25.063" Score="5" Body="&lt;p&gt;Перефразовуючи Арахама Маслоу і Абрахама Каплана:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Знайшов молоток, тепер все видається цвяхами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У Маслоу звучить так: &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я вважаю, що якщо єдиний ваш інструмент - це молоток, то спокусливо вважати все цвяхами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У Каплана так:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я називаю це законом інструмента і його можна сформулювати так: Дайте маленькому хлопчику молоток і він буде думати, що все навколо потребує стукання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikiquote.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2%27%D1%8F_%D1%82%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BA%D0%B8:_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%82%D0%B0_%D1%83%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; вже не зовсім про надмірне, але майже в тему:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В умілого і долото рибу ловить!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1101" LastEditorUserId="1101" LastEditDate="2017-09-06T12:47:04.893" LastActivityDate="2017-09-06T12:47:04.893" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2645" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2646" CreationDate="2017-09-08T05:01:31.073" Score="10" ViewCount="556" Body="&lt;p&gt;В одному з дописів на цьому форумі знайшов посилання на статтю пані &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B0_%D0%9E%D0%BB%D1%8C%D0%B3%D0%B0_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кочерги&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://www.ji.lviv.ua/n35texts/kocherha.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Мовознавчі репресії 1933 року&quot;&lt;/a&gt;. В ній мене зацікавив цей уривок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вилучення слів із суфіксом -івн- має наслідком нашу неспроможність&#xA;  відрізняти прикметники на позначення активної здатности (&lt;em&gt;рятівний,&#xA;  коливний, фільтрівний, йонізівний&lt;/em&gt;) та призначення (&lt;em&gt;рятувальний,&#xA;  коливальний, фільтрувальний, йонізувальний&lt;/em&gt;), не кажучи вже про те, що&#xA;  їх часто заступають активні дієприкметники, що від часу їхнього&#xA;  примусового запровадження заполонили мову, наче бур’ян.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але я так і не зрозумів різницю між:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;рятівний    - рятувальний&#xA;коливний    - коливальний&#xA;фільтрівний - фільтрувальний&#xA;йонізівний  - йонізувальний&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і як їх можуть заступити активні дієприкметники?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1101" LastActivityDate="2021-09-24T06:38:15.123" Title="Роз'яснення щодо слів із суфіксом -івн-" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2646" PostTypeId="2" ParentId="2645" CreationDate="2017-09-08T07:47:06.967" Score="8" Body="&lt;p&gt;Детальний опис ріжницї від посібника &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B0%D0%BA_%D0%84%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D1%96%D1%8F_%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Євгенії Чак&lt;/a&gt; «Чи правильно ми говоримо?» на прикладї слів: &lt;em&gt;рятівний&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;рятувальний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//chak-chy-pravylno-my-hovorymo.wikidot.com/r#ryatuvalnyi-ryativnyi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рятува́льний, рятівни́й&lt;/a&gt;; рятува́льник, рятівни́к.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Рятувальний&lt;/strong&gt; означає &lt;em&gt;спеціально створений для рятування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;призначений для рятування&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Сержант з аеродромної обслуги роздавав пасажирам гумові рятувальні жилети&lt;/em&gt;. (П. Загребельний.) &lt;em&gt;Під нами океан, і стюардеса Соня просить пасажирів ознайомитися з технікою одягання рятувального костюма. Це на той випадок, якщо літак упаде в океан&lt;/em&gt;. (Л. Дмитерко.) &lt;em&gt;Майстерно кріпили рятувальні шлюпки, закривали трюми, відкачували воду з кают і службових приміщень&lt;/em&gt;. (З журналу.) &lt;em&gt;Вони хутко вибігли на палубу, де висіли шлюпки, а на сітчастих бортах — рятувальні круги&lt;/em&gt;. (Петро Панч.) &lt;em&gt;Сьогодні мусив повернутися з відрядження батько. Для мене він — немов рятувальний круг у морі&lt;/em&gt;. (В. Дрозд.) &lt;em&gt;Рятувальна експедиція вдруге вивозила людей. […] А шхуна поквапливо лягає у дрейф і спускає рятувального човна&lt;/em&gt;. (З. Тулуб.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Рятівний&lt;/strong&gt; і його синоніми &lt;strong&gt;рятівничий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;рятунковий&lt;/strong&gt; мають значення &lt;em&gt;той, що приносить порятунок&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Отже, як не крути, а головою муру не пробʼєш. Залишалося тільки одне, чекати порятунку від Яринки, чекати пʼятниці і рятівного сигналу.&lt;/em&gt; (В. Козаченко.) &lt;em&gt;Василь Васильович, мов крізь сон, відчув укол, рятівна рідина влилась під шкіру, і йому стало легше&lt;/em&gt;. (Л. Дмитерко.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А от у реченні &lt;em&gt;розсікаючи хвилі, швидко мчав до баркаса рятівний катер&lt;/em&gt; без контексту важко визначити точно семантику словосполучення &lt;em&gt;рятівний катер&lt;/em&gt;. Якщо йдеться про катер, спеціально призначений для рятування на воді, слід було б ужити слово &lt;em&gt;рятувальний&lt;/em&gt;. Але якщо автор хотів сказати, що катер (будь-якого призначення — чи для перевезення пасажирів, чи для попередження нещасних випадків) ніс порятунок комусь, хто перебував у небезпеці, доречно вжити словосполучення &lt;em&gt;рятівний катер&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В усному мовленні, як зазначають українські словники, слово &lt;em&gt;рятівний&lt;/em&gt; вживається також у значенні &lt;em&gt;призначений для рятування&lt;/em&gt;. На це натрапляємо і в художній літературі. Наприклад: &lt;em&gt;підняти всіх жителів узбережжя для рятівних&lt;/em&gt; (правильніше: &lt;em&gt;рятувальних&lt;/em&gt;) &lt;em&gt;робіт на бродах&lt;/em&gt; або в такому ж значенні, тільки з синонімом слова &lt;em&gt;рятівний — рятівничий&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;інженер зорганізував рятівничу команду з дачників&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У літературній мові, писемній і усній, слід уникати таких лексичних замін, бо все-таки ці слова дещо відрізняються значенням: адже не завжди і не всякі &lt;em&gt;рятувальні&lt;/em&gt; дії (тобто дії, спрямовані на здійснення порятунку) виявляються &lt;em&gt;рятівними&lt;/em&gt; (тобто такими, що справді приносять порятунок).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;… далї опис ріжницї між &lt;strong&gt;рятувальник&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;рятівник&lt;/strong&gt;, суть майже та сама.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо дїєприкметників, то вони &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D1%94%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA#%D0%92%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B4%D1%96%D1%94%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не притаманні&lt;/a&gt;, як в московській, українській мові. Тому при змозї бажано їх уникати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-09-24T06:38:15.123" LastActivityDate="2021-09-24T06:38:15.123" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2647" PostTypeId="2" ParentId="2638" CreationDate="2017-09-09T04:57:59.930" Score="2" Body="&lt;p&gt;Можна підійти з іншого боку: &lt;strong&gt;Повторення мати навчання.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З латинського: Repetiljo est inaier studiorum.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Старовинне латинське прислів'я.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Є інша, менш відома версія (можливо, це просто початковий вигляд&#xA;  загальновідомого прислів'я): Повторення мати навчання, але і притулок&#xA;  для ледарів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Використовується як форма заохочення старанних занять.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також вислів Горація: &lt;strong&gt;Двічі повторене сподобається&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikiquote.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%B2%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Латинські вирази&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="936" LastActivityDate="2017-09-09T04:57:59.930" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2649" PostTypeId="2" ParentId="2635" CreationDate="2017-09-11T21:48:48.767" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це звичайна повага, в даному випадку до батьків. Але також існує в багатьох різних формах як ввічливість. &quot;Підскажіть, котра година?&quot;, - звернення до однієї людини, але дієслово вжите у формі множини. &quot;Чи не підказали б Ви, котра година?&quot;, - зміст подібний, але тепер у формі множини займенник. Звертання до батьків &quot;на Ви&quot; колись було вельми поширеним, зараз же збереглося головно в Карпатському регіоні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastActivityDate="2017-09-11T21:48:48.767" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2650" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2672" CreationDate="2017-09-12T17:46:18.923" Score="9" ViewCount="3536" Body="&lt;p&gt;Чи є якесь правило словотвору, за яким саме таким чином відбувається утворення дієслова від іменника? Чому &quot;е&quot; переходить в &quot;и&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому не &lt;em&gt;&quot;лідувати&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;лідує&quot;&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;&quot;lead?&quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яким чином можна дослідити процес утворення дієслів з цим запозиченим коренем?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-09-13T03:45:55.183" LastActivityDate="2017-09-24T19:16:21.703" Title="Чому &quot;лідер&quot;, але &quot;лідирувати&quot;, &quot;лідирує&quot;? Ріже вухо" Tags="|етимологія|запозичені-слова|чергування|словотворення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2651" PostTypeId="2" ParentId="2650" CreationDate="2017-09-12T18:55:03.367" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чому лїдирувати?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тому що московське &lt;a href=&quot;http://gramota.ru/slovari/dic/?word=%D0%BB%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;all=x&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;лид&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ровать&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; файне, бо:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;наголошене перше &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; — не звучить&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;змінене друге &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; на наголошене &lt;em&gt;е&lt;/em&gt; — буде &lt;em&gt;лид&lt;strong&gt;ьо&lt;/strong&gt;ривать&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;байдуже на ориґінал та свій стандарт, а анґлїйське &lt;em&gt;е&lt;/em&gt; бува &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чи то взагалї з &lt;a href=&quot;http://lingvoforum.net/index.php?topic=19383.0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нїмецької&lt;/a&gt; — &lt;a href=&quot;http://dic.academic.ru/dic.nsf/ger_rus/93388/leadieren&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;leadieren&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;По-инакшому, полонїзм — &lt;a href=&quot;https://sjp.pwn.pl/slowniki/liderowa%C4%87.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;lider&lt;strong&gt;o&lt;/strong&gt;wać&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, мовили би совєти:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Як так, що роблять институти? Сам &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2627/&quot;&gt;не знаю&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чому не лїдувати?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тому що &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вчитель&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вчить&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;вчителює&lt;/em&gt;. Себто &lt;em&gt;бути лїдером&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;лїдерувати&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;вести по-лїдерськи&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;лїдувати&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Є слова: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vesty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;вести&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vodyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;водити&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pervuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;первувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і так далї.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B7%D0%B0_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бориз Рогоза&lt;/a&gt; підтверджує мої основнї догадки, ґазета &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/235.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Хрещатик&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Лїдирувати чи лїдерувати?&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дїєслово &lt;em&gt;лїдирувати&lt;/em&gt;, що часто вживаєтця в текстах на спортивну тематику, утворене за моделлю, яка дуже активна в московській мові: &lt;em&gt;агитировать, акцентировать, анализировать, анулировать, дебатировать, депонировать, консервировать, конспектировать, контролировать, фиксировать, цементировать&lt;/em&gt;. У своїй структурі такі слова мають пень переважно з латинської чи гелладської мов і наросток &lt;em&gt;-ир&lt;/em&gt; (нїмецький з походження). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Деякі з них спочатку виступали і в нас з цим наростком (&lt;em&gt;бравірувати, мусирувати, шокірувати&lt;/em&gt;), але згодом їх витїснили закономірнїші українські варіянти — &lt;em&gt;бравувати, мусувати, шокувати&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У сучаснїй лїтературнїй мові зберігаютця дїєслова &lt;em&gt;компостирувати, репетирувати, курирувати&lt;/em&gt;, вже згадане &lt;em&gt;лїдирувати&lt;/em&gt;. Щодо перших двох мовознавцї пояснюють це прагненням уникнути надмірної омонїмії: є вже &lt;em&gt;компостувати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;перетворювати на добриво&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;компост&lt;/em&gt;) та &lt;em&gt;репетувати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;голосно кричати&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але багато мовцїв не сприймають лексем з &lt;em&gt;-ир&lt;/em&gt;, які ріжуть слух. Замість &lt;em&gt;репетирувати&lt;/em&gt; кажуть &lt;em&gt;проводити репетицїю&lt;/em&gt;, замість &lt;em&gt;компостирувати&lt;/em&gt; — таки &lt;em&gt;компостувати&lt;/em&gt; (в даному разї нема чого боятися звукового збігу з сїльськогосподарським терміном, бо віддаленість двох понять і контекст допомагають уникнути непорозуміння) чи &lt;em&gt;пробивати квитки&lt;/em&gt;, замість &lt;em&gt;курирувати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;опікуватися, наглядати&lt;/em&gt;.&#xA;  Вислови з &lt;em&gt;лїдирувати&lt;/em&gt; можна замінити синонїмічними &lt;em&gt;вести перед, бути попереду, бути лідером&lt;/em&gt; тощо. Або вживати дїєслова &lt;em&gt;лїдерувати, лїдерує&lt;/em&gt;. Адже твірним словом є іменник &lt;em&gt;лїдер&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цьому також частково підтверджує навіть сучасний (2015 наразї) правопис:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/sections/24/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;§ 24. Дієслівні суфікси&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Дієслова іншомовного походження, що мають у мові-джерелі суфікс &lt;strong&gt;-ір-&lt;/strong&gt;, в українській мові втрачають цей суфікс у всіх формах: &lt;em&gt;загітува́ти — загіто́ваний, зареєструва́ти — зареєстро́ваний, інформува́ти — інформо́ваний, сконструюва́ти — сконструйо́ваний&lt;/em&gt;. Але в окремих словах для усунення небажаної омонімії суфікс &lt;strong&gt;-ір-&lt;/strong&gt; (після &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;-ир-&lt;/strong&gt;) зберігається: &lt;em&gt;букси́рувати&lt;/em&gt; (бо є &lt;em&gt;буксува́ти&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;пари́рувати&lt;/em&gt; (бо є парува́ти), &lt;em&gt;полірува́ти&lt;/em&gt; (бо є &lt;em&gt;полюва́ти&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;репети́рувати&lt;/em&gt; (бо є &lt;em&gt;репетува́ти&lt;/em&gt;) тощо.&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp;&lt;br&gt;&#xA;  Суфікс &lt;strong&gt;-ір-&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ир-&lt;/strong&gt;) уживається також у поодиноких дієсловах типу &lt;em&gt;коти́рувати, лаві́рувати, марширува́ти, пікі́рувати, трети́рувати&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До слова &lt;em&gt;лїдувати&lt;/em&gt; наче немає омонїмії. Схоже, тут воно за параметром &lt;em&gt;поодиноких дієсловах&lt;/em&gt;, типу &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2627/2629#2629&quot;&gt;&lt;em&gt;узвичаїлись&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-09-24T19:16:21.703" LastActivityDate="2017-09-24T19:16:21.703" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2652" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2653" CreationDate="2017-09-13T09:28:09.473" Score="6" ViewCount="199" Body="&lt;p&gt;In Russian the name &lt;code&gt;Евгений&lt;/code&gt; is shortened to &lt;code&gt;Женя&lt;/code&gt; and I've just realized that I'm not aware of the similar short form for Ukrainian &lt;code&gt;Євген&lt;/code&gt; - can we, for instance, treat as such &lt;code&gt;Женьо&lt;/code&gt;? Or is there some another form possible?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPD: As @Artemix pointed there are some versions mentioned in Wikipedia, the thing is I hadn't heard any of them in real life - so I actually don't know which of them is used more frequently de-facto and which just listed there for the sake of keeping list complete. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="302" LastEditorUserId="302" LastEditDate="2017-09-13T10:40:13.053" LastActivityDate="2017-09-15T13:38:52.650" Title="What's the short for &quot;Євген&quot;?" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2653" PostTypeId="2" ParentId="2652" CreationDate="2017-09-14T17:59:33.450" Score="4" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Же́ня&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Examples:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Vsevolod_Nestayko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Vsevolod Nestayko&lt;/a&gt;, “‘Барабашка’ ховається під землею”, 1992:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У житті &lt;em&gt;Жені&lt;/em&gt; Киселя сталася несподівана, прямо-таки фантастична зміна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;I don't provide more examples, because it's obvious that «Женя» is widely used (though it's not obvious whether it can be considered as an Russianism or no).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Же́ка&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Examples:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Rostyslav Sambuk, “Скіфська чаша”, 1981:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Але &lt;em&gt;Жека&lt;/em&gt; не затримався — з’явився за три — чотири хвилини, вийшов з потоку пасажирів і одразу побачив дівчат.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;I don't provide more examples, because it's obvious that «Женя» is widely used (though it's not obvious whether it can be considered as an Russianism or no).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Геник&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;Ґеник&lt;/strong&gt; (mostly Western Ukrainian):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Examples:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Natalka Smotrych (Shevchenko), “Бранці мороку”, 2007:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ти не питаєш, хто такий &lt;em&gt;Женька&lt;/em&gt;?.. &amp;lt;…&gt; А &lt;em&gt;Євген&lt;/em&gt;... він вважав те, що я вмію ворожити, страшенно захопливим. &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;Геник&lt;/em&gt; збожеволів від жаху, з мого дому його забрала «швидка», а за рік він наклав на себе руки в психушці. [Всі три реченні про одну й ту саму людину.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Larysa Chahrovska, Natalka Smotrych (Shevchenko), “Афера на віллі”, 2008:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…&lt;em&gt;Геник&lt;/em&gt;, в миру — &lt;em&gt;Євген&lt;/em&gt; Васильович Горенко, власник і директор юридичної компанії «Консул», стягнув із плеча Яни сумку, вдав, що зважує її на правиці, крекнув і застогнав, імітуючи жах та надзвичайне перенапруження.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;There are also novels where &lt;em&gt;Геник&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;Ґеник&lt;/em&gt; is used as short for &lt;em&gt;Генадій&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Гена&lt;/em&gt;), or where full name never appears (so it's unclear whether it's really &lt;em&gt;Євген&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Генадій&lt;/em&gt; or a distinct name). Notably, &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/The_Museum_of_Abandoned_Secrets&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;“Музей покинутих секретів”&lt;/a&gt; (2009) of Oksana Zabuzhko spells it as &lt;em&gt;Ґеник&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Геньо&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;Ґеньо&lt;/strong&gt; (mostly Western Ukrainian):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Examples:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;The prominent example is Yevhen Ozarkevych, a Ukrainian doctor (1861 — 1916; see &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B7%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%84%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;in Ukrainian Wikipedia&lt;/a&gt;), who is often referred to as &lt;em&gt;Геньо&lt;/em&gt; in the Ukrainian-translated version of the dairy of the well-known Ukrainian writer &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Olha_Kobylianska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Olha Kobylianska&lt;/a&gt; (e.g. see &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=bNcGAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D1%8C%D0%BE+%D0%B4%D0%B8%D0%B2+%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87+%D1%94%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt;). There we also notice an interesting version for the female name &lt;em&gt;Євгенія&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Генця&lt;/em&gt;. However, as Olha Kobylianska wrote her diary mostly in German (with sporadic phrases in Ukrainian), it's unclear how she originally referred Yevhen Ozarkevych (maybe names were modified by translators).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Vasyl Baziv, “Хрест”, 2011:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— А як тебе звати, хлопче? — &lt;em&gt;Геньо&lt;/em&gt;. Ну &lt;em&gt;Євген&lt;/em&gt; називаюся.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;There are also novels where &lt;em&gt;Геньо&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;Ґеньо&lt;/em&gt; is used as a character's name, but other versions of his name are never shown, e.g.: Anatolii Dnistrovyi, “Місто уповільненої дії”, 2003 (&lt;em&gt;Геньо&lt;/em&gt;); Natalka Sniadanko, “Синдром стерильності”, 2006 (&lt;em&gt;Ґеньо&lt;/em&gt;).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1137" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-09-15T13:38:52.650" LastActivityDate="2017-09-15T13:38:52.650" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2654" PostTypeId="2" ParentId="1111" CreationDate="2017-09-15T18:12:07.637" Score="7" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пень слова від &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Bit&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;bit&lt;/a&gt;, уникає &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2%27%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;девʼятку&lt;/a&gt; і не має чергування. Лоґічне поняття.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Отже розглянемо наростки за досовєцькі часи. Проблема &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2585/&quot;&gt;не нова.&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h1&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Норми української літературної мови&lt;/a&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Львів – 1941 (друге видання), &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Олекса Синявський&lt;/a&gt;. На основі клясичного або харківського правопису &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1928&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h2&gt;§ 100.31 &lt;em&gt;-ний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-нїй&lt;/em&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Найширше вживаний наросток при різних пнях і з різноманїтним значінням:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;при іменникових пнях на означення &lt;strong&gt;матеріялу&lt;/strong&gt;, далї &lt;strong&gt;відношення&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ґатунку&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;властивости&lt;/strong&gt; (але в меншій мірі, як &lt;strong&gt;-астий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-истий&lt;/strong&gt;): &lt;em&gt;молочний, пшеничний, залїзний, камінний, мідний, розумний, бездоганний, срібний, житнїй, оксамитний, будївельний, народнїй, барвний&lt;/em&gt;... (отже наближається значінням, а инодї й спадається з &lt;strong&gt;-овий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-яний&lt;/strong&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Від деяких із таких прикметників відокремлюється категорія «багатий на щось», звичайно з переходом наголосу на &lt;strong&gt;-ний&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;ри́бний (ловець) — рибна́ (річка)&lt;br&gt;&#xA;  хлїбний (квас) — хлїбни́й (край)&lt;br&gt;&#xA;  (лїсови́й)  — лїсни́й (край)&lt;br&gt;&#xA;  (снїгови́й) — снїжна́ (зима)&lt;br&gt;&#xA;  (медо́вий) — медни́й (рік)&lt;br&gt;&#xA;  (людо́вий) — людни́й (базар)&lt;br&gt;&#xA;  (горови́й і гі́рний) — гірна́ (країна)&lt;br&gt;&#xA;  (хмарови́й і хма́рний) — хмарни́й (день)&lt;br&gt;&#xA;                             — звірни́й (лїс)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Зокрема &lt;strong&gt;-ний&lt;/strong&gt; часто буває в словах чужомовного походження, при тїм инодї з чужомовними перед ним наростками &lt;strong&gt;-ив-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-атив-&lt;/strong&gt; тощо: активний, оперативний, ілюстративний...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h2&gt;§ 100.34 &lt;em&gt;-овий&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-йовий&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;-евий&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-євий&lt;/em&gt;)&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Досить поширений наросток на означення відносних прикметників, отже тїльки при іменникових пнях:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на питання «з чого?», «який?», рідко «чий?»: &lt;em&gt;дубо́вий, соболе́вий, їжако́вий, воло́вий, вербо́вий, паперо́вий, ли́совий, орло́вий, лойови́й, смуше́вий, груше́вий, бає́вий, кри́це́вий, овоче́вий&lt;/em&gt; (порівн. &lt;strong&gt;-иний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ячий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-яний&lt;/strong&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на питання «який?» «до чого відносний?» (прикметники відношення): &lt;em&gt;науко́вий, службо́вий, рокови́й, шляхови́й, верствови́й, загадко́вий, випадко́вий, степови́й, дощови́й, багаже́вий&lt;/em&gt;...&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Взагалї наросток &lt;strong&gt;-овий&lt;/strong&gt; у таких значіннях часто чергується з иншими прикметниковими наростками, зокрема з &lt;strong&gt;-ний&lt;/strong&gt;, при тїм часто й значіння слова зміняється з зміною наростка, але не так, щоб можна було визначити відмінність &lt;strong&gt;-овий&lt;/strong&gt; супроти инших, напр.: &lt;em&gt;розумо́вий&lt;/em&gt; (прикметник відносний) — &lt;em&gt;розу́мний&lt;/em&gt; (инше значіння, між иншим, з ступенюванням — &lt;em&gt;розумнїший&lt;/em&gt;...), &lt;em&gt;вагови́й — ва́жний&lt;/em&gt;, але в &lt;em&gt;рокови́й — рі́чний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;оксамитовий — оксамитний&lt;/em&gt;... вже немає такої відмінности.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h2&gt;§ 99.57 &lt;em&gt;-ість&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ощі&lt;/em&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дуже поширенї наростки (на означення властивости абстрактно і звичайно від прикметників): &lt;em&gt;ра́дїсть (радости), ста́рість, пе́внїсть, злїсть, му́жнїсть, неоха́йнїсть, брехли́вість, бі́льшість, дїя́льність&lt;/em&gt;... &lt;strong&gt;-ощі&lt;/strong&gt; надає конкретнішого значіння: &lt;em&gt;ра́дощі, пе́стощі, лю́бощі, хи́трощі, го́рдощі, пу́стощі, ла́сощі...&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Отже&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;біт-н-ість&lt;/strong&gt; як кількість: &#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D1%80%D1%8F%D0%B4%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Розрядність&lt;/a&gt; (&lt;strong&gt;бітність&lt;/strong&gt;) в інформатиці — &lt;strong&gt;кількість&lt;/strong&gt; розрядів (бітів) електронного.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;біт-ов-ість&lt;/strong&gt; як харастиристика. Приклад від мене:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Роботи знищують все, що бітовість не контролює. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Краще писати одразу через відносника — &lt;em&gt;біт&lt;/em&gt;, якщо не хочете підкреслити харастеристику (абстракність). Порівняйте на минулому прикладї: не &lt;em&gt;розумовість&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;розум&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Про всяк&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Бітний&lt;/strong&gt; зсув — [одноразовий] зсув на біту&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Бітовий&lt;/strong&gt; зсув — характеристика зсуву&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-09-16T08:37:19.147" LastActivityDate="2017-09-16T08:37:19.147" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2655" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2656" CreationDate="2017-09-17T01:26:20.357" Score="6" ViewCount="126" Body="&lt;p&gt;Why is the pronunciation of “Ukrainian” in &lt;em&gt;“Я розмовляю українською.”&lt;/em&gt;  (I speak Ukrainian.) different from the pronunciation of “Ukrainian” in &lt;em&gt;“Я розумію українську.”&lt;/em&gt; (I understand Ukrainian)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1141" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-09-17T07:26:37.267" LastActivityDate="2017-09-17T08:14:44.733" Title="Why the word &quot;українська&quot; in these two phrases has different endings?" Tags="|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2656" PostTypeId="2" ParentId="2655" CreationDate="2017-09-17T02:17:09.373" Score="8" Body="&lt;p&gt;It is because of the &lt;strong&gt;Adjective cases&lt;/strong&gt; with Hard Declension (&lt;code&gt;-ий&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The first sentence has verb &lt;em&gt;розмовляти&lt;/em&gt; (to speak) which governs the &lt;strong&gt;Instrumental case&lt;/strong&gt; (with/using what?) — &lt;em&gt;українськ&lt;strong&gt;ою&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The second sentence has verb розуміти (to understand) which governs the &lt;strong&gt;Accusative case&lt;/strong&gt; (a direct object of action) — &lt;em&gt;українськ&lt;strong&gt;у&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_grammar#Declension&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Wikipedia article&lt;/a&gt; contains further introductory information about the Adjective cases in the Ukrainian language.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Just in case, adjective &lt;em&gt;українська&lt;/em&gt; is feminine because it is for the noun &lt;em&gt;мова&lt;/em&gt; (language) which is feminine and optional in speech. And, yes, nouns also have the same Cases (more information in &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_grammar#Nouns&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;other paragraphs&lt;/a&gt;) with their own declensions.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-09-17T08:14:44.733" LastActivityDate="2017-09-17T08:14:44.733" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2657" PostTypeId="1" CreationDate="2017-09-17T12:40:23.317" Score="10" ViewCount="645" Body="&lt;p&gt;Чи існує в українській мові коротка усталена ствердна відповідь на негативне питання? Щось на зразок німецького doch: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Ти не був у Бердичеві? - Doch!&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, можна сказати &lt;code&gt;був, знаю, бачив&lt;/code&gt;, ітн. Проте, цікаво чи є універсальна відповідь? Може це &lt;code&gt;авжеж&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1144" LastActivityDate="2017-09-17T14:13:19.280" Title="Позитивна відповідь на негативне питання" Tags="|одним-словом|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2658" PostTypeId="2" ParentId="2657" CreationDate="2017-09-17T14:13:19.280" Score="7" Body="&lt;p&gt;Мені здається, проблемою є самі запитання із запереченням. В українській мові нейтральне «Ти не був у Бердичеві?» може припускати дві різні інтонації:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Коли запитувач припускає, що співрозмовник це &lt;strong&gt;робив&lt;/strong&gt;-таки (робить, таки зробить) або навіть явно спонукає його до цього:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ти не принесеш мені кави?&lt;br&gt;&#xA;  Часом не їздив вчора до Бердичева?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Коли запичувач припускає, що співрозмовник цього &lt;strong&gt;не робив&lt;/strong&gt; (не робить, не зробить), і хоче остаточно переконатися в цьому (або принаймні інтонаціями імітує таке припущення):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[Бачачи незорієнтованість у місті:] Так ти ще ніколи не був у Бердичеві?&lt;br&gt;&#xA;  [Ввечері за 5 хв. до закриття магазину:] То ти вже не встигнеш купити мені каву?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Варіації:&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;[Здивовано:] Еге, ти що, ніколи не був у Бердичеві?!&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;[Злісно:] Ти навіть хворій дружині кави не принесеш, покидьок?!&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так от у першому випадку відовіді на зразок «авжеж», «атож», «аякже», «безперечно», «безсумнівно», «безумовно», «бігма», «бігме», «годі й казати», «звичайно», «звісно», «нема сумніву», «певна річ», «певно», «ясна річ» без пояснень найімовірніше означатимуть, що людина це робила/робить/зробить; а другому — що не робила / не робить / не зробить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от відповіді «навпаки», «назворот» у другому випадку, навпаки, найімовірніше передуватимуть поясненню, чому запитувач помиляється.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно проблемою є те, що, чи має відповідач сказати «аякже!» чи «навпаки!», залежить від інтонації і контексту запитання — а якщо вони неочевидні, то обидві відповіді (без негайного продовження) можуть бути незрозумілими.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще варіант відповісти здивуванням: «отакої!». Теоретично при гарному володінні інтонаціями воно в обох випадках може означати, що запитувач формально неправий («каву принесу», «в Бердичів їздив»). Але воно знов-таки передбачає продовження.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-09-17T14:13:19.280" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2659" PostTypeId="1" CreationDate="2017-09-17T17:18:16.790" Score="7" ViewCount="689" Body="&lt;p&gt;Чи існують україномовні аналоги таблиць &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F_%D0%A1%D0%BD%D0%B5%D0%BB%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Снеллена&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F_%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%B0_%E2%80%94_%D0%A1%D1%96%D0%B2%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Головіна — Сівцева&lt;/a&gt; або подібних?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/jfWiV.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/jfWiV.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/dortW.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/dortW.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-01-09T10:46:59.953" Title="Чи існують україномовні аналоги таблиць Снеллена або Головіна — Сівцева" Tags="|переклад|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2660" PostTypeId="2" ParentId="2659" CreationDate="2017-09-18T08:07:56.700" Score="7" Body="&lt;p&gt;Я бачив у Інтернеті «українізований» варіант таблиці Сівцева: в ньому всі російські «и», окрім однієї (лівої в третьому рядку), замінені на українські «і», а всі «ы» — на «и». Я не знаю, як продуманість нової версії співвідноситься з продуманістю оригінальної (все-таки «і» легше відрізнити від більш «квадратних» літер; хоча оригінальна, може, теж не була повністю продуманою).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;О.&amp;nbsp;В.&amp;nbsp;Заболотний, В.&amp;nbsp;В.&amp;nbsp;Заболотний, «Українська мова. Підручник для 5 класу загальноосвітніх навчальних закладів», Київ, «Генеза», 2003 наводить часткове фото такої таблиці у завданні 190 &lt;a href=&quot;https://www.slideshare.net/5klas/5-79534271#93&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;на сторінці 93&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Різні варіанти  акомодаційних лінійок Коваленка ЛА-А і ЛА-С ідуть у комплекті з такою таблицею. Сама акомодаційна лінійка є сертифікованою.&#xA;Приклади з ілюстраціями: &lt;a href=&quot;//dary-makoshi.com.ua/site_search?search_term=%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B5%D0%B9%D0%BA%D0%B0+%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інтернет-магазин 1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://linza.if.ua/index.php?controller=search&amp;amp;orderby=position&amp;amp;orderway=desc&amp;amp;search_query=%D0%BB%D1%96%D0%BD%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0+%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE&amp;amp;submit_search=&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інтернет-магазин 2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//ceny.by/minsk/search/detskiy-mir/prochie-detskie-tovary/linejka-akkomodacionnaja-kovalenko-la-s-sfericheskaja-025-05-075--61440.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інтернет-магазин 3&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зображення (перепрошую за якість, довелося розвертати і вирізати зайве, щоб була лише таблиця; для зображень вищої якості перейдіть за посиланнями у другому пункті):  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/HuEof.jpg&quot; alt=&quot;«Українізована» таблиця Сівцева&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-09-18T10:09:06.343" LastActivityDate="2017-09-18T10:09:06.343" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2661" PostTypeId="2" ParentId="2659" CreationDate="2017-09-18T10:23:21.993" Score="6" Body="&lt;p&gt;Не памʼятаю україномовнї, переважно совєцькі Головіна, Сївцева (доволї часто зустрічав, плюс незалежна від мови), також Орлової (рідко, рисунки для дїтей). Наразї для якісної перевірки — застаріла технолоґія [хоч і актуальна для «ловлї початкових поганозрячих»] — для цього є електрична технїка [назву не знаю, типу дивишся на змінний малюнок]. Щоправда, я не перевіряв себе давно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо можливостї існування альтернатив.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/mG9kP.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/mG9kP.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sup&gt;↳ &lt;a href=&quot;https://kiev.all.biz/en/sivtsev-golovins-table-orlova-and-landolts-ring-g12004512&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мережевий магазин&lt;/a&gt;. Щоправда, виглядає вельми рекламно, отже і ненатурально. Взагалї без &lt;em&gt;ы&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;і&lt;/em&gt;, переважно замінили &lt;em&gt;ы&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/f6Yls.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/f6Yls.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sup&gt;↳Також &lt;a href=&quot;https://www.olx.ua/uk/obyavlenie/tablits-dlya-perevrki-gostroti-zoru-IDtp9qy.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;мережевий магазин&lt;/a&gt;, але там є реальна світлина товару. Замість &lt;em&gt;ы&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;е&lt;/em&gt;.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-09-18T10:34:47.463" LastActivityDate="2017-09-18T10:34:47.463" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2662" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2664" CreationDate="2017-09-18T20:08:19.537" Score="11" ViewCount="2195" Body="&lt;p&gt;Припускаю, що у тексті пісні &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=dlGjgIk3ha4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зозулиця&lt;/a&gt; гурта Dakh Daughters використані прислів'я, приказки та інші зразки народної творчості. На 02:54 в пісні звучить: &quot;Циця в руцю, а серце в п(б)уцю&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання: чи є цей вислів прислів'ям і якщо є, то яке його значення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastActivityDate="2017-09-21T12:23:57.717" Title="Циця в руцю, а серце в пуцю" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="16" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2663" PostTypeId="1" CreationDate="2017-09-20T19:26:25.050" Score="9" ViewCount="485" Body="&lt;p&gt;As a beginner studying Ukrainian, I occasionally run across two words with the same definition but maybe a letter apart, and their declension tables differ also.  An example would be the word “girl”.  One reference gives the (nom. sin.) spelling as ді́вчи́на  and (nom. pl.) ді́вча́та.  Another reference shows it as (nom. Sin.) дівчинка and (nom. pl.)  дівчинки.  I am unable to determine if this is due to the words being synonyms, to regional differences, or possibly an error in listing.  What am I missing?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1141" LastActivityDate="2017-09-21T12:52:32.290" Title="Why do apparently identical words differ in spelling and declension?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2664" PostTypeId="2" ParentId="2662" CreationDate="2017-09-20T20:21:28.760" Score="9" Body="&lt;p&gt;Розмовне слово «пуця» має різні значення (якби це було щось однозначно непристойне, то його не використовували б як ім'я/прізвисько, але ми бачимо, наприклад, у Валерія Шевчука в декількох творах персонажа &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%B1%D0%B0%D0%B1%D0%B0+%D0%BF%D1%83%D1%86%D1%8F%22+OR+%22%D0%B1%D0%B0%D0%B1%D1%86%D1%8F+%D0%BF%D1%83%D1%86%D1%8F%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;баба Пуця&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але зокрема воно використувується, як евфемізм на позначення чоловічого статевого органа. Приклади та джерела:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Леся Ставицька, «Українська мова без табу. Словник нецензурної лексики та її відповідників. Обсценізми, евфемізми, сексуалізми» (2008, Київ, «Критика», 456 с.): «Чоловічий статевий орган: &amp;lt;…&gt; пуц, пуцак, пуцалін, пуцилина, пуцка, пуцлик, пуцька, пуцько, пуцюрина, пуця…» (&lt;a href=&quot;http://padaread.com/?book=54260&amp;amp;pg=422&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ст. 425&lt;/a&gt;; дякую Oksana Gubrenko за хороше джерело).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приказка: «Скільки вовка не годуй, а у медведя пуця більша і дупа ширша» (наприклад, &lt;a href=&quot;http://www.bukinfo.com.ua/show/news?lid=65540&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;; дякую Artemix за цінний коментар).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Фраза Ілони з книги Романа Кухарчука «Муха з цукром» (2003), що випадково побачила знайомого голим: «Та пуця у нього нівроку — ніжна і рожевенька — в головці» (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=&amp;quot;%D1%82%D0%B0+%D0%BF%D1%83%D1%86%D1%8F+%D1%83+%D0%BD%D1%8C%D0%BE%D0%B3%D0%BE+%D0%BD%D1%96%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83+%D0%BD%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B0+%D1%96+%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%8C%D0%BA%D0%B0+%D0%B2+%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%86%D1%96&amp;quot;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ст.&amp;nbsp;100&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме в цьому значенні вжите це слово і тут.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А всю фразу можна зрозуміти таким чином: коли чоловік торкається жіночих принад, то його наміри зосереждуються на одному… Oksana Gubrenko в коментарі інтерпретувала це як затьмарення розуму/почуттів тілесними інстинктами (що ця фраза доречна, наприклад, у випадку подружньої зради; що частковим аналогом є «думати не головою, а одним місцем»). По-моєму, таке застосування можливе, але не єдине можливе (сама фраза акцентує увагу на зосередженні намірів в певному напрямі; це часто супроводжується відкиданням всього іншого: розуму, моралі тощо — а теоретично може і не супроводжуватися; тобто, на мою думку, на відміну від «думати не головою, а одним місцем», вислів «циця в руцю, а серце — в пуцю» не має чисто негативної конотації, а показує життя як воно є).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ця фраза за своєю структурою тяжіє до приказки. Але наскільки часто вона вживається (чи широкий ареал її застосування, чи її використовують виключно в оточенні автора слів пісні) — невідомо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-09-21T12:23:57.717" LastActivityDate="2017-09-21T12:23:57.717" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2665" PostTypeId="2" ParentId="2663" CreationDate="2017-09-20T21:43:42.310" Score="5" Body="&lt;p&gt;This question is both easy and difficult to answer at the same time. As many language learners, you seem to face &lt;strong&gt;several linguistic phenomenons&lt;/strong&gt; taking place simultaneously. So in order to answer the question, it seems to be a good idea to separate these phenomenons and look at them individually one by one.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;maybe a letter apart&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;A language learner should not think in terms of &quot;&lt;em&gt;letter&lt;/em&gt; apart&quot;. The derived words are &lt;strong&gt;always¹ &lt;em&gt;morpheme&lt;/em&gt; apart&lt;/strong&gt;. In this case, the morpheme is suffix &lt;code&gt;-к-&lt;/code&gt; which is responsible for the denomination of &lt;strong&gt;a diminutive&lt;/strong&gt;. An English counterpart would be &lt;code&gt;-y&lt;/code&gt;/&lt;code&gt;-ie&lt;/code&gt; suffix as in &quot;dog/doggy&quot; pair. Hence, one may expect that &lt;em&gt;дівчин&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; is a diminutive, and this would be a correct assumption.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Side note: there is not a single diminutive suffix; an &lt;strong&gt;absence&lt;/strong&gt; of suffix may also act as diminutive. In this case, &lt;em&gt;дівча́&lt;/em&gt; (Neuter grammatical gender) can also be a diminutive from &lt;em&gt;дівч&lt;strong&gt;ин&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also, it is also quite valid to form the Plural for &lt;em&gt;дівчи́на&lt;/em&gt; totally without the &lt;code&gt;-ат-&lt;/code&gt; suffix:&lt;br&gt;&#xA;SNG: &lt;em&gt;дівчи́на&lt;/em&gt;; PLR: &lt;em&gt;дівчи́ни&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The plural &lt;em&gt;дівч&lt;strong&gt;а́т&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; is formed with the use of siffix &lt;code&gt;-ат-&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;-ят-&lt;/code&gt;). &lt;a href=&quot;http://journal.kdpu.edu.ua/filstd/article/view/1714/1342&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;This work&lt;/a&gt; (link to PDF) says:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Throughout all periods of the Ukrainian language, there have been many substantives, the formal structure of which includes suffix &lt;code&gt;-ęt-&lt;/code&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  In Slavonic period, formant &lt;code&gt;-ęt-&lt;/code&gt; was rather productive and served primarily as a suffix that created the denominations of &lt;strong&gt;young offspring&lt;/strong&gt;. Diminutive, hypocoristic meaning is closely associated with it. In old-Russ-Ukrainian language, suffix &lt;code&gt;-′aт-&lt;/code&gt;² (nominative &lt;code&gt;-′а&lt;/code&gt;), rarely &lt;code&gt;-ат-&lt;/code&gt; (nominative &lt;code&gt;–а&lt;/code&gt;) was involved mainly in the creation of the denominations of &lt;strong&gt;young animals&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Further, this formant served as a means of derivation of &lt;strong&gt;children’s&lt;/strong&gt; denominations.&lt;br&gt;&#xA;  In the following periods of the Ukrainian language development the range of nouns with &lt;code&gt;-ат-/-ят-&lt;/code&gt;, in addition to preserving old derivatives, grew as a result of individual author derivation.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I have no proof, but it looks possible that the formant &lt;code&gt;-ęt-&lt;/code&gt; is somehow related to old Germanic suffix &lt;code&gt;-ette&lt;/code&gt;, as in &lt;em&gt;vampirette&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/wagonette&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;wagonette&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹ &lt;em&gt;always&lt;/em&gt; morpheme-apart, but sometimes the morphemes can undergo some distortion and may not be easy to recognize.&lt;br&gt;&#xA;² I'm not aware what the author means by an apostrophe here.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-09-20T22:42:22.920" LastActivityDate="2017-09-20T22:42:22.920" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2666" PostTypeId="2" ParentId="2663" CreationDate="2017-09-20T22:07:56.897" Score="8" Body="&lt;p&gt;The Ukrainian language widely uses &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Suffix#Derivation&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;derivational suffixes&lt;/a&gt;. Some of them may change the word meaning significantly, some are just &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Augmentative&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;augmentative&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Diminutive&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;diminutive&lt;/a&gt;, some change the meaning very slightly.  Although the same derivational suffix usually plays in various words more-or-less similar role (or, at least, one of the few predefined roles), but in rare cases adding a suffix to the word can bring some new meaning (e.g. while &lt;em&gt;груд&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; is just a diminutive for &lt;em&gt;груда&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;руч&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; can mean “handle” and &quot;pen&quot; in addition to being diminutive for &lt;em&gt;рука&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Let's consider diminutive suffixes:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;риба&lt;/em&gt; — “fish”; &lt;em&gt;біда&lt;/em&gt; — “misfortune, trouble, calamity&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;риб&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; — diminutive for &lt;em&gt;риба&lt;/em&gt; (possibly small fish, or when referring to the fish with kindness); &lt;em&gt;бід&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; (actually, rarely used) — diminutive for &lt;em&gt;біда&lt;/em&gt; (possibly smaller mishap, or when being ironic about it);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;риб&lt;strong&gt;оньк&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; — even more diminutive for &lt;em&gt;риба&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;бід&lt;strong&gt;оньк&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; — even more diminutive for &lt;em&gt;біда&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;-К-&lt;/em&gt; is probably the less intensive of the Ukrainian diminutive suffixes. Sometimes it is so non-intensive, that the difference between the word variant with &lt;em&gt;-к-&lt;/em&gt; and the word variant without &lt;em&gt;-к-&lt;/em&gt; is hard to feel; or even that they are used absolutely interchangeably; or even that the version without &lt;em&gt;-к-&lt;/em&gt; vanishes from the language, leaving the &lt;em&gt;к&lt;/em&gt;-version as the first in the “neutral → diminutive → more diminutive → even more → …” sequence. But the difference between &lt;em&gt;дівчина&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;дівчинка&lt;/em&gt; exists:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;дівчина&lt;/em&gt; is any young (usually unmarried) female: either adult (but still young), or child;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;дівчинка&lt;/em&gt; is only a child female.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дівчина&lt;/em&gt;, similarly to the English &lt;em&gt;girl&lt;/em&gt;, can be used not only to denote age-and-gender, but also to denote dating/love/sexual relationship with somebody (like: “do you have a girl?”). You cannot use &lt;em&gt;дівчин&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt; in that sense; although in some occasions you can use &lt;em&gt;дівчинка&lt;/em&gt; for an adult woman (e.g. to denote your very tender feelings to her or to denote her infantilism/incompetence), but even in these allegoric/figurative usages &lt;em&gt;дівчинка&lt;/em&gt; denotes more childishness than sexuality.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Post Scriptum: I should note that &lt;em&gt;-к-&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;-оньк-&lt;/em&gt; are not the only diminutive suffixes in Ukrainian. You should not interpret the above text as declaration of the crisp “neutral → diminutive → even more diminutive” scheme that can be applied to any noun. In fact Ukrainian language has quite wide range of diminutive suffixes (&lt;em&gt;-к-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ик-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ок-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-еньк-/-оньк-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-еч(о)к-/-оч(о)к-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ул-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ус-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ушк-&lt;/em&gt;, etc) and they don't have strict “less diminutive to more diminutive” arrangement and not every noun can accept every suffix (some suffixes fit specific words better than others, and that's more the matter of tradition than the dependence on meaning).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Post Post Scriptum: And, of course, not all derivational suffixes in Ukrainian are diminutive. Besides the diminutive and augmentive suffixes, there are many other derivational suffixes with various meaning (e.g. some resemble English &lt;em&gt;-er&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ist&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ness&lt;/em&gt;, etc).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-09-21T12:52:32.290" LastActivityDate="2017-09-21T12:52:32.290" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2667" PostTypeId="2" ParentId="1160" CreationDate="2017-09-21T20:29:53.307" Score="10" Body="&lt;p&gt;You can always replace &lt;code&gt;у мене є + nominative case&lt;/code&gt; with &lt;code&gt;я маю + accusative case&lt;/code&gt; but the opposite is not true.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You can use &lt;code&gt;мати&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;to have&lt;/code&gt;) verb in meaning of &lt;code&gt;have to&lt;/code&gt; modal verb, whereas you cannot use &lt;code&gt;є&lt;/code&gt; (present form of &lt;code&gt;бути&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;to be&lt;/code&gt;) verb in the same meaning.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For example: &lt;code&gt;Я маю зробити це сьогодні&lt;/code&gt; means &lt;code&gt;I have to do it today&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="42" LastEditorUserId="42" LastEditDate="2017-09-21T22:38:38.737" LastActivityDate="2017-09-21T22:38:38.737" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2668" PostTypeId="1" CreationDate="2017-09-23T08:40:31.457" Score="4" ViewCount="166" Body="&lt;p&gt;В одному зі своїх перекладів я намагався перекласти слово &lt;em&gt;slack&lt;/em&gt; і думав про слово &lt;em&gt;люз&lt;/em&gt;. Я знайшов згадку про це слово на &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D1%8E%D0%B7&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt;. Здебільшого воно там йде як переклад російського слова &lt;em&gt;зазор&lt;/em&gt;. Хотілось би знайти якісь приклади літературного вживання цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значення слова &lt;em&gt;slack&lt;/em&gt; в оригінальному тексті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо у нас наприклад є нерівність &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;20 ≥ 2 x&lt;sub&gt;1&lt;/sub&gt; + 7 x&lt;sub&gt;2&lt;/sub&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;то для кожної конкретної комбінації (x&lt;sub&gt;1&lt;/sub&gt;, x&lt;sub&gt;2&lt;/sub&gt;), наприклад &lt;code&gt;(1, 1)&lt;/code&gt;, &lt;em&gt;slack&lt;/em&gt; - це різниця між значеннями лівої і правої частин, тут це &lt;code&gt;20 − 2 − 7 = 11&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;От я й думав перeкласти це як люз, і зараз в сумнівах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-09-23T10:09:23.953" LastActivityDate="2017-09-23T19:22:07.860" Title="Літературні приклади вживання слова «люз»" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2669" PostTypeId="1" CreationDate="2017-09-23T15:26:47.383" Score="4" ViewCount="195" Body="&lt;p&gt;A sentence like “Чоловік з Украї́на дзвонив.” (A man from Ukraine called.) has a different meaning from “Чоловік  дзвонив з Україні.” (A man called from Ukraine.).&#xA;   Yet the preposition (з) has the same &#xA;form referring to the subject of the sentence (Чоловік), which can only be in the nominative, as it does in &#xA;its locative form refering to the verb, and the difference in meaning can only be understood by word order. &#xA;   Or, how about the use of a preposition in the vocative case -  Ді́вча́та з веснянками, об'єднайтеся!&#xA;(Girls with freckles, unite!) to distinguish it from “Girls unite with freckles.”.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Perhaps I’m not grasping the proper application of prepositions to nouns.  In a simple sentence like&lt;br&gt;&#xA;“Чоловік  дзвонив.”,  Чоловік is in the nominative case and would require associated modifiers to be in the same case (e.g. Чоловік великий – The man is big, “big” in the nominative case, not Чоловік великого - “big” in the genitive case).  The same with using “з Украї́на” with  Украї́на in the nominative case.&lt;br&gt;&#xA;   Could it be that a preposition is assigned a case and that case is used whether the noun it refers to is the subject, object, or any other part of sentence?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1141" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-09-24T07:06:55.577" LastActivityDate="2017-09-24T10:51:14.187" Title="Why don’t Ukrainian prepositions govern the nominative or vocative case?" Tags="|відмінювання|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2670" PostTypeId="2" ParentId="2668" CreationDate="2017-09-23T19:10:51.313" Score="5" Body="&lt;p&gt;Щодо вживання &lt;em&gt;люз&lt;/em&gt;, я знайшов одне трапляння:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Йому &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/1005/4&quot;&gt;на тому залежало&lt;/a&gt; — щоб вони обоє зрівнялися: обоє одної породи, професіонали, і він не гірший (ба ні, ліпший — йому ж більше платять!), — щоб зник межи ними всякий, неперекладний твердою мовою, &lt;em&gt;люз&lt;/em&gt;. Ось цей &lt;em&gt;люз&lt;/em&gt; йому муляв. &lt;sub&gt;Оксана Забужко, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%83%D0%B7%D0%B5%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B8%D0%BD%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%85_%D1%81%D0%B5%D0%BA%D1%80%D0%B5%D1%82%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Музей покинутих секретів»&lt;/a&gt; (2009, Київ, «Факт»), &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=klw0AQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BE%D1%81%D1%8C+%D1%86%D0%B5%D0%B9+%D0%BB%D1%8E%D0%B7+%D0%B9%D0%BE%D0%BC%D1%83+%D0%BC%D1%83%D0%BB%D1%8F%D0%B2%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ст.&amp;nbsp;328&lt;/a&gt; (або &lt;a href=&quot;//www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=2745&amp;amp;page=48&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як альтернативу, можу запропонувати відоме слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8E%D1%84%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;люфт&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, що, здається, цілком підходить за значенням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На захист слова &lt;em&gt;люз&lt;/em&gt; можу сказати, що співзвучність з більш відомим словом на руку — якщо хтось не знатиме, асоціації прийдуть автоматично. (Схожість значень і форм навела мене на думку — а чи не походять вони від одного слова? Але ні, хоча обидва походять з німецької (перше через польську), але врешті-решт одне від прагерманського &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Germanic/lausaz&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;*lausaz&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, а інше — від прагерманського &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Germanic/luftuz&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;*luftuz&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-09-23T19:22:07.860" LastActivityDate="2017-09-23T19:22:07.860" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2671" PostTypeId="2" ParentId="2669" CreationDate="2017-09-24T06:53:26.673" Score="4" Body="&lt;h1&gt;A man who called&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Let me fix you, correct:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чоловік &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; Україн&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; дзвонив • A man from Ukraine called&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чоловік дзвонив &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; Україн&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; • A man called from Ukraine&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Yes, &lt;em&gt;чоловік&lt;/em&gt; can only be in the Nominative if it’s the Subject.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;But not in all the situation verbs can just change a related word, but &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Preposition_and_postposition&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;prepositions&lt;/a&gt; — yes. Need just learn pairs of verbs with prepositions with their cases, also you can see the last paragraph here about a few notes with &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;. In this case &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; is a preposition as &lt;em&gt;from&lt;/em&gt; and changes the related word into the &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Genitive_case&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Genitive case&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And yes, the difference in correct meaning &lt;em&gt;might&lt;/em&gt; be understood by word order. But remember:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Sometimes somebody can play with words' meaning;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In a real speech, you can understand by pauses or intonation, context.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h1&gt;The girls and freckles&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;That is why the comma is an important part here, especially in the Vocative case:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Girls with freckles, unite! • Дівчата з веснянками&lt;b&gt;,&lt;/b&gt; обʼєднайтеся!&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Girls unite with freckles! • Дівчата&lt;b&gt;,&lt;/b&gt; з веснянками обʼєднайтеся!&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;In a real speech, again, you can understand by pauses or intonation. Notice that &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; as &lt;em&gt;with&lt;/em&gt; change the related word into the &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Instrumental_case&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Instrumental case&lt;/a&gt;. Or in the second sentence just move the part &lt;em&gt;з веснянками&lt;/em&gt; to the end. And just for vocabulary, &lt;em&gt;веснянка&lt;/em&gt; has synonym &lt;em&gt;ластовиння&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;The big man&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Just to notice, in almost all the standard cases, adjectives are written before a noun, just as in English. That is why:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Великий чоловік • The big man&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here is an adjective for the Subject noun, so in the Nominative case. Of course, you can say the adjective after the noun, but it can be a little strange, poetic, archaic etc. So, but in your sentence:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;The man &lt;strong&gt;is&lt;/strong&gt; big • Чоловік &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt; великим&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Big&lt;/em&gt; is not a &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_modifier&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Grammatical modifier&lt;/a&gt; (означення) for the Subject but close for (if I did not make a mistake) the &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Predicate_(grammar)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Predicate&lt;/a&gt; and in the Instrumental case.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And just for comparison:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чоловік &lt;em&gt;велик&lt;strong&gt;ого&lt;/strong&gt; розміру&lt;/em&gt; • The man &lt;em&gt;&lt;strong&gt;of&lt;/strong&gt; big size&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here is the Genitive case.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;The prepositions &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/sintaksis_i_punktuacija/prijmennikovi_sintaksichni_slovoformi_imennikiv/7-1-0-161&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;з&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;With the &lt;strong&gt;Genitive case&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;A movement from the inside, from a certain environment, from the surface: &lt;em&gt;зі школи • from school, з поля • from the field, з хмари • from the cloud, з роботи • from work&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;A reason, basis of action: &lt;em&gt;з жарту • from a joke, з нудьги • from boredom, з холоду • from cold, з дозволу • with permission&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;A material, implements: &lt;em&gt;з дерева • (by) from a tree, з чашки • from a cup, з лука • with an onion&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;A sign for the branch: &lt;em&gt;(підручник) з географії • (textbook) in geography, (фахівець) з медицини • (specialist) in medicine&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The object of negative attitude: &lt;em&gt;(глузувати, насміхатися, знущатися, кепкувати, глумитися) з когось • (ridicule, laugh, mock, cheat, mock) from someone.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;In conjunction with the &lt;strong&gt;Accusative case&lt;/strong&gt; of the noun, the preposition means &amp;quot;with an approximation, comparison&amp;quot;: &lt;em&gt;з десяток • about ten, з годину • about an hour, з діжку • about a barrel, з кулак • like a fist.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In conjunction with the &lt;strong&gt;Instrumental case&lt;/strong&gt; of the noun, the preposition &amp;quot;with&amp;quot; indicates the interconnection of objects, the accompanying circumstances: &lt;em&gt;з братом • with a brother, з людьми • with people, з шумом • with noise, з плугами • with plows, з проханням • with a request.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-09-24T10:51:14.187" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2672" PostTypeId="2" ParentId="2650" CreationDate="2017-09-24T11:12:40.213" Score="10" Body="&lt;p&gt;А там ніщо нікуди не переходить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;лідер&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; походить з англійської мови, від англійського &lt;em&gt;&lt;strong&gt;leader&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, іменника, утвореного за допомогою суфікса імені діяча &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-er&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; від дієслівного кореня &lt;em&gt;&lt;strong&gt;lead&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; «вести», отже, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;leader&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; означає «вождь; той, хто веде».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Лідирувати&lt;/em&gt; – це росіянизм, слово-покруч, утворене від того самого англійського кореня &lt;em&gt;&lt;strong&gt;lead&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; «вести» за допомогою запозиченого з німецької суфікса &lt;em&gt;-ир-&lt;/em&gt; (нім. &lt;em&gt;-ier-&lt;/em&gt;) (cf. нім. kontrolieren), який широко вживається в росіянській, а українській геть не властивий (cf. укр. &lt;em&gt;контролювати&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені слово &lt;em&gt;лідирувати&lt;/em&gt; здається бридким та огидним, всі слова з суфіксом &lt;em&gt;-ир-&lt;/em&gt; – росіянізми. Як на мене, то воно взагалі непотрібне, є ж наше чудове слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;вести&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2017-09-24T11:12:40.213" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2673" PostTypeId="1" CreationDate="2017-09-25T21:49:45.230" Score="5" ViewCount="174" Body="&lt;p&gt;Допоможіть будь ласка перекласти словосполучення &lt;strong&gt;aspect value&lt;/strong&gt;, у такому контексті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The apparent size of a font as well as its legibility can vary greatly&#xA;  for a constant font-size value. This is especially true for scripts&#xA;  like Latin that distinguish between upper and lowercase letters. In&#xA;  such cases, the ratio of the height of lowercase letters to their&#xA;  uppercase counterparts is an important factor in deciding the&#xA;  legibility of the given font. This ratio is commonly called the &lt;strong&gt;aspect&#xA;  value&lt;/strong&gt; of a font.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1153" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-09-26T07:29:35.797" LastActivityDate="2017-09-27T15:13:20.303" Title="Як перекласти українською aspect value (про шрифт)?" Tags="|переклад|from-english|терміни|типографіка|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2674" PostTypeId="2" ParentId="2673" CreationDate="2017-09-26T04:26:38.063" Score="4" Body="&lt;p&gt;Це не зовсім правильний підхід до перекладу, оскільки ми фактично намагаємося «натягнути» переклад термінології з однієї предметної області в іншу… Але &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=aspect+ratio&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;E2U&lt;/a&gt; пропонує такі переклади для &lt;em&gt;aspect ratio&lt;/em&gt; в інших предметних областях (а &lt;em&gt;aspect ratio&lt;/em&gt; використовується як &lt;a href=&quot;//web.archive.org/web/20170921190158///developer.mozilla.org/en-US/docs/Web/CSS/font-size-adjust#Values&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;ratio of x-height to font size&quot;&gt;синонім&lt;/a&gt; до &lt;em&gt;aspect value&lt;/em&gt; у вашому контексті):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;співвідношення (розмірів)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;формат (екрана, зображення, образу)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;екра́нний пара́мет(е)р&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;аспе́ктне відно́шення&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;видова́ пропо́рція&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Співвідношення розмірів&lt;/strong&gt; у цілому підходить (хоча, можливо, є занадто загальним — не вказано, яких розмірів). Але якщо один раз цей термін ввести з поясненнями (яких саме розмірів ми маємо співвідношення), то потім далі можна скорочувати його до двох слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;s&gt;&lt;em&gt;Формат&lt;/em&gt; — вже занадто загальне. Екранний параметр — недоречне.&lt;/s&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Аспектне відношення&lt;/strong&gt; — хоч ні про що конкретне читачу це словосполучення не скаже, але в тому-то й його перевага (що є словосполучення, яке виглядає більш-менш дослівним перекладом &lt;em&gt;aspect ratio&lt;/em&gt;, але в українській мові в такому вигляді майже не використовується, тому можна вважати, що «позиція не зайнята»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Хоча обидва ці варіанти є неідеальними (перше — занадто широке, друге взагалі &lt;a href=&quot;//web.archive.org/web/20170315033715/https://ostec-materials.ru/tech_lib/glossary/aspektnoe-otnoshenie.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в іншому значенні&lt;/a&gt; в сусідній мові може використовуватися). Тож якщо підбереться кращий еквівалент, то про &lt;em&gt;співвідношення розмірів&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;аспектне відношення&lt;/em&gt; варто забути. Але, як кажуть, у степу й хрущ м'ясо.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-09-26T15:29:08.863" LastActivityDate="2017-09-26T15:29:08.863" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2675" PostTypeId="2" ParentId="2673" CreationDate="2017-09-26T06:15:39.000" Score="0" Body="&lt;p&gt;Просто &lt;strong&gt;[значення] аспекту&lt;/strong&gt;. Розглянемо чому чи які є ще варіяцїї.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В наукових галузях &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%81%D0%BF%D0%B5%D0%BA%D1%82_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;аспект&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;поточний вигляд&lt;/em&gt;, який може мати &lt;em&gt;[переважно передбачувальнї] зміни&lt;/em&gt;. Себто якщо лїтерно перекласти — [зафіксований] &lt;strong&gt;ви[гля]д&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;відносне положення&lt;/em&gt; до чогось&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyghljad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вигляд&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyd&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вид&lt;/a&gt; доволї точнї до означення, але є ризик непорозуміння. Натомість вони мають право на існування в технїчнїй сфері: &lt;strong&gt;[значення чи коєфіцїєнт] ви[гля]ду&lt;/strong&gt;. Гадаю, приблизно так і звучить анґлїйське означення, якби не було «наукової» &lt;a href=&quot;http://www.etymonline.com/index.php?allowed_in_frame=0&amp;amp;search=aspect&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;латиницї&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidnosnistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відносність&lt;/a&gt;  — навпаки, доволї абстрактне означення, бо навіть у типоґрафії відношень вистачає. Але ми &lt;a href=&quot;http://www.barrypearson.co.uk/articles/text/aspect_values.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знаємо&lt;/a&gt;, що то відношення &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/X-height&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;висоти малої лїтери х&lt;/a&gt; до розміру &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=60527&amp;amp;page=1290&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;черенки&lt;/a&gt;. Таким чином можна означити &lt;strong&gt;х-відносність&lt;/strong&gt;. Можна читати кирилично, різницї у планї типографії між латинською чи кириличною &lt;em&gt;х&lt;/em&gt; немає тут. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча є цїкавий нюанс, ми не дуже відрізняємо терміни &lt;em&gt;мала&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D1%80%D1%8F%D0%B4%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%20%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рядкова&lt;/a&gt; лїтера&lt;/em&gt;. А &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D0%B0_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ми&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://www.paratype.ru/E-ZINE/issue02/knowhow.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не тїльки&lt;/a&gt; позначаємо &lt;em&gt;x-heigh&lt;/em&gt; як звична &lt;em&gt;мала лїтера&lt;/em&gt;. Тому я би &lt;em&gt;x-height&lt;/em&gt; позначив як &lt;em&gt;рядкова&lt;/em&gt; (лїтера, висота), що входить у множину &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/malyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;малих&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;lowercase&lt;/em&gt;. Звідси термін буде щось на штиб &lt;strong&gt;рядкова відносність&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;рядковий коєфіцїєнт&lt;/strong&gt;. Звісно, можне бути конфуз із словом &lt;em&gt;рядок&lt;/em&gt;, але вони залежнї між собою, а відстань між рядками вже буде &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BB%D1%96%D0%BD%D1%8C%D1%8F%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;міжрядковою&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СУМ-20&lt;/strong&gt; ¬ &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=1746&amp;amp;page=78&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Аспект&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Зовнішній вигляд рослинних угруповань, що змінюється за фазою розвитку рослин протягом року. &lt;em&gt;Аспект травостою біло-зелений від квіток білої конюшини і вегетативних пагонів лисохвосту&lt;/em&gt; (з наук. літ.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;лінгв.&lt;/em&gt; Вид дієслова. &lt;em&gt;Категорія виду (аспекту) дієслів — одна з найскладніших у граматиці&lt;/em&gt; (з навч. літ.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-09-26T15:27:24.670" LastActivityDate="2017-09-26T15:27:24.670" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2676" PostTypeId="2" ParentId="2673" CreationDate="2017-09-26T06:19:44.147" Score="1" Body="&lt;p&gt;Виходячи з цього&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;All fonts have an &lt;em&gt;aspect ratio&lt;/em&gt; (or &lt;em&gt;value&lt;/em&gt;). Font aspect values are calculated by dividing the lowercase x-height of the font by the font size.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пропоную &lt;code&gt;x-пропорція&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна використати просто &lt;code&gt;аспектне значення&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-09-26T08:11:11.163" LastActivityDate="2017-09-26T08:11:11.163" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2677" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2678" CreationDate="2017-09-26T21:01:34.690" Score="7" ViewCount="567" Body="&lt;p&gt;I've heard &lt;code&gt;щ&lt;/code&gt; to be pronounced in Ukrainian exactly like it pronounced in modern standard Russian (as a single phoneme) or like /ʃt͡ʃ/ (shch) - this screenshot is some kind of evidence that it also can be pronounced like /ʃt/&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/UF3fUl.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/UF3fUl.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My question would be - is there a single acceptable form of pronouncing &lt;code&gt;щ&lt;/code&gt;. If yes, which one? If no - how acceptable are alternatives (like acceptable in colloquial speech, not acceptable at all etc.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="302" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-09-26T23:02:28.880" LastActivityDate="2018-07-24T18:28:56.680" Title="How to pronounce `щ`?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2678" PostTypeId="2" ParentId="2677" CreationDate="2017-09-26T23:00:52.133" Score="9" Body="&lt;p&gt;No, a commercial software can't serve an evidence of pronunciation.&lt;br&gt;&#xA;Especially, if it is about toponyms, which are usually &lt;em&gt;transliterated&lt;/em&gt;, not &lt;em&gt;transcribed&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://www.clickthai-online.com/basics/transcript.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;see the difference between the two&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In Standard Ukrainian, &lt;code&gt;«щ»&lt;/code&gt; is pronounced as a &lt;em&gt;consonant cluster&lt;/em&gt;, unlike the standard Russian:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;UA: &lt;code&gt;[ʃ t͡ʃ]&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;RU: &lt;code&gt;[ɕː]&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In Eastern Ukraine, where many people speak &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;surzhyk&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; sociolect, if it easy to hear the &lt;code&gt;[ɕː]&lt;/code&gt; instead. Assuming the number of speakers, someone may consider it a dialect already.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;More phonetic differences are listed &lt;a href=&quot;https://languagelearning.stackexchange.com/a/2581/60&quot;&gt;here&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;And no, &lt;code&gt;«щ»&lt;/code&gt; is not the same thing as &lt;code&gt;«шт»&lt;/code&gt; &lt;code&gt;[ʃt]&lt;/code&gt; (however, there is some historic relation). There's even a pair of words to see the difference:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;щука&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;a pike fish&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;штука&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;a thing&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As usual, adding dialectal words/pronunciation may add some emotional flavor to one's speech. It can be a double-edged weapon however, so a language learner should probably strive to keep the Standard language unless they master the language well enough.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-09-26T23:16:16.577" LastActivityDate="2017-09-26T23:16:16.577" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2679" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2681" CreationDate="2017-09-27T08:06:15.123" Score="7" ViewCount="132" Body="&lt;p&gt;Як правильно казати &lt;em&gt;не буду ніколи&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;ніколи не буду&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Не буду &lt;em&gt;ніколи&lt;/em&gt; цього робити.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Ніколи&lt;/em&gt; не буду цього робити.&lt;br&gt;&#xA;  Не буду цього робити &lt;em&gt;ніколи&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або інакше, але тут я зміг змайструвати лише два варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Не робитиму цього &lt;em&gt;ніколи&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Ніколи&lt;/em&gt; не робитиму цього.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є значеннєва різниця?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1101" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-09-27T08:27:55.923" LastActivityDate="2017-09-27T20:15:07.343" Title="Де правильно ставити прислівник" Tags="|прислівники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2681" PostTypeId="2" ParentId="2679" CreationDate="2017-09-27T19:33:07.360" Score="4" Body="&lt;p&gt;Всі варіанти правильні, українська мова доволі невибаглива щодо порядку слів. Хоча вживаність різних варіантів може відрізнятися: якісь є найтиповішими, їх щодня можна почути у побутових розмовах, а інші — лише у якійсь поетиці чи при передачі якоїсь особливої конотації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різниця в конотації, на мою думку, є, але її важко сформулювати. Мені здається, що люди тяжіють до перенесення ключових слів, що задають напрямок всієї думки, ближче до початку речення. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Я зламав машину.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;(«…А ще олівець, вимикач світла і гудзика на куртці». Першочерговою інформацією тут є «зламав», а далі може йти перелік того, чого зламав — як важливих речей, так і дрібних або середнього ступеню важливості.)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Я машину зламав.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;(Найімовірніше це читається так: «Я машину(!) зламав» (або навіть так: «Машину», з великої літери). Мовець в першу чергу акцентує увагу на тому, що́ він зламав, маючи на увазі, що ця річ була дуже важливою для нього. Можливо, єдиним джерелом заробітку чи, приміром, позиченою власністю дуже небезпечних людей.)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є й інші випадки, коли слова з типового порядку переносять на початок. Наприклад, підганяючи слова під певні конструкції («&lt;em&gt;А&lt;/em&gt; &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;Х&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;Б&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;не-Х&lt;/em&gt;» — «добре я відпочити на тому курорті все одно не зможу, а витрачати такі гроші за посередній відпочинок не бачу сенсу»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча найбільшу роль все-таки грає інтонація, а не порядок слів, але певні порядки слів, на мою думку, є типовішими для певних інтонувань (а от просто змінювати порядок слів, не вкладаючи особливої конотації і коли цього не вимагає форма, наприклад віршована, на мою думку, є менш типовим).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А чому змогли змайструвати лише два варіанти? Чим «не робитиму ніколи цього» не варіант? Те, що його рідше вживають, не означає, що він неправильний — він теж може бути вжитий у певних випадках.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;P.S.: Формально українська мова відноситься до &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Subject%E2%80%93verb%E2%80%93object&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;SVO-мов (тобто з порядком subject–verb–object — підмет–дієслово–додаток)&lt;/a&gt;. Де в цьому порядку місце обставини (а саме цю роль найчастіше виконують прислівники) мені незрозуміло. Але на практиці, як на мене, це і не має значення, бо навіть для підмета–присудка–додатка порядок слів варіюється.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-09-27T20:15:07.343" LastActivityDate="2017-09-27T20:15:07.343" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2682" PostTypeId="2" ParentId="1427" CreationDate="2017-09-27T20:44:30.713" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/u3vrV.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/u3vrV.png&quot; alt=&quot;Див. пояснення нижче&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Плитка&lt;/strong&gt; — невеличка плита.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Плитка може бути &lt;strong&gt;для личкування (облицювання)&lt;/strong&gt; або іншого призначення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Плитка для личкування може бути з кераміки (тоді її називають &lt;strong&gt;кахелем&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;кахлею&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;кахлями&lt;/strong&gt;, але можна вживати і ширшого значення слова) або інших матеріалів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-09-28T07:22:24.170" LastActivityDate="2017-09-28T07:22:24.170" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2683" PostTypeId="2" ParentId="2677" CreationDate="2017-09-28T14:26:57.547" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://youtu.be/dUrx793sn2I?t=1h30m39s&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Here&lt;/a&gt; you can listen to probably a perfect pronunciation by Mykola Pohribnyi.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Words in &amp;quot;repeat after me&amp;quot; section:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;горщок&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;гуща&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;дещо&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;дощ&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;дощечка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ліщина&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;лящати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;нащадки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;піщаний&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;прищ&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;прощатися&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;пуща&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;товща&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;урочище&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;хрущ&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;щавель&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;щастя&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;щедрий&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;щирий&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;що&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;щоб&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;щука&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;щур&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ящик&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-09-28T14:26:57.547" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2684" PostTypeId="2" ParentId="2645" CreationDate="2017-09-30T09:26:27.683" Score="-2" Body="&lt;p&gt;« як сказати &quot;той, якого можна врятувати&quot; одним словом?»&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійському -able відповідає українське -овуваний, тому &lt;strong&gt;«врято́вуваний»&lt;/strong&gt;.&#xA; &lt;em&gt;(Так, це дієприкметник від «врятовувати», і так, дієприкметники в українській мові існують. Їх відсутність — міф, розповсюджуваний сучасними неуками з дипломом філолога, схильними записувати в «суржик» будь-яку українську мову від часів Котляревського і до початку 90-х. Радянський період хіба що дещо розширив практику застосування дієприкметників, але вони існували в українській мові ще до того, як їх почали широко вживати, наслідуючи російські зразки).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пропоноване тут «врятуваний» граматично неможливе: «врятува́ти» має наголос на суфіксі (на відміну від, наприклад, «стве́рджувати» чи «зни́щувати»), тому пасивний дієприкметник від нього утворюється з переносом наголосу на «у», яке походить від ненаголошеного «о» й, отримавши наголос, набуває вигляду «о». В даному випадку, закономірна форма — «врятований», але воно позначає не можливість врятувати, а вже здійснений успішний порятунок. Чи малось на увазі «вря́туваний» від неіснуючого «вря́тувати»? :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-09-30T09:26:27.683" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2685" PostTypeId="2" ParentId="2525" CreationDate="2017-09-30T09:51:24.780" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Я б сказав, і «займатися справою» (про людину), і «займатися полум'ям» (про займистий предмет) — у сучасній українській мові прийнятні. У першому випадку, має сенс замінювати цей зворот на самостійне дієслово (напр., замість «займатися пасічництвом» — «пасічникувати»), або використовувати обидві форми паралельно як синіми, тим самим збагачуючи свою мову. Проте, така можливість є не завжди («займися справою» не замінюється на «справуй», як і «займися чимось» на «чимсюй»), тож, при всьому авторитеті пана Пономарева, залишити за «займатися» виключно значення «загорятися» неможливо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-09-30T09:51:24.780" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2686" PostTypeId="2" ParentId="834" CreationDate="2017-09-30T09:54:40.897" Score="0" Body="&lt;p&gt;Це точно не неологізм. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokhapcem&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/pokhapcem&lt;/a&gt;&#xA;Ще можна згадати «прожогом» (за відсутності іменника «прожог») та деякі інші прислівники, побудовані за схожою моделлю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-09-30T09:54:40.897" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2687" PostTypeId="2" ParentId="699" CreationDate="2017-09-30T09:59:39.647" Score="3" Body="&lt;p&gt;Укр. «калитка» — це невеликий мішечок. Двері в огорожі — це «хвіртка».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Див. «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kalytka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;калитка&lt;/a&gt;» і «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khvirtka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;хвіртка&lt;/a&gt;» у «Словнику української мови» в 11 томах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-09-30T15:36:48.373" LastActivityDate="2017-09-30T15:36:48.373" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2688" PostTypeId="2" ParentId="1005" CreationDate="2017-09-30T10:07:41.727" Score="0" Body="&lt;p&gt;«(Не) залежати на» in modern Ukrainian is not very typical. Probably you'll be misunderstood if you use it.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«(Не) залежати від» is equal to &quot;(do not) depend on&quot; and widely used nowadays.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-01T10:16:30.990" LastActivityDate="2017-10-01T10:16:30.990" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2690" PostTypeId="2" ParentId="2645" CreationDate="2017-09-30T10:50:45.470" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Щодо основного питання. Оскільки слова з суфіксом -івн- було обмежено в правах майже сотню років тому, нам складно точно відтворити той зміст, що вкладався в них тоді. «Рятувальний» — той, що призначений для рятування (необов'язково при цьому задіюваний для порятунку — рятувальний костюм може пролежати в крамниці, доки його миші не з'їдять, рятувальна бригада може пити пиво, поки в річці хтось тоне). «Рятуючий» — такий, що безпосередньо рятує. «Рятівний» лежить десь на перетині цих значень, або близько до того — пов'язаний безпосередньо з рятунком. Мені важко сказати, чи є рятувальне коло рятівним, коли висить на складі, але кинуте в воду й піймане тонучою людиною, воно точно є рятівним — бо рятує її.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або ще «гальмівний шлях» (шлях, який машина проходить під час гальмування) — не «гальмувальний» (бо це не засіб для гальмування взагалі), як і не «гальмуючий». Хоча про «гальмівну систему» також можна сказати й «гальмувальна» (хоча я б віддав перевагу «гальмівній» як лаконічнішому й елегантнішому варіанту), і навіть «гальмуюча» (безпосередньо тоді, коли вона гальмує).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А тепер яка ситуація складається нині: ми вивчили, що дієприкметники — кака, тому всіляко уникаємо їх, але гідної заміни для них не знаємо, зловживаючи або прикметниками на -увальний, або підрядними реченнями, що не набагато краще за зловживання дієприкметниками.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-09-30T10:50:45.470" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2691" PostTypeId="2" ParentId="891" CreationDate="2017-09-30T11:20:47.987" Score="1" Body="&lt;p&gt;Треба мати на увазі, що мова діяспорян (як і мова материкової України) не могла не зазнавати впливу мов правлячих націй тих держав, де мешкали українці. Якщо в англійській слово Soviet запозичили неадаптованим, то й тамтешні українці слідували цій моді (попри неможливість сполучення «вє» в чистій українській мові, де, як ми знаємо, м'яких губних приголосних не існує).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо міт/міф, Фіви/Теби і т.д. — йдеться про два різні шляхи запозичення грецьких слів в українську мову. θ=ѳ=ф, або ж θ=th=т — в залежності від того, пройшло слово через церковнослов'янську й російську мову, чи через латинську й польську. Західна традиція орієнтується на давньогрецьку вимову, східна — на новогрецьку з подальшою східнослов'янською корекцією (через що, зокрема, ми кажемо Федір, а не Тедір). Очевидно, для «Великої України» типовим шляхом запозичення нових слів у ХІХ-ХХст. був російський шлях, тоді як Галичина так само природньо приймала їх через польську, тому склалося дві паралельні норми. Спроба їх узгодити була у Харківському правописі 1927р., але його незабаром скасували, тож пропонована ним передача θ як т так і не встигла прижитись.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Лєкання/лькання («інтеллєктуалістів») в запозиченнях не підтримувалося, здається, навіть і скрипниківкою — це артефакти інших правописів, що продовжували функціонувати на західноукраїнських землях і в діаспорі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-09-30T11:20:47.987" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2692" PostTypeId="2" ParentId="234" CreationDate="2017-09-30T12:14:39.343" Score="1" Body="&lt;p&gt;Я песиміст, тому див. мій песимістичний коментар, який чомусь видалили: жоден запропонований раніше варіант, як і жоден запропонований в майбутньому, не може бути істиною в останній інстанції — відколи я відкрив для себе інтернет, маю змогу спостерігати, як проти будь-якої української назви для цього поняття збирається спільнота супротивників, що методично його топлять, пропонуючи якийсь інший варіант, тож пошук вдалого слова для cookies давно став нескінченною грою в обламайку.&#xA;Наприклад:&#xA;Є слово «кукіси» — але ж варваризм, замінімо на щось українське, наприклад, «коржики».&#xA;Є слово «коржики» — але ж буквальний переклад, замінімо на щось ближче до оригіналу, наприклад, «куки».&#xA;Є слово «куки» — але ж фе як гидко звучить, замінімо на щось оригінальне, наприклад, «реп'яшки».&#xA;Є слово «реп'яшки» — але ж як далеко від оригіналу! Замінімо на…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Причина одна: ми живемо поза середовищем, де дані, що зберігаються на стороні веб-клієнта, назвали cookies (букв. коржики, печиво). Може, це якась усталена традиція давати гостям на дорогу печиво? Або ж це частина якоїсь історії, де один з учасників проекту приходив у гості з печивом, яке потім йому давали на дорогу, і він приносив його назад? Або це щось узагалі непов'язане з печивом/коржиками — просто співзвучне в англійській?..&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коротше, доки ми не знаємо достеменно, чому їх назвали саме cookies, а не cakes, lollipops, flowers, cows, butterflies чи ще якось, доти будь-який осмислений переклад неможливий. Особисто мене влаштували б або «коржики» (буквальний переклад), або «кукіси» (пряме запозичення, максимально близьке до cookies), або будь-який варіант, широко вживаний протягом достатньо довгого проміжку часу — проте, проти будь-якого варіанту завжди є «вагомі» аргументи, тому усталеної української назви об'єктивно нема, кожне нове слово висмикують з ґрунту раніше, ніж воно встигає вкоренитись, замінюючи його «чимось кращим», на яке чекає така ж доля. Хіба що, найбільш очевидні варіанти (прме запозичення, буквальний переклад) мають дещо вищі шанси повернутися в майбутньому й нарешті вкоренитися. Утім, не факт, що до того часу технологія cookies чи навіть увесь http не застаріє.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-09-30T12:14:39.343" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2693" PostTypeId="2" ParentId="63" CreationDate="2017-09-30T16:01:31.063" Score="5" Body="&lt;p&gt;Вас цікавить нормативність в українській мові слова, схожого на російське, чи сам факт запозичення з російської? Це не одне й те ж. Слово може бути питомим, але впасти в немилість через схожість і потрапити до застарілих, невживаних у сучасному контексті (як сталося з го́родом, наприклад, яке нині здебільшого сприймається як русизм, не будучи ним). Або ж слово може бути русизмом, але при цьому засвоїтися мовою, потрапити до словників, можливо, набути нових значень, відмінних від російської (взяти, для прикладу, «покажчик» — цілком літературне українське слово, що обросло в українській мові великою кількістю значень (а в російській практично забулося) — проте, нетипова для української мови побудова з допомогою -чик (як у «застройщик», «извозчик» — українська в подібних випадках надає перевагу -ник: візник, забудовник) може вказувати на давнє запозичення його з російської). Ну а далі, якщо русизм є в авторитетних словниках (та інших джерелах), його слід вважати нормативним. Після цього можна лише суб'єктивно вирішити, подобається нам цей конкретний словниковий русизм (і словник загалом) чи не подобається, але це вже не методика, а питання смаку — комусь, як мені, ріже очі невластива форма чи звучання, хтось орієнтується на мову рідного села й улюблених книжок, хтось нічого не тямить сам і лише прислухається до чиєїсь авторитетної думки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-09-30T16:01:31.063" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2694" PostTypeId="2" ParentId="92" CreationDate="2017-09-30T16:26:46.090" Score="0" Body="&lt;p&gt;Я б сказав, «пробачте» може виражати вищий ступінь каяття, ніж «вибачте», «даруйте» й «перепрошую». Якщо ви, наприклад, ненароком вбили людину, а тоді кажете її рідним «перепрошую», це звучатиме іронічно й цинічно. «Вибачте» й «пробачте» частково взаємозамінні (можливо, не всі носії їх розрізняють). «Вибачте», «даруйте» й «перепрошую», як правило, стосуються незначної провини, «пробачте» в подібних випадках менш типове. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-09-30T16:26:46.090" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2695" PostTypeId="2" ParentId="769" CreationDate="2017-09-30T17:41:52.777" Score="6" Body="&lt;p&gt;Якби «завантажити» початково стосувалось виключно upload, то логічним відповідником для download було б «вивантажити». Проте, так склалось історично, що «завантажити» стали застосовувати до передачі даних в обох напрямках — і на зовнішнє джерело, і з зовнішнього джерела. Більше того, оскільки «вантажити» є недоконанинм і незовсім відповідає за змістом load, «завантажити» вживається і в цьому значенні. А ще є bootstrap — оскільки метафора з «витягуванням себе за шнурки» не пройшла крізь бар'єр перекладів, «завантажити» отримало і цю функцію. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спроби перепризначити якесь нове слово для upload (звантажити, відвантажити тощо) не надто інтуїтивні й скоріш дискусійні, ніж загальновизнані. Схоже, єдиний спосіб розрізнити download та upload, щоб вас однозначно зрозуміли — це вказати явно, куди відбувається завантаження (на сервер, на локальний комп'ютер тощо). З іншого боку, користувачі україномовних продуктів поступово звикають, що «завантажити» — скоріш за все, download, а будь-яке інше слово, похідне від «вантажити» — це, ймовірно, upload.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-09-30T17:41:52.777" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2697" PostTypeId="2" ParentId="787" CreationDate="2017-09-30T18:37:17.070" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Якщо питання стосується літературно правильного варіанту, максимально вільного від іншомовних запозичень, то «особисте повідомлення», «написати в особисті». &#xA;Якщо ви шукаєте українського літературно правильного (але при цьому сленгового) відповідника для сленгового ж «приват», «лічка», то ви хочете неможливого: сленг неможливо сконструювати умоглядно зі словником у руках, має бути середовище носіїв (які мають і розмовляти чистою літературно правильною українською, і не бути при цьому відрваним від світу гуртком філологів, і користуватись інтернетом, і не зазнавати його русифікаторського/англізаторського впливу, починаючи з іншомовних інтерфейсів…), у якому цей сленг формується й розповсюджується. Все решта — особисте лінгвоконструкторство без опори на достовірні джерела.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-09-30T18:37:17.070" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2699" PostTypeId="2" ParentId="1199" CreationDate="2017-09-30T21:16:52.963" Score="2" Body="&lt;p&gt;«Стрічка» в значенні «рядок тексту» вважалося застарілим вже, принаймні, в часи СУМ-11 (70-ті рр. ХХ ст.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;6.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;заст.&lt;/em&gt; Рядок (у 2 знач.). Рука несамовито бігає, виводячи стрічку за стрічкою (Панас Мирний, III, 1954, 150); Хоцінський розгорнув листок газети і почав водити очима за стрічками (Нечуй-Левицький, I, 1956, 133); Знову без передишки швидко поповзла довга, рівна стрічка слів... (Олесь Донченко, V, 1957, 552).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 9, 1978. — Стор. 782.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Здається, в цьому текстовому значенні його не вживали аж до недавніх часів, коли воно звідкись виринуло в мові програмістів. Припускаю, що воскресінню цього значення посприяла схожість з рос. «строчка», брак україномовної галузевої літератури та жахлива українська мова викладачів технічних спеціальностей (які ще на початку нульових читали лекції російською).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-10-01T02:29:01.047" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2700" PostTypeId="2" ParentId="290" CreationDate="2017-09-30T21:51:32.037" Score="6" Body="&lt;p&gt;Наскільки я можу зрозуміти, залежить від регіону. В західних областях «хробак» використовується як замінник «черв'яка» (який там, схоже, не вживається). У центрально-східних, «черв'як» — це дощовий черв'як (чи будь-яка інша червоподібна тварина), «хробак» — переважно личинка хруща та деяких інших комах (хоча гусінь хробаками не називають).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Р.Ѕ. СУМ-11 та ЕСУМ для слова «хробак» наводять значення «личинка комах, яка живе в землі» та «черв'як».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ЕСУМ виводить слово «хробак» від праслов'янського зі значенням «жук, личинка» (але не «черв'як»). Водночас, у польській robak має основне значення «черв'як». Звідси можна зробити висновок, що значення «личинка» чи «черв'як» у тому чи іншому регіоні України має корелювати із впливом польської мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;хроба́к&lt;/strong&gt; «личинка комах, яка живе в землі; черв'як, робак», [&lt;em&gt;хорба́к&lt;/em&gt;] Нед, [&lt;em&gt;хроб&lt;/em&gt;] «хробак», &lt;em&gt;хроба́цтво&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;хроба́чник&lt;/em&gt;] «лікарська рослина, вживана від глистів», &lt;em&gt;хробачня́&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;хробова́тка&lt;/em&gt;] «кружниця, Turbo Rugosus» Нед, [&lt;em&gt;хро́бство&lt;/em&gt;] «хробацтво» ВеБ, &lt;em&gt;хроба́чливий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хроба́чний&lt;/em&gt;; — п. robak, [chrobak] «черв'як», ч. chrobak (ент.) «гнояк, гнойовик», слц. chrobák «жук»; — псл. xrobakъ «жук, личинка», що є суфіксальним утворенням від псл. xrobati «гризти з хрускотом; хрускотіти» звуконаслідувального походження; існує бездоказове припущення (Machek ESJČ 206) про спорідненість із гр. &lt;em&gt;σκάραβος&lt;/em&gt; «рогатий жук» і &lt;em&gt;κάραβος&lt;/em&gt; «краб; різновид рогатого жука»; думка про польське джерело для укр. &lt;em&gt;хроба́к&lt;/em&gt; (Bern. I 403; Richhardt 57) не має підстав. — ЭССЯ 8, 99; Sławski I 79; Brückner 184, 459; Doroszewski PF 13, 203. — Пор. &lt;strong&gt;хро́бот.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-06T09:49:25.360" LastActivityDate="2017-10-06T09:49:25.360" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2701" PostTypeId="2" ParentId="282" CreationDate="2017-10-02T17:09:26.303" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/24389-kokhaty.html#show_point&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Грінченко&lt;/a&gt; в тлумаченні слова «кохати» не робить ніякого «статевого» відтінку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кохати, -ха́ю, -єш, гл. 1) Любить (кого-либо). Ой ти, дівчино, мислоньками блудиш, сама ти не знаєш, кого вірно любиш. Ой знаю, знаю, кого я кохаю, тілько я не знаю, із ким жити маю. Н. п. Хто вірно кохає, той часто вітає. Ном. №8757. &lt;em&gt;Батько й мати твої живуть при тобі і дякують... що ти їх при старости й кохаєш&lt;/em&gt; і поважаєш. Кв. 2) Взлелѣивать, возрощать, воспитывать (о дѣтяхъ, животныхъ, растеніяхъ). Кошару дитину кохала, любила, — крій себе не маю. Макс. Ой косо, косо, кохана, сім літ я тебе кохала! Мет. 205. Cм. викохати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, в сучасних джерелах «кохати» набуло відтінку саме кохання між чоловіком та жінкою. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-02T17:13:28.843" LastActivityDate="2017-10-02T17:13:28.843" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2702" PostTypeId="1" CreationDate="2017-10-04T15:50:21.010" Score="9" ViewCount="207" Body="&lt;p&gt;I'm having some trouble understanding the rules for when you &lt;em&gt;cannot&lt;/em&gt; use genitive case after a verb.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For example, from &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2538/&quot;&gt;a previous question&lt;/a&gt;, the following is acceptable is everyday speech:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сестра написaла &lt;strong&gt;цього листа&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However, I was told by a native speaker that the following is &lt;em&gt;incorrect&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми говорили про фільм, &lt;strong&gt;якого&lt;/strong&gt; подивилися недавно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;and should instead be:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми говорили про фільм, &lt;strong&gt;який&lt;/strong&gt; подивилися недавно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Does the fact that подивитися takes a reflexive form mean that its object cannot be put in the genitive case (more specifically for inanimate masculine objects)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Are there other reflexive verbs ending in -ся which can have genitive inanimate masculine objects?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;See &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2538/genitive-case-after-transitive-verb&quot;&gt;Genitive Case after transitive verb?&lt;/a&gt; for more context&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1079" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:01:01.920" LastActivityDate="2018-04-05T05:01:01.920" Title="Genitive case after дивитися" Tags="|відмінювання|керування-відмінками|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2703" PostTypeId="2" ParentId="2702" CreationDate="2017-10-04T18:48:10.430" Score="3" Body="&lt;p&gt;In general, languages usually use accusative case for direct object after transitive verb. You won't mistake too much if you use accusative in Ukrainian either:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сестра написала мені &lt;strong&gt;цей лист&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Still, Ukrainian often also allows something like genitive case to be used for direct object after transitive verb:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сестра написала мені &lt;strong&gt;цього листа&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Here both variants are correct (though they may have some tricky differences in connotation).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But &lt;strong&gt;not under all circumstances&lt;/strong&gt; you can replace accusative case with genitive case for direct object after transitive verb. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In fact, in most cases when you can, it is:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;either some rudiments of the &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Partitive_case&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;partitive case&lt;/a&gt;, e.g. «випити води», «наїстися хліба»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;or some almost-stable expressions.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Probably it is not even a real genitive case; it sometimes uses a form that is untypical for genitive case; for example if we consider the noun “приз” (“prize”) — typical genitive case for it is “при́зу” (e.g. “нема призу”), but under these special circumstances “приза” is used:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З-під самого носа у чоловіка приза витаскав, а ще й каже, що не винний.&lt;br&gt;&#xA;  Там вона взяла участь у позаконкурсній програмі, отримала приза глядацьких симпатій…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I don't think that it is related to the verb reflexiveness (i.e. “-ся” ending) — see the example with the word “наїстися” above. I think it more depends on the object rather than on the verb — and also on how well the phrase in general fits into some patterns where historically the partitive case was used (or maybe where some other extinct cases were used). Sadly I can't postulate the concrete criteria (I recommend you to use accusative when you are unsure; with optional usage of (pseudo?-)genitive (partitive?) in the phrases that you regularly hear said in that style from others).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-10-04T18:48:10.430" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2704" PostTypeId="2" ParentId="449" CreationDate="2017-10-05T14:15:13.193" Score="3" Body="&lt;p&gt;На виході змійовика чіплявся &lt;em&gt;шпагат&lt;/em&gt;, щоб горілка стікала рівніше. (Ймовірно, саме тому самогон можуть називати &lt;em&gt;шпагатівкою&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібної думки &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови»&lt;/a&gt;  (том 6, сторінка 455):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[&lt;strong&gt;шпага́тівка&lt;/strong&gt;] «самогон» Мо; — польське &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://sjp.pwn.pl/doroszewski/szpagatowka;5504501.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;szpagatówka&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;szpagat&lt;/strong&gt; «(&lt;em&gt;жарт.&lt;/em&gt;) &lt;strong&gt;горілка&lt;/strong&gt;»; — утворення, повʼязане зі шпага́т; назва мотивується тим, що при саморобній дистиляції самогону рідина стікає тонкою цівкою з труби в посуд по привʼязаному до кінця трубки шпагату. — Див. ще &lt;strong&gt;шпага́т&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1160" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-05T17:30:05.967" LastActivityDate="2017-10-05T17:30:05.967" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2705" PostTypeId="2" ParentId="53" CreationDate="2017-10-05T15:56:24.230" Score="3" Body="&lt;p&gt;Протиставлення літер І та Ї з'явилося в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;желехівці&lt;/a&gt;, де Ї могла позначати як йотований звук, так і пом'якшуючий варіант І (тоді як І передавала непом'якшуючий варіант — приголосна перед І зберігалася твердою), відображаючи особливості фонетики, характерні для діалектів Західної України та Правобережжя (&lt;em&gt;сїно&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;сіль&lt;/em&gt;). Відповідно, після приголосних слід було відрізняти йотоване Ї від пом'якшуючого, подібно до того, як це відбувається з Я, Ю, Є, для чого також використовується апостроф. Проте, сучасна літературна норма, використовуючи той же алфавіт, орієнтується на вимову діалектів, де різниці між твердим І та пом'якшуючим Ї нема, тому «пом'якшуюча Ї» зникла, замінившись звичайною І, тоді як за Ї збереглася йотована роль (і апостроф перед ним також зберігся).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2017-10-05T15:56:24.230" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2706" PostTypeId="2" ParentId="449" CreationDate="2017-10-05T16:03:50.290" Score="2" Body="&lt;p&gt;Додаток до затвердженого &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/453/585&quot;&gt;допису&lt;/a&gt; від пана Джек.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник українських синонїмів • &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%83%D1%81%D0%B8%D0%BA_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекса Вусик&lt;/a&gt; • &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%90%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Анатолїй Поповський&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Горілка&lt;/strong&gt; […] шпагатівка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=F4TXAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D1%88%D0%BF%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Русалїї&lt;/a&gt; • &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D1%83%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C_%D0%A2%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D1%84%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Василь Скуратївський&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Настойки робили на 20-градусній горілці. Якщо порушувалась пропорція, то такий виріб у народі йменували саркастичними назвами: &lt;em&gt;спотикач, шпагатівка, мокруха, чикилдиха&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є згадка в книзї &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=rwgTAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D1%88%D0%BF%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;„Таємницї львівської горілки“&lt;/a&gt; від &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D1%87%D1%83%D0%BA_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Юрія Винничука&lt;/a&gt;, але там фраґмент не повний, тому контексту не зрозуміти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На однїй москвомовнїй &lt;a href=&quot;https://kino.sxnarod.com/topic331344.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зустрічцї&lt;/a&gt; позначають як технїчний спирт. Перекладенї мною фраґменти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;blockquote&gt;&#xA;      &lt;blockquote&gt;&#xA;        &lt;p&gt;Але ж бо спирт був зерновий, а не технїчний.&lt;/p&gt;&#xA;      &lt;/blockquote&gt;&#xA;      &#xA;      &lt;p&gt;І технїчний був. Така горілка була позначена: печатка зі шнуром. В Українї називали — „шпагатївка“.&lt;/p&gt;&#xA;    &lt;/blockquote&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;І справдї, памʼятаю таке. Використовував для компресїв, і для инших цїлей.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Не дуже коректне означення. Етиловий спирт з зерна чи з иншої сировини (якої саме — не знаю, я не технолоґ спиртпрома) звуть офіцїйно „харчовий“, що має ту саму формулу — С&lt;sub&gt;2&lt;/sub&gt;H&lt;sub&gt;5&lt;/sub&gt;OH. Але як на мене, пити таке, навіть якщо розбавляти водою — дикість і труїння свого орґанїзму. „Шпагатївка“ дїйсно не робилась зерном. […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-05T16:16:50.193" LastActivityDate="2017-10-05T16:16:50.193" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2707" PostTypeId="2" ParentId="1455" CreationDate="2017-10-05T16:24:01.440" Score="6" Body="&lt;p&gt;На мою думку, &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1455/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4-%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2-%D0%BD%D0%B0-%D0%BA%D1%88%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%82-technics-robotics#comment3898_1455&quot;&gt;коментар&lt;/a&gt; Yellow Sky якомога точніше позначає проблему.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не вперше у відповідь на таке запитання проведу порівняльне вікі-дослідження по перекладу цього слова на слов’янські мови:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Болґарська - &lt;a href=&quot;https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Роботика&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хорватська - &lt;a href=&quot;https://hr.wikipedia.org/wiki/Robotika&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Robotika&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Польська - &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Robotyka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Robotyka&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сербохорватська - &lt;a href=&quot;https://sh.wikipedia.org/wiki/Robotika&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Robotika&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чеська - &lt;a href=&quot;https://cs.wikipedia.org/wiki/Robotika&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Robotika&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словенська - &lt;a href=&quot;https://sk.wikipedia.org/wiki/Robotika&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Robotika&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Македонська - &lt;a href=&quot;https://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Роботика&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я мовчу про мови іврит, арабську, перську, де так саме є &quot;роботика&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ми тут, як це часто трапляється, у єдиному царстві Російської імперії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Робототехніку знаходимо у перекладах на &lt;a href=&quot;https://az.wikipedia.org/wiki/Robototexnika&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;азербайджанську&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://hy.wikipedia.org/wiki/%D5%8C%D5%B8%D5%A2%D5%B8%D5%BF%D5%A1%D5%BF%D5%A5%D5%AD%D5%B6%D5%AB%D5%AF%D5%A1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вірменську&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://kk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;казаську&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російську&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://cv.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82_%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чуваську&lt;/a&gt; мови. І, звісно, на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українську&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=en#en/be/robotics&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Білоруська&lt;/a&gt; на вікіпедії не знаходиться, але ґуґл-перекладач, здається, знає, як переклали й там.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Robotics#Etymology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимолоґія&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Беручи до уваги те, що слово &lt;em&gt;робот&lt;/em&gt; уперше застосував Карл Чапек у своєму романі &quot;Р.У.Р&quot;, а слово &lt;em&gt;роботика&lt;/em&gt; — Айзек Азімов у повісті &quot;Брехун!&quot; (дякую Artemix за &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1455/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4-%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2-%D0%BD%D0%B0-%D0%BA%D1%88%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%82-technics-robotics/2707#comment3887_1455&quot;&gt;коментар&lt;/a&gt;), ми мали б просто транслітерувати це слово зі споріднених українській слов’янських мов, але, думаю, на той момент такої можливості не було, і змушені були запозичувати через російську.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сьогодні, вважаю, можна використовувати &lt;strong&gt;роботика&lt;/strong&gt;, якщо перед вами не стоїть вимог щодо дотримання чинного правопису або відповідності всіх слів у тексті конкретним словникам.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На рівні назв це вже почали запроваджувати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://kyiv.dityvmisti.ua/vseukrayinskij-festival-robototehniki-robotica/vseukrayinskij-osvitnij-festival-robototehniki-robotica-2017/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;І це ще не все!.. Організатори активно готують проект-сюрприз, щоб Фестиваль Роботіка став для вас ще видовищнішим.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. У своїй відповіді замінив &quot;роботіка&quot; на &quot;роботика&quot; за &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2%27%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правилом дев'ятки&lt;/a&gt;. Також пошукав &quot;роботику&quot; замість &quot;роботіки&quot; в ґуґлі й знайшов цілих &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;source=lnt&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjwv8GK_OvgAhVO_SoKHUG4DiwQpwUIJQ&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=657&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;665 результатів&lt;/a&gt; з посиланнями на навчання &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/900/240&quot;&gt;за кордоном&lt;/a&gt;, всеукраїнські олімпіади, &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=2n51DwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT566&amp;amp;lpg=PT566&amp;amp;dq=%22%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=cPHJuJr9Fv&amp;amp;sig=ACfU3U2_Y3Ue71c9qLmX1_e033lAy6Nm4A&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwjmkcrT_OvgAhULp4sKHeoaB9M4ChDoATACegQIBhAB#v=onepage&amp;amp;q=%22%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклади книг&lt;/a&gt; тощо. Отже, вже маємо набагато більше підстав вживати слово &quot;роботика&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-03-05T21:42:44.453" LastActivityDate="2019-03-05T21:42:44.453" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2708" PostTypeId="2" ParentId="449" CreationDate="2017-10-05T18:31:14.203" Score="2" Body="&lt;p&gt;Підсумую.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;шпагатівка&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;мотузяна&lt;/em&gt; точно означають певну категорію алкогольних напоїв (можливо, самогон чи ширшу категорію).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Версії походження слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Від мотузка, який чіпляли до змійовика.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Від мотузка, що був частиною печатки на пляшках.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(Жартівлива) Від того, що його могли варити навіть із самих мотузок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-10-05T18:31:14.203" CommentCount="4" CommunityOwnedDate="2017-10-05T18:31:14.203" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2709" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2712" CreationDate="2017-10-06T20:01:00.440" Score="7" ViewCount="139" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Live Location&lt;/strong&gt; - це як трансляція вашого розташування в реальному часі, тобто на мапі стрілка рухається за вами. Ось приклади: &lt;a href=&quot;http://www.androidpolice.com/2017/03/28/location-sharing-going-live-google-maps-everyone/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google Maps&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://newsroom.fb.com/news/2017/03/introducing-live-location-in-messenger/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Facebook Messenger&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проблема в тому, що потрібно коротко і ясно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ми думали з хлопцями такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Розташування наживо&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Живе перебування&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;динамічне/активне/актуальне/живе/дійсне/реальне/дійове/рухливе/рухоме/змінне/ перебування/розташування&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Рух&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Переміщення&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Маячок&lt;/strong&gt; (який ми вважаємо найкращим варіантом)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади речень: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;You are sharing Live Location in 5 chats.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Location sharing ended&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Choose for how long people in this chat will see your accuarate location.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Live location is updated in real time as you move&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[user] started sharing their live location&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1162" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-06T03:17:32.830" LastActivityDate="2017-11-06T03:17:32.830" Title="Як перекласти Live Location?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2710" PostTypeId="2" ParentId="2709" CreationDate="2017-10-06T21:33:46.443" Score="1" Body="&lt;p&gt;Live Location — 13 символів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поточна точка, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%BF%D0%BE%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B5%20%D0%BC%D1%96%D1%81%D1%86%D0%B5%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;поточне місце&lt;/a&gt; — стїльки ж символів й вживані&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Означення вельми ясні&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53398/869303.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Поточний&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Який є, існує, відбувається, має місце тепер, у цей час. Повʼязаний із сучасним моментом.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53410/1000706.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Точка&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;переважно&lt;/em&gt; чого або &lt;em&gt;з означенням&lt;/em&gt; Певне місце, пункт у просторі, на місцевості, у середині або на поверхні чогось. Географічний обʼєкт або предмет на місцевості, що є орієнтиром, позначенням певного місця в просторі або на поверхні землі.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53404/907266.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Місце&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;переважно множина&lt;/em&gt; Певна місцевість.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Приклади вживу&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ти &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/1119/585&quot;&gt;перепис&lt;/a&gt;уєте &lt;em&gt;поточне місце&lt;/em&gt; до 5 бесїд&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Місце&lt;/em&gt; переписано&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Обрати тривалість відкритостї Твого точного &lt;em&gt;місця&lt;/em&gt; в цїєї бесїді&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Поточне місце&lt;/em&gt; змінюється при Твоєму русі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[користувач] почав перепис свого &lt;em&gt;поточного місця&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-06T22:07:48.173" LastActivityDate="2017-10-06T22:07:48.173" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2711" PostTypeId="2" ParentId="2709" CreationDate="2017-10-07T03:22:09.897" Score="1" Body="&lt;p&gt;Наскільки я розумію, ваш головний критерій — лаконічність, і бажано, щоб це було одне слово (якщо ні, уточніть у запитанні чи в коментарі до моєї відповіді).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Комерційне програмне забезпечення використовує термін &lt;em&gt;&lt;strong&gt;місцезнаходження&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Наприклад, допомога Google містить &lt;a href=&quot;https://support.google.com/maps/answer/2839911?co=GENIE.Platform%3DDesktop&amp;amp;hl=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;таку сторінку&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/8998l.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/8998l.jpg&quot; alt=&quot;Google help&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/misceznakhodzhennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Місцезнахо́дження&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — Пункт, місце, де хто-, що-небудь знаходиться.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Він один знає &lt;strong&gt;місцезнаходження&lt;/strong&gt; дорогоцінної копалини&lt;/em&gt; — Іван Багмут, Опов., 1959, 43&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Дельфіни завдяки дуже досконалим локаційним органам можуть визначити не тільки &lt;strong&gt;місцезнаходження&lt;/strong&gt; риб, а й їх породу&lt;/em&gt; — Хлібороб України, 1, 1964, 47&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Існують також терміни, які менш відповідають вашим потребам, але можуть бути використані за деяких обставин:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/roztashuvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Розташува́ння&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — це слово має скоріше сенс взаємного розміщення кількох обʼєктів;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polozhennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Поло́ження&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — особисто мені воно не подобається великою кількістю конотацій, особливо двозначно може сприйматися у сенсі &lt;em&gt;поза&lt;/em&gt; (положення тіла користувача);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також, досить часто зустрічається варваризм &lt;strong&gt;локація&lt;/strong&gt; (як іменник), хоча словники подають це слово лише як дієслово:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lokacija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Лока́ція&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — &lt;strong&gt;Визначення місцезнаходження&lt;/strong&gt; тіла за допомогою локатора або деякими тваринами&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;При ультразвуковій локації серія відбитих сигналів вказує на неоднорідність структури досліджуваних тканин&lt;/em&gt; — Вечірній Київ, 22.VI 1957, 4&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;На думку спеціалістів, &lt;strong&gt;локація кажанів&lt;/strong&gt; у багато разів ефективніша, ніж робота створених для аналогічних цілей технічних пристроїв&lt;/em&gt; — періодична преса&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, у залежності від потреб програмного забезпечення, яке ви розробляєте (наскільки я зрозумів), можна використовувати &lt;em&gt;місцезнаходження&lt;/em&gt; як іменник і &lt;em&gt;локація&lt;/em&gt; як дієслово або іменник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно слова &lt;em&gt;live&lt;/em&gt;, вважаю, що у нас були гарні відповіді до запитань:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/380/&quot;&gt;Як правильно: в прямому етері, в прямому ефірі чи наживо?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/662/&quot;&gt;Як українською перекласти &amp;quot;streaming&amp;quot; (з виразу &amp;quot;Live-Streaming&amp;quot;)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені подобається варіант &lt;em&gt;«місцезнаходження наживо»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-10-07T03:50:50.510" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2712" PostTypeId="2" ParentId="2709" CreationDate="2017-10-07T15:57:49.567" Score="2" Body="&lt;p&gt;Команда перекладу Telegram вибрала найкращим відповідником саме &lt;strong&gt;Маячок&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо подивитися на імплементацію цієї функції у Facebook Messenger та Google Maps, його завданням є &lt;strong&gt;відстежувати&lt;/strong&gt; (через постійний увімкнений GPS/сервіси локації) &lt;strong&gt;користувача&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;та надсилати його розташування&lt;/strong&gt; (яке змінюється, адже користувач рухається) іншим користувачам/учасникам чату. Рухаєтеся ви - рухається ваша помітка на мапі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, по суті &lt;strong&gt;Live Location&lt;/strong&gt; - це свого роду маячок (tracker (відстежувач)), за допомогою якого інші користувачі &lt;strong&gt;бачать ваш рух в реальному часі&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому не інші варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Маячок - це коротко і ясно. Його завданням є показувати рух користувача на мапі в реальному часі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Поточна точка/місце - це статика. А потрібно точно пояснити, що воно може змінюватися.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Живе/активне/рухоме/змінне розташування/місцезнаходження і т. д. непогано відображають суть явища, проте дуже ріжуть вуха.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1162" LastActivityDate="2017-10-07T15:57:49.567" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2713" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2716" CreationDate="2017-10-07T16:24:17.283" Score="3" ViewCount="327" Body="&lt;p&gt;Як називається ця особливість мови коли форма множини змінюється з числом?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить відмінювання іменників за числом взагалі, як один термін. Чи можливо без специфіки саме зміни відмінку, якщо в інших мовах теж є схоже явище. Щось на кшталт &quot;множиноморфності&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="215" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:01:27.510" LastActivityDate="2018-04-05T05:01:27.510" Title="Чотири собаки чи п'ять собак - що за особливість?" Tags="|іменники|число|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2714" PostTypeId="2" ParentId="2713" CreationDate="2017-10-07T17:47:55.243" Score="5" Body="&lt;p&gt;Загальна особливість мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Число&lt;/a&gt; — ґраматична категорія, що вказує на кількість предметів,&#xA;  про які ся мовить в реченнї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підзагальностї&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Однина&lt;/a&gt; — форма числа у мовознавстві, яка в іменниках означає один предмет серед однорідних.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BD%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%B0_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Множина&lt;/a&gt; — в мовознавстві форма числа. У більшостї сучасних индоєвропейських мов множина протиставляється однині.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бува мали таке чи маємо лише в деяких говірках&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B2%D0%BE%D1%97%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Двоїна&lt;/a&gt; — ґраматична категорія числа, яку вживають, щоб позначити дві особи чи парні предмети.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, вважаю, суть сьому взагалї в иншому, а саме в &lt;strong&gt;історічній успадкованостї&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чотири&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;пʼять&lt;/strong&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;числівники&lt;/a&gt;. Але в давнину:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Числівники були лише &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;семантикою&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ґраматично слова &lt;em&gt;одинъ, дъва, триє, четыре&lt;/em&gt; були &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прикметниками&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;А слова для позначення чисел від &lt;em&gt;5&lt;/em&gt; були вже &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іменниками&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І таким чином &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ся відмінювало&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/228.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;До речі&lt;/a&gt;, що якщо числівник стоїть після іменника в родовому відмінку — &lt;em&gt;собак три&lt;/em&gt;, то се буде вказувати на неточність, себто допущення чи на штиб цього.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також наголошу, що це (&lt;em&gt;примітка:&lt;/em&gt; можлива хибність лоґіки) не &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B5_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Паукальне число&lt;/a&gt; — ґраматична категорія іменника, прикметника, займенників-іменників і займенників-прикметників, що означає, що ця частина мови вказує на декілька предметів або осіб.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки подїбна структура відмінювань зберігається і для складених числівниках: &lt;em&gt;двадцять чотири собаки, але двадцять пʼять собак&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-08T10:57:12.670" LastActivityDate="2017-10-08T10:57:12.670" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2716" PostTypeId="2" ParentId="2713" CreationDate="2017-10-07T21:43:19.573" Score="3" Body="&lt;p&gt;Follower &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2714&quot;&gt;правий&lt;/a&gt;, що в будь-якому разі ця граматична категорія називається число. В різних мовах розрізняють такі значення  числа:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Однина.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Двоїна.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D0%BE%D1%97%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Троїна&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;s&gt;Четверне число (англійською — &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_number#Quadral&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;quadral&lt;/a&gt;).&lt;/s&gt; Виявилося помилкою, наразі жодна з відомих мов не має окремого граматичного числа для 4 предметів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B5_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Паукальне число&lt;/a&gt; — для декількох предметів. Деякі мови мають по декілька паукальних чисел (наприклад, «малопаукальне» для меншої кількості предметів і «великопаукальне» для більшої, наприклад, до 4 і від 4).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Множина.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Лічильна форма — коли при числівниках число виражається іншим чином, ніж без числівників.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проблема в тому, що в сучасному українському мовознавстві не розглядають таку можливу множину значень категорії граматичного числа в українській мові як «однина (&lt;em&gt;рука́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;1 рука́&lt;/em&gt;), 2/3/4-на (&lt;em&gt;три руки́&lt;/em&gt;), ≥5-на (&lt;em&gt;5 рук&lt;/em&gt;) і безчислівникова множина (&lt;em&gt;ру́ки&lt;/em&gt;)», хоч це було би певною мірою логічно для покриття всіх випадків. Натомість розглядають лише однину і множину (ще іноді двоїну), а форми при числівниках 2/3/4 і ≥5 називають родовим відмінком чи множиною. Це є певною мірою зрозумілим спрощенням, адже форми іменників при числівниках 2/3/4 і ≥5 справді найчастіше збігаються з родовим відмінком однини, називним відмінком множини чи родовим відмінком множини. (Але таке спрощення не є повністю логічним і через нього виникають інші питання.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як назвати одним словом те, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;з точки зору категорій сучасного українського мовознавства ми при деяких числівниках маємо використовувати родовий відмінок замість називного&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— або те, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;залишки старих граматичних систем призводять до того, що форми при числівниках не вписуються до кінця навіть в ці категорії&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— або те, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;з точки зору носія іншої мови може виглядати так, що ми маємо не однину і множину (і частково двоїну), а як мінімум «однину», «2/3/4-ну», «≥5-ну» і «звичайну (безчислівникову) множину»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— я, на жаль, не знаю.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Декількома словами я би охарактеризував це як «складна система чисел // на залишках старих систем // що з точки зору іноземця може виглядати так, наче в нас більше категорій граматичного числа, ніж однина/множина(/двоїна)».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-08T10:22:23.380" LastActivityDate="2017-10-08T10:22:23.380" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2717" PostTypeId="1" CreationDate="2017-10-09T01:27:42.753" Score="4" ViewCount="101" Body="&lt;p&gt;My grandmother says that in a phrase it is &quot;a big field where people gather&quot;, but I can't think  of a more succinct way to express this idea. Google translate says &quot;public square&quot;, but to me this implies an urban setting.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-10-09T10:06:44.253" LastActivityDate="2017-10-09T10:26:16.083" Title="What is the most precise definition of майдан?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2718" PostTypeId="1" CreationDate="2017-10-09T04:44:42.710" Score="7" ViewCount="336" Body="&lt;p&gt;When is it correct to use &lt;em&gt;від&lt;/em&gt; in a sentence to mean “from” as opposed to using &lt;em&gt;з&lt;/em&gt;?  Are they interchangeable?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1141" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-20T13:53:28.480" LastActivityDate="2018-04-20T13:53:28.480" Title="When to use &quot;від&quot; or &quot;з&quot;" Tags="|різниця-між-словами|прийменники|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2719" PostTypeId="2" ParentId="2718" CreationDate="2017-10-09T06:28:54.253" Score="7" Body="&lt;p&gt;The simplest questions are hardest to answer. :) Well, the short answer is,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;unlike English, the Ukrainian conjunctions are more specific and require some exercise to master completely;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;these two are &lt;em&gt;somewhat&lt;/em&gt; interchangeable in certain contexts;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;there is no unanimity even among the researchers of Ukrainian language;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;one version suggests that &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; is used to refer movement &lt;strong&gt;from within the borders&lt;/strong&gt; of something, while &lt;em&gt;від&lt;/em&gt; only refers the general initial point of departure;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Your question is about the antonym to conjunctions discussed here:&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/271/&quot;&gt;Як правильніше вживати, &amp;quot;в&amp;quot; чи &amp;quot;до&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/790/8&quot;&gt;This one&lt;/a&gt; refers to M.Vakulenko's work, &quot;The Ukrainian terminology: a combined analysis&quot; («Українська термінологія: комплексний лінгвістичний аналіз») where he argues that&lt;br&gt;&#xA;the conjunction &lt;em&gt;до&lt;/em&gt; (&quot;toward&quot;) is an antonym for &lt;em&gt;від&lt;/em&gt; (&quot;from&quot;),&lt;br&gt;&#xA;while &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;у&lt;/em&gt;) (&quot;into, to&quot;) is an antonym to &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; (&quot;from within&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The conjunction &lt;em&gt;«до»&lt;/em&gt; means approach &lt;strong&gt;toward&lt;/strong&gt; something or someone: &lt;em&gt;підійти &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; стола&lt;/em&gt; (&quot;walk to the table&quot;), &lt;em&gt;приїхати в гості &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; друга&lt;/em&gt; (&quot;come to a friend&quot;), &lt;em&gt;наближатися &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; міста&lt;/em&gt; (&quot;approach a town&quot;).&lt;br&gt;&#xA;  The antonym for this conjunction is &lt;em&gt;від&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;відійти &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; стола&lt;/em&gt; (&quot;walk from the table&quot;), &lt;em&gt;їхати &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; друга&lt;/em&gt; (&quot;go from a friend&quot;), &lt;em&gt;віддалятися &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; міста&lt;/em&gt; (&quot;to move away from a town&quot;), &lt;strong&gt;&lt;em&gt;від&lt;/strong&gt; Києва до Лубен&lt;/em&gt; (&quot;from Kyiv to Lubny&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;If, however, the movement occurs &lt;strong&gt;into&lt;/strong&gt; the margins of an object, and the main connotation is focused precisely on the final destination of the movement, then &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; is used (and its antonym &lt;em&gt;з&lt;/em&gt;): &lt;em&gt;увійти &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; кімнату&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;вийти &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; кімнати&lt;/em&gt; (&quot;enter the room / leave the room, literally go out of the room&quot;), &lt;em&gt;покласти &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; шухляду&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;вийняти &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; шухляди&lt;/em&gt; (&quot;put in a drawer / take out of the drawer&quot;), &lt;em&gt;приїхати &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; Україну&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;поїxати &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; України&lt;/em&gt; (&quot;come to Ukraine / leave Ukraine, lit. go out Ukraine&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-10-09T07:34:43.893" LastActivityDate="2017-10-09T07:34:43.893" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2720" PostTypeId="2" ParentId="2718" CreationDate="2017-10-09T09:57:25.047" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;First that I should say is that the preposition &quot;з&quot; (also spelled as &quot;із&quot; and &quot;зі&quot; for euphony) in addition to the meaning &quot;from&quot; has other meanings; for example, when joined with instrumental case objects (instead of genitive case), it means &quot;with&quot;, not &quot;from&quot;. Similarly &quot;від&quot; sometimes can have other meaning, e.g. specifying a reason (like &quot;due to&quot;). I suppose you know that (or don't ask about that) and will try to concentrate only on their &quot;from&quot;-related meanings.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Spatial relations&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Basic difference between &quot;від&quot; and &quot;з&quot; (&quot;із&quot;, &quot;зі&quot;) for spatial relations is that &quot;від&quot; concentrates purely on the movement of the subject in a way that it's distance to the object is generally increasing, while &quot;з&quot; assumes that the subject was inside the object:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…з Києва&lt;br&gt;&#xA;  …from Kyiv&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;That assumes:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;either that Kyiv is/was somebody's original place of living/production;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;or that Kyiv was a place of departure.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In any case the subject &lt;em&gt;was&lt;/em&gt; in Kyiv.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…від річки&lt;br&gt;&#xA;  …from the river&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This assumes that the something is moving in a from-the-river direction (not necessary it was inside). «Вона йшла від річки» means that she walk in a from-the-river direction, but «вона вийшла з річки» would mean that she was bathing.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Additionally, each of the prepositions has its own set of the verb prefixes (verb variants) that fit it better: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми &lt;strong&gt;ви&lt;/strong&gt;їхали &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; міста.&lt;br&gt;&#xA;  We drove out of the city.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;'їхали &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; міста.&lt;br&gt;&#xA;  We drove (to some distance) away from the city.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Time relations and other dimensions&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Both &quot;з&quot; and &quot;від&quot; can be used to specify starting time of something. There are some differences in connotation: &quot;від … (до …)&quot; is preferred to be used for continuous actions (&quot;something lasted from … to …&quot;), while &quot;з … до …&quot; doesn't have such limitations (&quot;several unrelated actions occurred between … and …&quot;); and only &quot;від&quot; can be used with meaning &quot;issued at&quot; for a document (&quot;документ від 31.01.1999&quot; — &quot;document issued at 1999-01-31&quot;). But I don't focus on such subtle differences.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;More important thing is what happens to &quot;від&quot; and &quot;з&quot; applied to spatial landmarks when both the spatial location and the time change (e.g. during the trip). &quot;Від&quot; can easily turn spatial reference points into time reference points, while &quot;з&quot; can't:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я безперервно читав (увесь час) від Києва до Лондона.&lt;br&gt;&#xA;  I have been continuously reading (for the whole time) since (department from) Kyiv until (arrival to) London.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;s&gt;Я безперевно читав з Києва до Лондона.&lt;/s&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;That looks like some malformed phrase. You can &quot;їхати&quot; (&quot;drive&quot;), &quot;летіти&quot; (&quot;fly&quot;), &quot;плисти&quot; (&quot;swim&quot;) &quot;з Києва до Лондона&quot; (&quot;from Kyiv to London&quot;), but not &quot;read&quot;, &quot;sleep&quot; or &quot;eat&quot;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Another thing: when specifying values for physical quantities:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;only &quot;від … (до …)&quot; can be used to specify range bounds:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;температура від 7&amp;nbsp;°C до 25&amp;nbsp;°C&lt;br&gt;&#xA;  &lt;s&gt;температура з 7&amp;nbsp;°C до 25&amp;nbsp;°C&lt;/s&gt;&lt;br&gt;&#xA;  temperature between 7&amp;nbsp;°C and 25&amp;nbsp;°C&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;however both &quot;з … (до …)&quot; and &quot;від … (до …)&quot; can be used to specify the change:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;температура росла від 7&amp;nbsp;°C до 25&amp;nbsp;°C&lt;br&gt;&#xA;  температура виросла з 7&amp;nbsp;°C до 25&amp;nbsp;°C&lt;br&gt;&#xA;  temperature was growing/has grown from 7&amp;nbsp;°C to 25&amp;nbsp;°C&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Again, as with spatial location, &quot;з&quot; assumes that the subject &lt;em&gt;was there&lt;/em&gt;, while for &quot;від&quot; it's unnecessary; that's why you can used both &quot;від&quot; and &quot;з&quot; to specify an interval of change, but only &quot;від&quot; to specify an interval whose starting point was probably never reached.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Other&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;TODO&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Material can be specified only using &quot;з&quot;, not using &quot;від&quot;: &quot;…з дерева&quot; (&quot;…made of wood&quot;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-09T10:05:57.927" LastActivityDate="2017-10-09T10:05:57.927" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2721" PostTypeId="2" ParentId="2717" CreationDate="2017-10-09T10:05:23.270" Score="5" Body="&lt;p&gt;As Sasha already mentioned, the &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/majdan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;dictionary&lt;/a&gt; known as SUM-11 defines майдан as:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;An open area without buildings in a city or in a village; a square. // area where a Bazar is situated (this can be even outside of the city).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Same as майданчик (small area for building (будівельний майданчик), sport activity (спортивний майданчик), dance floor (танцювальний майданчик), etc.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In some dialects - forest glade&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(etc.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, as you can see, there is no true &quot;urban&quot; bindings here. Possibly this feeling about this word can be explained by the fact that &quot;the main&quot; square of the country is called Майдан Незалежності (while most other squares are &quot;площа&quot;) and that many state-wide influential events happened there.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However (as Yola noticed), Borys Antonenko-Davydovych &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53407/33168.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;thought&lt;/a&gt; that майдан should be used instead of the word площа in all non-mathematical meanings (I guess in English it would be area for площа and square for майдан).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-09T10:26:16.083" LastActivityDate="2017-10-09T10:26:16.083" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2722" PostTypeId="2" ParentId="2718" CreationDate="2017-10-09T12:11:04.547" Score="2" Body="&lt;p&gt;Let me &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/7-1-0-161&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;show&lt;/a&gt; different between &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; for almost every context.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;The preposition &lt;em&gt;від&lt;/em&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Only with the &lt;strong&gt;Genitive case&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;A start place of movement: &lt;em&gt;від Києва • from Kyiv, від позначки • from the mark, від мене • from me&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The time from which action begins: &lt;em&gt;від світанку • from dawn, від того дня • from that day&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;A reason: &lt;em&gt;від чаду • from fumes, від перевтоми • from overwork, від страху • from fear&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;An appointment of the subject: &lt;em&gt;(ключ) від кабінету • (key) from the cabinet, (засіб) від простуди • (remedy) from the cold&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;A separation, protection from someone or something: &lt;em&gt;від цілого • from the whole, від хлібини • from the bread, від сонця • from the sun, від дощу • from the rain&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h1&gt;The preposition &lt;em&gt;з&lt;/em&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;With the &lt;strong&gt;Genitive case&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;A movement from the inside, from a certain environment, from the surface: &lt;em&gt;зі школи • from school, з поля • from the field, з хмари • from the cloud, з роботи • from work&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;A reason, basis of action: &lt;em&gt;з жарту • from a joke, з нудьги • from boredom, з холоду • from cold, з дозволу • with permission&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;A material, implements: &lt;em&gt;з дерева • (by) from a tree, з чашки • from a cup, з лука • with an onion&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;A sign for the branch: &lt;em&gt;(підручник) з географії • (textbook) in geography, (фахівець) з медицини • (specialist) in medicine&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The object of negative attitude: &lt;em&gt;(глузувати, насміхатися, знущатися, кепкувати, глумитися) з когось • (ridicule, laugh, mock, cheat, mock) from someone.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;In conjunction with the &lt;strong&gt;Accusative case&lt;/strong&gt; of the noun, the preposition means “with an approximation, comparison”: &lt;em&gt;з десяток • about ten, з годину • about an hour, з діжку • about a barrel, з кулак • like a fist.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In conjunction with the &lt;strong&gt;Instrumental case&lt;/strong&gt; of the noun, the preposition “with” indicates the interconnection of objects, the accompanying circumstances: &lt;em&gt;з братом • with a brother, з людьми • with people, з шумом • with noise, з плугами • with plows, з проханням • with a request.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-10-09T12:19:39.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2723" PostTypeId="2" ParentId="271" CreationDate="2017-10-09T12:46:21.027" Score="4" Body="&lt;h1&gt;До&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словоформи з прийменником &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; творяться тільки з &lt;strong&gt;родовим відмінком&lt;/strong&gt; іменників:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;мету руху, його просторову або часову межу: &lt;em&gt;до школи, до берега, до Києва, до серця, до ранку;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;В&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словоформи з прийменником &lt;strong&gt;в (у)&lt;/strong&gt; мають переважно просторове значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;із &lt;strong&gt;знахідним відмінком&lt;/strong&gt; іменника найчастіше вказують на рух усередину: &lt;em&gt;у кімнату, у море, у поле, у світ&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/7-1-0-161&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Себто&lt;/a&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Куди&lt;/em&gt; пішов — рух — до&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бесїда телефоном між дівчатами, одна ся жаліла журбою ранїше.&lt;br&gt;&#xA;  — А куди твій красень ся запропастив?&lt;br&gt;&#xA;  — Та пішов до банку гроші забирати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Результативна&lt;/em&gt; дія — в&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дівчата ся веселять в торговому будинку в вихідний день. Одна дівчина ся повернула з примірки.&lt;br&gt;&#xA;  — Га, а де твій красень ся запропастив? Хтїла, аби забавив мій вигляд красними словечками, хе!&lt;br&gt;&#xA;  — Та &lt;em&gt;зайшов&lt;/em&gt; в оцей банк і чогось не виходить.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-09T13:06:14.190" LastActivityDate="2017-10-09T13:06:14.190" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2724" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2725" CreationDate="2017-10-09T15:03:18.220" Score="9" ViewCount="173" Body="&lt;p&gt;Натрапив на один ресурс, де автор перекладу на українську ось так вживає слово &lt;code&gt;commit&lt;/code&gt;.&lt;br&gt;&#xA;В однині — &lt;code&gt;коміт&lt;/code&gt; (приклад у тексті: «…перепише поточну гілку, щоб вона вказувала на потрібний &lt;strong&gt;коміт&lt;/strong&gt;»).&lt;br&gt;&#xA;У множині — &lt;code&gt;комміттов&lt;/code&gt; (приклад у тексті: «Видалення &lt;strong&gt;комміттов&lt;/strong&gt; з гілки»).&lt;br&gt;&#xA;Я вважаю, що у множині більш правильно буде — &lt;code&gt;комітів&lt;/code&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Що скажете?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1165" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-09T16:05:38.880" LastActivityDate="2017-10-29T17:26:05.243" Title="Як правильно має відмінюватися слово «коміт»?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2725" PostTypeId="2" ParentId="2724" CreationDate="2017-10-09T16:02:06.423" Score="11" Body="&lt;p&gt;Існують різні варіанти перекладу слів «commit» (іменник) і «to commit» (дієслово) українською. &lt;a href=&quot;//github.com/progit/progit2-uk/issues/135&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ось тут&lt;/a&gt; Ви можете подивитись, які варіанти розглядали перекладачі книги «Pro Git». Врешті-решт вони зупинилися на прямому запозиченні «коміт».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо написання слова в називному відмінку — «коміт», то очевидно, що в написанні «комміттов» (у заголовку «Видалення комміттов з гілки») міститься відразу декілька помилок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;подвоєне «мм» (яке не може з'являтися в родовому відмінку множини, якщо його немає в називному відмінку однини);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;подвоєне «тт» (яке не може з'являтися в родовому відмінку множини, якщо його немає в називному відмінку однини);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;закінчення «ов» неправильне.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як іменник-неістота чоловічого роду твердої групи &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par46II&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;другої відміни&lt;/a&gt;, «комі́т» має відмінюватися аналогічно до «&lt;a href=&quot;//uk.wiktionary.org/wiki/%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%B5%D1%82#.D0.9C.D0.BE.D1.80.D1.84.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D1.96.D1.87.D0.BD.D1.96_.D1.82.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D0.BD.D1.82.D0.B0.D0.BA.D1.81.D0.B8.D1.87.D0.BD.D1.96_.D0.B2.D0.BB.D0.B0.D1.81.D1.82.D0.B8.D0.B2.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кларне́т&lt;/a&gt;» чи «&lt;a href=&quot;//uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%BC%D1%96%D1%82#.D0.9C.D0.BE.D1.80.D1.84.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D1.96.D1.87.D0.BD.D1.96_.D1.82.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D0.BD.D1.82.D0.B0.D0.BA.D1.81.D0.B8.D1.87.D0.BD.D1.96_.D0.B2.D0.BB.D0.B0.D1.81.D1.82.D0.B8.D0.B2.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;динамі́т&lt;/a&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&#xA;Відмінок |Однина            |Множина&#xA;---------+------------------+-----------&#xA;Називний |комі́т             |комі́ти&#xA;Родовий  |комі́та чи комі́ту? |&lt;b&gt;комі́тів&lt;/b&gt;&#xA;Давальний|комі́ту, комі́тові  |комі́там&#xA;Знахідний|комі́т             |комі́ти&#xA;Орудний  |комі́том           |комі́тами&#xA;Місцевий |(у) комі́ті        |(у) комі́тах&#xA;Кличний  |комі́те            |комі́ти&#xA;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання про закінчення родового відмінка однини («а» чи «у») я наразі вирішити не можу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-29T17:26:05.243" LastActivityDate="2017-10-29T17:26:05.243" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2727" PostTypeId="1" CreationDate="2017-10-10T16:39:48.930" Score="6" ViewCount="3770" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%86%D1%82%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Стаття у Вікіпедії&lt;/a&gt; наводить таку етимологію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Українське слово «мистецтво» походить від німецького Meister (майстер), яке в свою чергу походить від латинського Magister (навчитель, начальник), що в свою чергу, вірогідно, утворене шляхом поєднання слів magis («великий») та histor знавець, умілець, згодом — актор (histrion). Етимологічно цей термін співзвучний з біл. мастацтво, а також старопольським misterstwo, і в українську мову був позичений відносно недавно. Створення цього слова приписують також редакторам часопису «Основа», або Олені Пчілці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник&lt;/a&gt; у 7 томах має статтю &quot;мистець&quot;:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Wjyi0.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Wjyi0.png&quot; alt=&quot;Стаття мистець&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Статтю &quot;майстерний&quot; не знайшов, тож взяв статю &quot;майстер&quot;, етимологію якого виводять з німецької Meister, яке в свою чергу походить від лат. magister:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/vxa0H.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/vxa0H.png&quot; alt=&quot;Стаття майстер&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто перехід від мистецтва до Meister словник обережно вказує як &quot;мабуть пов'язаний&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання в мене таке: чи правда мистецтво походить від нім. Meister? Якщо ні - яка в цього слова етимологія.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2018-10-04T12:17:26.950" Title="Етимологія слова &quot;Мистецтво&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2728" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2729" CreationDate="2017-10-10T18:41:57.333" Score="9" ViewCount="4784" Body="&lt;p&gt;Читав „2084” Буалема Сансаля і наштовхнувся на таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... додає один лист бляхи до другого, дошки до дощок, замащує шпари глиною з соломою...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те, що це слово зʼявилося водночас і в називному, і в родовому відмінку, дало мені змогу побачити відмінність і щось на кшталт чергування &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, звучить &lt;em&gt;дощок&lt;/em&gt; справді краще за &lt;em&gt;дошок&lt;/em&gt;, але як називається правило, за яким одну літеру замінюють на іншу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-25T17:55:03.587" LastActivityDate="2021-04-17T06:44:55.257" Title="Чому „дошки”, але „дощок”? Яким правилом керується це чергування?" Tags="|фонетика|правопис|чергування|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2729" PostTypeId="2" ParentId="2728" CreationDate="2017-10-10T21:04:19.727" Score="10" Body="&lt;p&gt;Називає ся &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;чергування звуків&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, відки й витікає &lt;a href=&quot;//uk.wikibooks.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%83_%D0%B3%D1%80%D1%83%D0%BF%D0%B0%D1%85_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;cпрощення груп приголосних&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, а саме &lt;strong&gt;шчк–шк&lt;/strong&gt;, яке, як видно, не завше спрацьовує. З тамтешніх прикладів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;називний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%89%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;горщок&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшки&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;родовий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшка&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшків&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;давальний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшку, горшкові&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшкам&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;знахідний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;горщок&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;горшки&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;орудний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшком&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшками&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;місцевий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшку&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшках&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;кличний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшку&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;горшки&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;називний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B7%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%88%D0%BA%D0%B0#97247&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зморшка&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшки&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;родовий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;зморшки&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;зморщок&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;давальний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшці&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшкам&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;знахідний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшку&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшки&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;орудний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшкою&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшками&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;місцевий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшці&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшках&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;кличний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшко&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зморшки&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-16T03:33:15.880" LastActivityDate="2021-04-16T03:33:15.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2730" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2731" CreationDate="2017-10-11T12:09:45.120" Score="6" ViewCount="738" Body="&lt;p&gt;Що таке кропивниця в цій пісні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сталін хрест нап'яв, взяв кадильницю,&lt;br&gt;&#xA;  ходить бродить до УПА по &lt;em&gt;кропивницю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ех &lt;em&gt;кропивниця&lt;/em&gt;, ти моя ладная,&lt;br&gt;&#xA;  скорострільная, самозарядная.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, що якась зброя, можливо гвинтівка, або її повстанська модифікація.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-11T13:12:35.973" LastActivityDate="2017-10-11T13:36:32.903" Title="Що таке кропивниця в пісні &quot;Комарик&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2731" PostTypeId="2" ParentId="2730" CreationDate="2017-10-11T13:04:10.660" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://maidan.org.ua/arch/hum/1238922382.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Текст пісні&lt;/a&gt; згадує не &lt;em&gt;кропивниця&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;кропильниця&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Кропильниця&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;жін&lt;/em&gt;. Посудина для свяченої води, у яку вмочають &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кропило&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;На столі стояла здорова кропильниця з водою.., лежав хрест та чорніло кропило&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 99); &lt;em&gt;Черниці взяли за вушка велику металеву кропильницю&lt;/em&gt; (Іван Микитенко, II, 1957, 375).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BA%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І. К. Білодіда. — К.: Наукова думка, 1970—1980. — Т. 4. — С. 366.&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Моя думка.&lt;/em&gt; Спочатку згадують &lt;em&gt;кропильницю&lt;/em&gt; в словниковому сенсі: червоний тиран Джугашвілі ж бо хреста напʼяв — удавав святою людиною, але з натяком на те, що диктатор Джугашвілі бродив не по нею — не визволяв, ще й кадильницею розмахував — покривав злим димом землю.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А потім мовлять, типу йому покажуть ту самую &lt;em&gt;кропильницю&lt;/em&gt; — дасти відсіч. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-11T13:36:32.903" LastActivityDate="2017-10-11T13:36:32.903" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2732" PostTypeId="2" ParentId="440" CreationDate="2017-10-11T18:25:21.063" Score="1" Body="&lt;p&gt;Додам до &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/470&quot;&gt;іншої відповіді&lt;/a&gt;, що «зірки краще не знайти» можна сприйняти як «краще тобі не знаходити зірку» (мовляв, це може мати якісь неприємні наслідки абощо). Тобто — аналогічно до фрази «краще кохати і втратити кохання, ніж взагалі ніколи не любити» — сприйняти &lt;em&gt;краще&lt;/em&gt; прислівником. Тому приєднуюся до першої відповіді: ліпше — а, може, навіть і слід неодмінно — писати &lt;em&gt;кращої&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;краще&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Оновлення:&lt;/em&gt; При пошуку слова &lt;em&gt;краще&lt;/em&gt; в &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусі української мови MOVA.info&lt;/a&gt; (розробленому співробітниками лабораторії комп'ютерної лінгвістики Інституту філології Київського національного університету імені Тараса Шевченка) я не знаходжу навіть одиничних траплянь слова &lt;em&gt;краще&lt;/em&gt; в ролі прикметника чоловічого або жіночого роду, чи множини, в українській літературі (лише в ролі прислівника або прикметника середнього роду). Тому, напевне, лінгвіст Ігор Бурковський у &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/440#comment4826_470&quot;&gt;своєму коментарі&lt;/a&gt; цілком мав рацію — використання форми &lt;em&gt;кращої&lt;/em&gt; в цьому випадку є не лише ліпшим, а &lt;strong&gt;обов'язковим&lt;/strong&gt;, а &lt;em&gt;краще&lt;/em&gt; в цьому випадку є прикрим &lt;strong&gt;росіянізмом&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-10-11T18:25:21.063" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2733" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2734" CreationDate="2017-10-11T22:51:01.720" Score="5" ViewCount="692" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;/users/585&quot;&gt;Follower&lt;/a&gt; подав у відповіді на моє &lt;a href=&quot;/q/2728/&quot;&gt;попереднє питання&lt;/a&gt; наступне посилання:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikibooks.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%83_%D0%B3%D1%80%D1%83%D0%BF%D0%B0%D1%85_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпідручник. Спрощення у групах приголосних.&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бачу декілька проблем:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У першому правилі незрозуміло, яке спрощення відбувається у парі „пропуск — пропускний”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У третьому правилі спрощення чомусь відбувається через російську мову.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я знайшов інший варіант на хорошому ресурсі, якому довіряю:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//ukr.ed-era.com/12/sproschennya_v_grupah_prigilisnih.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ed-era. Спрощення в групах приголосних.&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аж тут взагалі немає правила про спрощення &lt;strong&gt;шчк&lt;/strong&gt; до &lt;strong&gt;шк&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Кому вірити? Де є нормальне правило, в якому немає помилок, але є спрощення потрібної мені пари?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-25T17:55:42.820" LastActivityDate="2018-04-26T12:58:48.087" Title="Спрощення в групах приголосних. Яке правило ближче до дійсності й правопису?" Tags="|правопис|орфографія|чергування|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2734" PostTypeId="2" ParentId="2733" CreationDate="2017-10-12T06:02:25.443" Score="3" Body="&lt;p&gt;То були надто загальні правила, але давайте вирішимо проблеми.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Чергування &lt;em&gt;пропуск — пропускний&lt;/em&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ніяк, бо виняток&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У групах приголосних &lt;strong&gt;зкн&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;скн&lt;/strong&gt; випадає &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt; при творенні дієслів із суфіксом &lt;strong&gt;ну&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;бризк – бризнути, брязк – брязнути, тріск – тріснути&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;випуск – випус&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;ний, виск – вис&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;нути, пропуск – пропус&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;ний&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Джерела&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дещо важкувато дати доречну відповідь. Деякі з причин на сьогодення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;маємо надто запогану чи заслабку культуру свого інтернету&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;досі непопулярне створення чи переведеня звичних книг під [відкритий] цифровий формат, особливо для державних установ&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;заслабка культура лінґвістики — багато чого совєцького&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ваш ресурс теж доволі спрощений. Хіба що можу порекомендувати оцю &lt;a href=&quot;http://javot.net/mova/orf.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іменку&lt;/a&gt;, тут доволі широко описано, хоча є ймовірність, що теж є помилки чи не все описали.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А на &lt;a href=&quot;http://webpen.com.ua/pages/Pravopys_Pryholosnyh/Sproschnnia_v_prygoloshyh.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Webpen&lt;/a&gt; просто &lt;a href=&quot;http://webpen.com.ua/pages/Pravopys_Pryholosnyh/spelling_consonants.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;загальні&lt;/a&gt; правила. &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#zmin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Деякі&lt;/a&gt; норми з чинного &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#spro&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопису&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Мова&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Спрощення відбувається також у групах приголосних &lt;strong&gt;стц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;лнц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;рдц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;сткл&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;рнц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;стк&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;місце&lt;/em&gt; (від &lt;em&gt;мьстьце&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;сонце&lt;/em&gt; (від &lt;em&gt;солнце&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;серце&lt;/em&gt; (від &lt;em&gt;сердце&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;скло&lt;/em&gt; (від &lt;em&gt;стекло&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;чернець – ченця, місто – міський&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більшості спрощення ся стосує саме прасловʼянської мови чи похідних від неї. В деяких словах збереглись старі форми чи залишки в відмінках.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;місце  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=484&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Етимологічний словник української мови, 484 сторінка 3 книги&quot;&gt;мі́сце&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; «простір, місцевість; плацента», [&lt;em&gt;мійсце&lt;/em&gt;] «місце», [&lt;em&gt;мійце&lt;/em&gt;] «&lt;em&gt;так само&lt;/em&gt;» Пі, [&lt;em&gt;місце́&lt;/em&gt;] «невелике місце; невелика площа землі» Бі, [&lt;em&gt;місцеви́к&lt;/em&gt; «мешканець певної місцевості» Ж, &lt;em&gt;місце́вість, місци́на&lt;/em&gt; «місце; [містечко Ж]», &lt;em&gt;місце́вий, місця́ми&lt;/em&gt; «де-не-де»;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;білоруська [&lt;em&gt;мѣйсце&lt;/em&gt;] «місце», польська miejsce (＜miestce) «&lt;em&gt;так само&lt;/em&gt;»;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;псл. městьce, зменш. від město «місце»; в українській мові ця форма (поряд з &lt;em&gt;місто&lt;/em&gt; «&lt;em&gt;так само&lt;/em&gt;) могла бути підтримана впливом польської мови.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Див. ще &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=484&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Та сама сторінка цієї ж книги&quot;&gt;мі́сто&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;сонце  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom5.pdf#page=354&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;354 сторінка 5 книги&quot;&gt;со́нце&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, [&lt;em&gt;со́ненько&lt;/em&gt;] (зменш.), &lt;em&gt;со́нечко&lt;/em&gt; «&lt;em&gt;те саме&lt;/em&gt;», &lt;em&gt;сонцеви́к&lt;/em&gt; «астрофізик, який займається дослідженням сонця», [&lt;em&gt;со́нячник&lt;/em&gt;] «сонячний схил гори» Ч, [&lt;em&gt;со́нічний&lt;/em&gt;] «сонячний» Нед, &lt;em&gt;сонце́вий&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;сонців&lt;/em&gt;], &lt;em&gt;со́начний&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;со́няшний&lt;/em&gt;], [&lt;em&gt;со́яшний&lt;/em&gt;] «сонячний», &lt;em&gt;відсо́ння&lt;/em&gt; «сонячний бік», [&lt;em&gt;навсо́нні&lt;/em&gt;] «на сонячному боці», [&lt;em&gt;осо́вня&lt;/em&gt;] «сонячний бік» Ж, [&lt;em&gt;осо́внь, осо́нь&lt;/em&gt;] «&lt;em&gt;те саме&lt;/em&gt;; добре освітлюване сонцем місце», &lt;em&gt;підсо́ння&lt;/em&gt; «&lt;em&gt;те саме&lt;/em&gt;», [&lt;em&gt;при́соннє&lt;/em&gt;] «круг навколо сонця» ЛексПол, &lt;em&gt;підсо́нячний&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;посо́лонь&lt;/em&gt;] «за сонцем (ідучи)» Нед;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;російська &lt;em&gt;со́лнце&lt;/em&gt;, білоруська &lt;em&gt;со́нца&lt;/em&gt;, др. &lt;em&gt;сълньце&lt;/em&gt;, польська słońce, чеська slunce, словацька slnce, вл. słónco, нл. słyńco, болгарська &lt;em&gt;слъ́нце&lt;/em&gt;, македонська &lt;em&gt;сонце&lt;/em&gt;, схв. &lt;em&gt;су̂нце&lt;/em&gt;, слн. sónce, стсл. &lt;strong&gt;слъньце&lt;/strong&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;псл. *s&lt;sup&gt;ъ&lt;/sup&gt;l̥nьce (＜*sŭl(n)‑); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;споріднене з лит. sáulė, лтс. saũle, прус. saule, гот. sauil, дісл. лат. sōl, гр. ἥλιος (ήἐλιος), двн. suuno, дінд. svar-, ведичне sū́ryaḥ «&lt;em&gt;те саме&lt;/em&gt;»; іє. *sā́u̯el-／sũl-, *sun-&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Черных 2 186; Фасмер 3 710—711; Brückner 500; Machek ESJČ 558; Schuster‑Sewc 1305; Младенов 592; Skok 3 361—362; Критенко Вступ 516; Карпенко Назв. зв. неба 73; Mikl. EW 334; Eckert ZfSl 8/6, 882—883, 889; Trautmann 251; Karulis 2 160»161; Pokorny 881.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;називний множини&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;серця&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;родовий&lt;/em&gt; сердець, серць&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;називний однини&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%81%D0%BA%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скло&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;множини&lt;/em&gt; стекла&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-26T12:58:48.087" LastActivityDate="2018-04-26T12:58:48.087" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2735" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2736" CreationDate="2017-10-13T04:57:33.760" Score="6" ViewCount="205" Body="&lt;p&gt;Вчора прочитав таку рекламу в метро:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Швидко втамує нежіть і допоможе попередити гайморит.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для мене це прозвучало як наче гаймориту щось повідомлять, попередять про щось. Чи має слово «попередити» схоже до значення слова «запобігти», чи потрібно вживати якесь інше слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-10-13T06:03:58.210" Title="Чи має слово «попередити» значення схоже на «запобігти»" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2736" PostTypeId="2" ParentId="2735" CreationDate="2017-10-13T06:03:58.210" Score="5" Body="&lt;p&gt;На попередити СУМ-11 пропонує дивитись &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poperedzhaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;попереджати&lt;/a&gt;, де ми в свою чергу знаходимо в пунктах 2 і 3:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Своєчасними заходами &lt;strong&gt;запобігати&lt;/strong&gt; здійсненню або виникненню чого-небудь, перев. небажаного. Розумне поєднання праці з активним&#xA;  відпочинком на основі гігієнічних вимог попереджує виникнення&#xA;  втомлюваності &lt;em&gt;(Мистецтво, 5, 1955, 44);&lt;/em&gt; Горничну, обстригши і&#xA;  вимазавши голову дьогтем, — вигнали з двору. Те ждало в дворі Мотрю,&#xA;  та Мотря попередила. Вона так укоськала пана, що ще Йосипенкові&#xA;  дісталося &lt;em&gt;(Панас Мирний, IV, 1955, 182).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Передувати чому-небудь. Висока полонина над селом помалу просвітлюється тим слабим, червоним світлом, що попереджає світ сонця&#xA;  (Іван Франко, III, 1950, 82); Всі ринуть туди, де хмарою в'ється&#xA;  чорний дим, попереджаючи хвилі полум'я... &lt;em&gt;(Михайло Коцюбинський, I,&#xA;  1955, 120);&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  //  кого. Здійснювати що-небудь раніше від когось.&#xA;  Прокуратор кидається піддержувати її, але Меценат попереджає його,&#xA;  надівши Нерісі намистд на шию і тим самим рухом піддержавши її (Леся&#xA;  Українка, III, 1952, 464); — Ми починаємо бій о шостій ранку —&#xA;  попередимо ворога на дві години &lt;em&gt;(Юрій Яновський, I, 1958, 162);&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  // кого. Здійснювати рух, яку-небудь дію швидше від когось; &lt;strong&gt;випереджати&lt;/strong&gt;.&#xA;  То вона швиденько йде, нас попереджаючи, то вона одстане... (Марко&#xA;  Вовчок, I, 1955, 191); Починаються ви передки. Скакать мусили до шести&#xA;  верстов. Хто попередить, той бере коня &lt;em&gt;(Збірник про Кропивницького,&#xA;  1955, 10);&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  //  що. Розвиватися швидше від чого-небудь. Тепер так&#xA;  дійсність переплетена з казкою, так попередила її, що всякого&#xA;  сподіватись можна... &lt;em&gt;(Дніпрова Чайка, Тв., 1960, 107);&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  //  З'являтися&#xA;  швидко, блискавично, один поперед одного. Ціле море спогадів налинуло&#xA;  до мене, один одного попереджаючи &lt;em&gt;(Степан Васильченко, I, 1959, 376);&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  //  Пришвидшувати здійснення чого-небудь. От і тепер, для того&#xA;  проблематичного загального добра, він силоміць попередив неминуче,&#xA;  правда, для Замфіра лихо, скривдив цілу родину &lt;em&gt;(Михайло Коцюбинський,&#xA;  I, 1955, 224).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, тут можна тлумачити в значеннях &lt;strong&gt;запобігти&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;випередити&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1101" LastActivityDate="2017-10-13T06:03:58.210" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2737" PostTypeId="1" CreationDate="2017-10-15T20:50:25.297" Score="9" ViewCount="87" Body="&lt;p&gt;Наскільки правильним/прийнятним буде вживання займенника &lt;code&gt;вони&lt;/code&gt; для позначення особи, стать якої ми не хочемо акцентувати, як це часом роблять в англійській? Чи маємо в таких випадках вживати займенник тільки відповідно до граматичного роду іменника?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо подзвонить якийсь кандидат, перекажіть їм (йому? йому/їй? йому або їй? їй або йому?), що вакансію вже закрито.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1144" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-10-16T02:20:43.930" LastActivityDate="2018-05-05T22:25:39.727" Title="Політкоректність особових займенників" Tags="|вибір-слова|займенники|фемінітиви|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2738" PostTypeId="2" ParentId="2737" CreationDate="2017-10-15T22:03:40.490" Score="2" Body="&lt;p&gt;По-перше, треба розуміти, що такі речі у нас на рівні правопису поки що не вреґульовані. Толерантність дуже повільно заходить у профільні комітети.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поки що жодного разу не чув і не бачив використання займенника &quot;вони&quot; в однині.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У даному конкретному випадку можна замінити &lt;em&gt;кандидата&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;кандидатів&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Всім кандидатам, що дзвонитимуть найближчим часом, перекажіть, що вакансію вже закрито.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, займенників взагалі можна уникнути, бо у нас є 7 відмінків і множина.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо треба написати щось ще про цих кандидатів - відпадає потреба використовувати &lt;em&gt;вони&lt;/em&gt; в однині. Кандидати - вони.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ви не можете змінити речення у такий спосіб, щоби там не потрібні були займенники, то йому/їй, або їй/йому - прийнятні варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B9%D0%BE%D0%BC%D1%83%2F%D1%97%D0%B9%22&amp;amp;oq=%22%D0%B9%D0%BE%D0%BC%D1%83%2F%D1%97%D0%B9%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0i8i30k1l2.1575.3044.0.3321.2.2.0.0.0.0.109.211.0j2.2.0....0...1.1.64.psy-ab..0.1.109....0.kkLzCJHDqkw&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ґуґл пошук для йому/їй&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-05T22:25:39.727" LastActivityDate="2018-05-05T22:25:39.727" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2739" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2744" CreationDate="2017-10-16T05:14:17.747" Score="8" ViewCount="609" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/B35FT.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/B35FT.jpg&quot; alt=&quot;Дід Панас&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У «Вечірній казці діда Панаса» актор Петро Вескляров починає казку так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;В одному лісі &lt;strong&gt;жили собі та були собі&lt;/strong&gt; Їжак із Їжачихою&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://youtu.be/MxDQcUTUwcM?t=2m30s&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;YouTube відео&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Той же актор Вескляров наприкінці передачі часто прощався з глядачами так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Нехай вам присняться &lt;strong&gt;хороші-прехороші&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;солодкі-пресолодкі&lt;/strong&gt; сни&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://youtu.be/lwVMsA5IUoQ&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;YouTube відео&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відомо, що таке подвоєння часто вживається у російській: усі оці &lt;em&gt;жить-поживать, жив-здоров, путь-дорожка, такой-сякой&lt;/em&gt; і багато інших. Тому виникає підозра, чи не є таке подвоєння наслідком порівняно недавнього негативного впливу іноземної мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Запитання полягає у тому, &lt;strong&gt;наскільки питомим є подібне подвоєння саме для української мови?&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;Чесно кажучи, я навіть ключових слів не можу придумати, щоб поґуґлити наукові джерела.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-11-09T18:44:06.900" Title="Чи є питомими подвійні слова &quot;жив-був&quot;, &quot;хороший-прехороший&quot; тощо?" Tags="|стилістика|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2740" PostTypeId="2" ParentId="2739" CreationDate="2017-10-16T06:10:02.700" Score="8" Body="&lt;p&gt;Це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;асиндетони&lt;/a&gt; — безсполучникове поєднання слів (іменників, прикметників, дієслів, займенників, прислівників): &lt;em&gt;думи-бджоли, гори-хвилі, зорі-вівці, мед-вино, жито-пшениця, рута-м’ята, нічка-петрівочка, журба-горе, турки-яничари, Січ-мати, місяць-підкова, ворожка-ніч, криниці-ночі, терни-байраки, горе-біда; чужа-чужанина, піший-піхотинець; шити-білити, плакала-ридала; сякі-такі, сього-того; тяжко-важко, косо-криво&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;(Зубков, &quot;Українська мова: Універсальний довідник&quot;, Х., 2006, с. 139).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1030" LastEditorUserId="1030" LastEditDate="2017-10-16T17:02:50.580" LastActivityDate="2017-10-16T17:02:50.580" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2741" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3778" CreationDate="2017-10-17T04:21:50.460" Score="5" ViewCount="1856" Body="&lt;p&gt;Чинний Правопис &lt;a href=&quot;http://pravopys.kiev.ua/pravopys.aspx?SectionID=2027&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; якраз цей приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Деякі слова, узвичаєні без зміни приголосних основи, передаються з ними і на письмі:&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;баски — баскський, казах — казахський, Перемишль — &lt;strong&gt;перемишльський&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, у Львові &lt;a href=&quot;http://postcode.in.ua/ua/codes/city/1011/street/1023&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є вулиця Перемиська&lt;/a&gt; (власне, на назву якої я натрапив, зацікавився етимологією і прийшов до цього запитання)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, Правопис &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par18p2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; наступну тезу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зміни приголосних перед &lt;code&gt;-СЬК(ИИ)&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-СТВ(О)&lt;/code&gt;&lt;br&gt;&#xA;  в) &lt;code&gt;х, ш, с&lt;/code&gt; + &lt;code&gt;-ськ(ий)&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ств(о)&lt;/code&gt; дають &lt;code&gt;-ськ(ий)&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ств(о)&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;залісся — заліський, птах — птаство, товариш — товариський — товариство&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У цьому джерелі, «товариш», напевне, є найбільш релевантним, бо корінь закінчується на &lt;code&gt;-ш&lt;/code&gt;. Але не на &lt;code&gt;-шл(ь)&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також є &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Balyk_Ivan-Borys/Inokentii_Ivan_Vynnytskyi_iepyskop_Peremyskyi_Sambirskyi_i_Sianitskyi_1680-1700/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сучасна книга&lt;/a&gt;&#xA;Іван-Борис Балик: «Інокентій Іван Винницький, єпископ &lt;strong&gt;Перемиський&lt;/strong&gt;, Самбірський і Сяніцький (1680-1700)»&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я розумію, різні варіанти утворилися внаслідок того, що місто протягом довгого часу було у складі Польщі, де його назва Przemyśl звучала як &lt;strong&gt;Пшемисль&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;І, відповідно утворений прикметник — &lt;em&gt;пшемиський&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А багато інших джерел, як-то Wikibooks, &lt;a href=&quot;https://uk.wikibooks.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%83_%D0%B3%D1%80%D1%83%D0%BF%D0%B0%D1%85_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;взагалі не наводять&lt;/a&gt; даного збігу приголосних.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У нас також було подібне запитання, але цей випадок там не розгянуто.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/2733/&quot;&gt;Спрощення в групах приголосних. Яке правило ближче до дійсності й правопису?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-02T08:37:16.560" LastActivityDate="2018-04-04T22:29:06.493" Title="Як правильно сформувати прикметник від назв Перемишль, Радомишль?" Tags="|власні-назви|правопис|запозичені-слова|чергування|приголосні|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2742" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2743" CreationDate="2017-10-17T16:06:46.207" Score="6" ViewCount="721" Body="&lt;p&gt;Чи однокоріневі слова &lt;em&gt;бачити&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;пробач / вибач&lt;/em&gt;?&lt;br&gt;&#xA;Якщо вони не однокоріневі -- то коли змінилося значення одного зі слів, і при яких обставинах?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="187" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-04T15:43:31.590" LastActivityDate="2018-04-04T15:43:31.590" Title="Етимологічний зв’язок слів бачити та про(ви)бач" Tags="|вживання-слів|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2743" PostTypeId="2" ParentId="2742" CreationDate="2017-10-17T17:11:16.653" Score="5" Body="&lt;p&gt;Однокоріневі в будь-якому сенсі, в тому числі й в етимологічному сенсі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови в семи томах, том 1: 154–155 сторінки&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;бачити&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;бачця&lt;/em&gt; «здається», [&lt;em&gt;бача&lt;/em&gt;] «видіння» (&lt;em&gt;Пискунов Ф.&lt;/em&gt;, Словарь живого народного, письменного и актового языка русских южан. Изд. 2-у К., 1882) &lt;em&gt;бачність&lt;/em&gt; «обережність», &lt;em&gt;бачний&lt;/em&gt; «обережний», [&lt;em&gt;бачливий&lt;/em&gt;] «&lt;em&gt;так само&lt;/em&gt;; уважний» (&lt;em&gt;Желехівський Є.&lt;/em&gt;, Недільський С. Малорусько-німецький словар. Т. 1–2. Львів, 1886), [&lt;em&gt;бачучий&lt;/em&gt;] «зіркий», [&lt;em&gt;бачущий&lt;/em&gt;] «&lt;em&gt;так само&lt;/em&gt;», &lt;em&gt;вибачати&lt;/em&gt; «прощати», &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вибачити&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; «пробачити; [роздивитись, розгледіти (&lt;em&gt;Курило 0.&lt;/em&gt; Матеріали до украхнськох діалектологія та фольклристики. К., 1928.)]», [&lt;em&gt;збачати&lt;/em&gt;] «прощати; помічати», &lt;em&gt;завбачити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;завбачливий&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;знебачки&lt;/em&gt;] «несподівано», [&lt;em&gt;знебашки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;знеобачка&lt;/em&gt;] «&lt;em&gt;так само&lt;/em&gt;», [&lt;em&gt;зобачити&lt;/em&gt;] «попробувати» (&lt;em&gt;Курило 0.&lt;/em&gt; Матеріали до украхнськох діалектологія та фольклристики. К., 1928.), [&lt;em&gt;навбач&lt;/em&gt;] «на вигляд», &lt;em&gt;недобачати&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;недобачливий&lt;/em&gt;] «з поганим зором», [&lt;em&gt;недобачний&lt;/em&gt;] «невидимий, неоглядний» (&lt;em&gt;Желехівський Є&lt;/em&gt;., Недільський С. Малорусько-німецький словар. Т. 1–2. Львів, 1886), [&lt;em&gt;необачка&lt;/em&gt;] «безпечність, нерозсудливість», [&lt;em&gt;необачки&lt;/em&gt;] «несподівано» (&lt;em&gt;Желехівський Є.&lt;/em&gt;, Недільський С. Малорусько-німецький словар. Т. 1–2. Львів, 1886), &lt;em&gt;обачити&lt;/em&gt; «побачити, помітити», [&lt;em&gt;обачитися&lt;/em&gt;] «видужати», &lt;em&gt;обачний&lt;/em&gt; «обережний», &lt;em&gt;обачливий&lt;/em&gt; «&lt;em&gt;так само&lt;/em&gt;», [&lt;em&gt;перебачати&lt;/em&gt;] «прощати» (&lt;em&gt;Желехівський Є.&lt;/em&gt;, Недільський С. Малорусько-німецький словар. Т. 1–2. Львів, 1886), &lt;em&gt;передбачати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;передбачливий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;побачення&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пробачати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; «прощати», &lt;em&gt;пробачення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пробачливий&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;убачливий&lt;/em&gt;] «уважний», &lt;em&gt;старе&lt;/em&gt; &lt;em&gt;бачити&lt;/em&gt; «пильнувати» (1436); — &lt;em&gt;московська&lt;/em&gt; [&lt;em&gt;бачить&lt;/em&gt;] «бачити», &lt;em&gt;білоруська&lt;/em&gt; &lt;em&gt;бачыць&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;польська&lt;/em&gt; baczyć «звертати увагу, зважати; (&lt;em&gt;старе&lt;/em&gt;) бачити», &lt;em&gt;чеська&lt;/em&gt; [přebačić] «не помітити», &lt;em&gt;словацька&lt;/em&gt; [báčiť] «дивитися»; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;більшість дослідників (Bern. I 23—24; Фасмер І 138; Шанский ЭСРЯ І 2, 61–62; Richhardt 32; Sławski I 24; Sł. prasł. I 174—175) вважає запозиченням з польської мови, в якій пояснюється як результат перерозкладу префіксального дієслова *ob-ačiti, повʼязаного, нібито, з іменником *oko;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;польська&lt;/em&gt; baczyć виводилось також від іменника *baki «очі» (Brückner 10), від гіпотетичного *bakъ «сторож, наглядач, опікун» (Baudouin de Courtenay Szkice 438–439), від вигуку здивування ba (Leht-Spławiński JP 26, 166–170), від patrzyć «дивитись» (Machek ESJČ 425), а також від &lt;em&gt;іранська&lt;/em&gt; *abi-āxšaya- «бачити, спостерігати, оберігати, памʼятати» (Трубачев Этимология 1965, 43–47); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;не може бути категорично відкинуте і припущення (Matzenauer LF 1, 4) про запозичення з турецької мови, в якій дієслівна основа bak- «дивитись, турбуватись, звертати увагу, бути обережним» і &lt;em&gt;так далі&lt;/em&gt; є спільнотюркською&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2017-10-17T17:11:16.653" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2744" PostTypeId="2" ParentId="2739" CreationDate="2017-10-17T18:51:11.253" Score="6" Body="&lt;p&gt;На мою думку, приклади в запитанні більше тяжіють до іншого(их) стилістичного(их) прийому(ів), аніж до &lt;em&gt;асиндетону&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі між мовознавцями немає консенсусу щодо того, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;плеоназм&lt;/a&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Плеона́зм&lt;/strong&gt; (від грец. πλεονασμός — надлишок, надмірність) — надлишковість засобів, що використовуються для передачі лексичного чи&#xA;  граматичного змісту висловлювання. Плеоназм як властивість тексту є&#xA;  протилежністю еліпсису і виявляє себе у повторенні чи синонімічному&#xA;  дублюванні лексем (лексичний плеоназм) або граматичних форм&#xA;  (граматичний плеоназм), а також у надто багатослівній передачі змісту,&#xA;  який може бути висловлено коротше. Плеоназм може реалізовуватись і в&#xA;  межах речення, і у ширшому контексті: цілі речення можуть практично&#xA;  дублювати той самий зміст.,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;чи &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B2%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F_(%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тавтологія&lt;/a&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тавтологія&lt;/strong&gt; (дав.-гр. ταυτολογία від дав.-гр. ταυτο — те ж саме та дав.-гр. λόγος — мова) — у риториці, використання повторювання або&#xA;  надлишковості у мові, коли одна частина висловлювання повністю або&#xA;  частково дублює зміст іншої.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;чи їх поєднання, та й різниця між поняттями досить нечітка. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, А.А. Сагаровський у роботі &lt;a href=&quot;http://www-philology.univer.kharkov.ua/katedras/prof_sites/sagarovsky/Sagarovs%27kyj_A_A_Pleonazm_i_tavtologija.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Плеоназм і тавтологія&lt;/a&gt; називає тавтологію різновидом плеоназму.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Плеоназм&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; – словосполучення, у складі якого є зайві, однозначні слова чи вирази.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Тавтологія&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; – різновид плеоназму, що характеризується повторенням того самого тими чи іншими словами зі спільним коренем.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ці фігури нерідко вживаються як художньо-стилістичний засіб: (&lt;em&gt;каже –&#xA;  промовляє, плакати – ридати, хлопці – молодці; рано – раненько, з діда&#xA;  – прадіда, вік вікувати&lt;/em&gt;)...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от Караман С. О.  у &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=6256&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сучасна українська літературна мова&lt;/a&gt; вважає тавтологію і плеоназм різними стилістичними фігурами&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Однак тавтологія (повтор) часто використовується письменниками в&#xA;  художній літературі як стилістичний прийом підсилення значення одного&#xA;  слова його слово­ твірним варіантом. Це повертає слову його первісну&#xA;  образність, збагачує вислів додатковими нюансами — змістовими й&#xA;  експресивними. Наприклад: &lt;em&gt;Щось шепотом шепоче, щось шумом шумить,&#xA;  щось плаче над вбитим селом&lt;/em&gt; (М. Черемшина).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тавтологія в художньому тексті рідко виступає у чистому вигляді,&#xA;  частіше вона поєднується з іншими засобами виразності — синонімами,&#xA;  анафорою (єдинопочатком), епіфорою (повторенням однакових слів,&#xA;  звукосполучень наприкінці віршованих рядків), створюючи образи&#xA;  потрібного авторові спрямування. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У народних думах, казках, піснях, прислів’ях і приказках тавтологія&#xA;  може поєднуватися з іншою сти­лістичною фігурою — плеоназмом. Це&#xA;  нагромадження синонімічних слів, у тому числі спільнокореневих.&#xA;  Наприклад: к&lt;em&gt;вилить-проквиляє, клене-проклинас, кличе-викликає&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В. В. Шиприкевич у дослідженні &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine9-6.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Що таке плеоназми?&lt;/a&gt; розвиває думку, що, з-поміж іншого, стилістичну функцію виконують і &quot;синонімічні однорідні слова&#xA;прикладкового типу&quot;, якщо це стосується іменникових утворень, як то: &lt;em&gt;кінця-краю, путь-доріженька, жалібниці-мрії&lt;/em&gt; тощо, а також повтори, тобто тавтологія (і для інших частин мови), до прикладу: &lt;em&gt;прозорі-прозорі, ніжні-ніжні, світ світає&lt;/em&gt; і подібні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слід зазначити, що більшість вчених відносять до джерел названих вище прийомів авторську творчість і фольклор (народні пісні, фразеологізми, прислів'я та приказки), зауважуючи, що ці стилістичні фігури &quot;надають здебільшого художньому, інколи й публіцистичному стилю образності, яскравості, колориту&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2017-10-17T18:51:11.253" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2745" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2753" CreationDate="2017-10-18T06:33:28.967" Score="7" ViewCount="1134" Body="&lt;p&gt;Чи треба вживати подвоєння &lt;code&gt;-нн-&lt;/code&gt; у слові &lt;em&gt;«Андрій Первозва&lt;strong&gt;нн&lt;/strong&gt;ий»&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український словник за ред. А. Кримського:&lt;br&gt;&#xA;Первозва́нный – первозва́ний: &lt;em&gt;Андрі́й Первозва́ний&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словник-довідник Жайворонка &quot;Велика чи мала літера?&quot; подвоєння не містить:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Первозваний (Андрій)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З точки зору правопису, другий компонент складного слова — &lt;em&gt;-званий&lt;/em&gt; — має дієприкметникове походження, що унеможливлює подвоєння (адже за правописом, українські дієприкметники не мають такого суфіксального подвоєння).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, є слова з подвоєнням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За матеріалами підручнику «Український правопис» за ред. О.&amp;nbsp;А.&amp;nbsp;Дітель (&lt;a href=&quot;http://lib.pu.if.ua/elib/local/sk675253.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;PDF&lt;/a&gt;, стор. 22), я бачу наступні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Буква &lt;code&gt;н&lt;/code&gt; &lt;strong&gt;подвоюється&lt;/strong&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У наголошених суфіксах &lt;code&gt;-енн-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-анн-&lt;/code&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;у прикметниках, які вказують на більшу, ніж звичайна, чи &lt;strong&gt;найбільшу міру якості&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;страшенний, здоровенний, височенний, нескінченний, невблаганний, несказанний, нездійсненний, незліченний, нездоланний, недоторканний&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;у прикметниках-&lt;strong&gt;старослов'янізмах&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;благословенний, блаженний, мерзенний, огненний, окаянний, священний, спасений&lt;/em&gt;, а також: &lt;em&gt;божественний&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;у словах &lt;em&gt;старанний, притаманний, захланний, численний&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(я так розумію, це слова-винятки)&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Буква &lt;code&gt;н&lt;/code&gt; &lt;strong&gt;не подвоюється&lt;/strong&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;у прикметниках, які не вказують на більшу, ніж звичайна, міру якості: &lt;em&gt;нескінчений, нездоланий, шалений, скажений, навіжений&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в дієприкметниках: &lt;em&gt;нежданий, довгожданий, жаданий, вихований, з'єднаний, придбаний, виїжджений, сповнений&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тоді виникає питання: до якої з вищенаведених груп належить &lt;em&gt;«первозван(нн)ий»&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-02T08:34:45.667" LastActivityDate="2018-04-02T08:36:35.453" Title="Андрій Первозванний чи Андрій Первозваний?" Tags="|власні-назви|прикметники|подвоєння|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2746" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2747" CreationDate="2017-10-18T10:19:22.670" Score="6" ViewCount="1865" Body="&lt;p&gt;Який із нижченаведених варіантів є правильним і чому?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Більше прикладів знаходЯться за посиланням &lt;a href=&quot;http://www.example.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://www.example.com&lt;/a&gt;&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Більше прикладів знаходИться за посиланням &lt;a href=&quot;http://www.example.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://www.example.com&lt;/a&gt;&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1175" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-10-18T15:26:24.100" LastActivityDate="2017-10-19T05:20:19.123" Title="&quot;ЗнаходИться&quot; чи &quot;знаходЯться&quot;?" Tags="|число|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2747" PostTypeId="2" ParentId="2746" CreationDate="2017-10-18T15:53:40.523" Score="6" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/chyslovi-osoblyvosti-diyeslova-prysudka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Як ми говоримо&lt;/a&gt; • &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE-%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Антоненка-Давидовича&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Числові особливості дієслова-присудка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дієслово-присудок звичайно узгоджується в числі з підметом речення: якщо підмет стоїть в однині, то й дієслово-присудок також виступає в однині («&lt;em&gt;Посадила&lt;/em&gt; стара мати три ясені в полі». — Т. Шевченко); а множина підмета зумовлює й множину дієслова-присудка («На чужину з України брати &lt;em&gt;розійшлися&lt;/em&gt;». — Т. Шевченко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Проте бувають випадки, коли дієслово-присудок стоїть в іншому числі, ніж підмет: «&lt;em&gt;Був&lt;/em&gt; собі дід та баба» (казка). Здавалось би, що за наявності в цьому реченні двох підметів — &lt;em&gt;дід&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;баба&lt;/em&gt; — дієслово-присудок слід було б поставити в множині, але якщо дієслово-присудок стоїть перед двома або кількома підметами, а перший підмет стоїть в однині, то й дієслово стоятиме теж в однині: «&lt;em&gt;Був&lt;/em&gt; собі котик та півник» (казка).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дієслово-присудок виступає в однині також тоді, коли підмет має при собі додаток, що становить із підметом одну підметову групу речення й пов’язується з ним прийменником &lt;em&gt;з&lt;/em&gt;: «Гарматний відгомін &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; першим громом &lt;em&gt;мішався&lt;/em&gt; раз у раз в одних розкатів жмут» (М. Бажан).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дієслово-присудок буде в однині й тоді, коли за підмет правлять збірні слова — &lt;em&gt;більшість, меншість, частина, ряд, кілька, багато&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/biljshe&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;більше&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — вищий ступінь), &lt;em&gt;чимало, група, низка, решта, половина&lt;/em&gt; та інші, поєднані з залежними від них іменниками (прикметниками) в родовому відмінку: «&lt;em&gt;Більшість&lt;/em&gt; присутніх &lt;em&gt;пристала&lt;/em&gt; на цю пропозицію»; «&lt;em&gt;Кілька&lt;/em&gt; відер води &lt;em&gt;бухнуло&lt;/em&gt; на вогонь» (М. Коцюбинський).&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо підмет складається з числівника &lt;em&gt;два, три, чотири&lt;/em&gt; й іменника, а в реченні мовиться про спільну дію, дієслово-присудок слід ставити в однині: «&lt;em&gt;Летить чотири утиці&lt;/em&gt;» (Б. Грінченко); «На полу &lt;em&gt;лежало три чоловіки&lt;/em&gt;» (Панас Мирний). Якщо в реченні треба підкреслити, що особи, які складають підмет із числівником, діють кожна окремо, дієслово-присудок годиться ставити в множині: «Не &lt;em&gt;вертаються три брати&lt;/em&gt;, по світу блукають» (Т. Шевченко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо підметом є складений числівник, де останнє слово — &lt;em&gt;один&lt;/em&gt;, дієслово-присудок може стояти в однині в чоловічому роді або в безособовій формі на &lt;em&gt;-ло&lt;/em&gt;: «&lt;em&gt;31 солдат вийшов&lt;/em&gt; з оточення», «&lt;em&gt;Вийшло&lt;/em&gt; з оточення &lt;em&gt;31 солдат&lt;/em&gt;». Якщо перед таким підметом є означення в множині (&lt;em&gt;усі, наші&lt;/em&gt; й под.), присудок має форму множини: «&lt;em&gt;Усі двадцять один учасник&lt;/em&gt; конкурсу &lt;em&gt;вийшли&lt;/em&gt; на змагання».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://refos.in.ua/z-ukrayinsekogo-literaturnogo-slovovjivannya.html?page=6&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;З українського літературного слововживання&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Більшість&lt;/strong&gt;, -шості, &lt;em&gt;орудний&lt;/em&gt; -шістю. При підметові, вираженому сполученням слова &lt;strong&gt;більшість&lt;/strong&gt; з іменником або займенником у родовому відмінку однини чи множини, присудок ставиться у формі однини або множини. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Присудок у формі однини звичайно вживається: &#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;якщо при слові &lt;strong&gt;більшість&lt;/strong&gt; немає керованого слова. &lt;em&gt;Більшість впевнена була, що в тому піску є золото&lt;/em&gt; (М. Трублаїні); &lt;em&gt;Більшість, особливо молодь, вбачала в поїздці до Морниці веселу розвагу&lt;/em&gt; (Ірина Вільде); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;якщо слово більшість має кероване слово в однині. &lt;em&gt;Переважна більшість народу підтримала цей захід&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;при безпосередньому сусідстві підмета й присудка (хоч кероване слово і вжите в множині). &lt;em&gt;Більшість молодих інтелігентних людей сидить по великих містах&lt;/em&gt; (Леся Українка); &lt;em&gt;Більшість бійців зосередилась у залі другого поверху&lt;/em&gt; (О. Гончар).&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Присудок у формі множини (в так званому узгодженні за змістом) звичайно вживається: &#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;якщо між підметом і присудком є інші члени речення, особливо дієприкметниковий зворот або означальне підрядне речення зі сполучниковими словами &lt;strong&gt;який, котрий, що&lt;/strong&gt; при підметі. &lt;em&gt;Більшість делегатів при обговоренні питання, що стояло на порядку денному, підтримали доповідача&lt;/em&gt;; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;якщо при слові &lt;strong&gt;більшість&lt;/strong&gt; є кілька керованих слів у формі множини. &lt;em&gt;Більшість командирів і бійців полягли в цьому бою&lt;/em&gt;; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;якщо при підметі є однорідні присудки. &lt;em&gt;Він бачив на фронті, що більшість людей гинуть тому, що не можуть використати місцевості для свого захисту і для наступу, не знають взаємодії родів військ, бояться ближніх боїв, авіації і танків&lt;/em&gt; (Григорій Тютюнник); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;якщо підкреслюється активність і роздільність дії, здійснюваної виконавцями. &lt;em&gt;Більшість десятикласників готувались до екзаменів групками по двоє, по троє&lt;/em&gt; (О. Донченко). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додаткове&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дієслово &lt;strong&gt;ся знаходити&lt;/strong&gt; (що тотожнє до &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;) можна не писати взагалі:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Більше прикладів за посиланням [адреса іменки]&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Висновок&lt;/strong&gt; [в цьому реченні]&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Більше прикладів&lt;/em&gt; &lt;em&gt;знаход&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ться&lt;/em&gt; за посиланням [адреса іменки].&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="1175" LastEditDate="2017-10-19T05:20:19.123" LastActivityDate="2017-10-19T05:20:19.123" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2748" PostTypeId="2" ParentId="2739" CreationDate="2017-10-19T00:04:34.187" Score="5" Body="&lt;p&gt;Деякі джерела вельми не рекомендують вживати &lt;em&gt;жив-був&lt;/em&gt;. А щодо иншого: &lt;em&gt;хороші-прехороші, солодкі-пресолодкі&lt;/em&gt;, то се все инша пісня: там просте підсилення і близьке за значенням до &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%84%D0%BE%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;патосу&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%BE%D0%BB%D0%B0_(%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гіперболи&lt;/a&gt;, чого не сказати про: &lt;em&gt;жить-поживать, жив-здоров, путь-дорожка, такой-сякой&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/dieslova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Довідник з українського слововживання «Неправильно — правильно»&lt;/a&gt; • Марія Волощак&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Жив-був ― Жив-поживав (жив собі)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/zhyty-buty-zhyty-sobi-zhyty-pozhyvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Як ми говоримо»,  сторінка 92&lt;/a&gt; • &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE-%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Борис Антоненко-Давидович&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;§ 13 Жити-бути, жити собi, жити-поживати&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;„&lt;em&gt;Жив-був&lt;/em&gt; дiд та баба“, — чуємо початок казки в радiопередачах, а то&#xA;  читаємо i в дитячих книжках. Але такий вислiв є характернiшим для росiйських народних казок: „&lt;em&gt;Жил-был&lt;/em&gt; старик со старухой“; українська народна казка з дiда-прадiда починалась висловом &lt;em&gt;жити собi&lt;/em&gt;: „&lt;em&gt;Жив собi&lt;/em&gt; дiд та баба, була в них курочка ряба“ (казка) або &lt;em&gt;жити-пoживати&lt;/em&gt;: „&lt;em&gt;Жив-поживав&lt;/em&gt; козак заможний Клим“ (Л. Глiбов).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вислiв &lt;em&gt;жити-бути&lt;/em&gt; трапляється в художнiй лiтературi („&lt;em&gt;Жила-була&lt;/em&gt; в гаю&#xA;  сорока“. — Л. Глiбов), але не слiд замiняти ним усi iншi українськi народнi вислови, а тим бiльше вiдкидати їх.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pivtorak/pivt06.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Походження українців, росіян, білорусів та їхніх мов»&lt;/a&gt; • &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%96%D0%B2%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BA_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Григорій Петрович Півторак&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Крім цього, впливом &lt;strong&gt;фінського субстрату&lt;/strong&gt; дослідники пояснюють також чимало&#xA;  специфічних особливостей російської мови, таких як:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;наявність акання й редукції голосних в усному мовленні,&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;парні слова типу &lt;em&gt;стежки-дорожки, руки-ноги, жив-здоров, такой-сякой, нежданно-негаданно, есть-пить&lt;/em&gt; та ін.,&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;мовний зворот &lt;em&gt;у меня есть&lt;/em&gt; (замість більш характерного для слов'янських мов звороту &lt;em&gt;я маю&lt;/em&gt;),&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;фразеологічні вирази &lt;strong&gt;&lt;em&gt;жил-был&lt;/strong&gt;, житье-бытье, жить-поживать, как можется?, как живете-можете?&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;запозичені з фінських мов лексеми &lt;em&gt;ковылять, колеть (околеть), Мóсква&lt;/em&gt; та ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-11-09T18:44:06.900" LastActivityDate="2017-11-09T18:44:06.900" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2749" PostTypeId="1" CreationDate="2017-10-19T07:32:56.307" Score="6" ViewCount="506" Body="&lt;p&gt;У «Вечірній казці від діда Панаса» актор Петро Вескляров цитує віршик:&#xA;(&lt;a href=&quot;https://youtu.be/lwVMsA5IUoQ&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;YouTube video&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Спи, мій маленький, цить. І зайчик сіренький спить.&lt;br&gt;&#xA;  Сплять при дорозі воли, сплять на відлозі орли.&lt;br&gt;&#xA;  Сплять наші рідні краї, ниви дорідні й гаї.&lt;br&gt;&#xA;  Тільки не спить пастушок. Свиснув&lt;sup&gt;(1)&lt;/sup&gt; — &lt;strong&gt;летить посошок&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Спи, мій маленький, цить. І зайчик сіренький спить.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що таке посошок, і навіщо він летить?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словники &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/posokh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зазвичай стверджують&lt;/a&gt;, що &lt;em&gt;посошок&lt;/em&gt; — зменшено-пестлива форма до &lt;em&gt;посох&lt;/em&gt;, який, у свою чергу, визначається як палиця, яку використовують для опори при ходьбі. Але у такому випадку, не дуже зрозуміло, яким чином повʼязані свист, кидання палиці для ходіння і звичайна діяльність пастуха.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, має бути якесь інше значення слова «посошок»?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;(1)&lt;/sup&gt; у деяких джерелах — «кинув».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-10-19T16:17:00.377" Title="Куди і навіщо летить посошок?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2751" PostTypeId="1" CreationDate="2017-10-19T15:41:27.230" Score="7" ViewCount="117" Body="&lt;p&gt;Речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;We use eye-tracking technology to understand...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B9-%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%BA%D1%96%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;українській вікіпедії&lt;/a&gt; вирішили не мучитися з перекладом, маємо &lt;em&gt;ай-трекінг&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua/words/treking-2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словотворі&lt;/a&gt; знайшов &lt;em&gt;відстеження&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ґуґлі&lt;/a&gt; знайшов декілька результатів по &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D1%80%D1%83%D1%85%D1%83%20%D0%BE%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;oq=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D1%80%D1%83%D1%85%D1%83%20%D0%BE%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...49805.51291.0.51489.7.7.0.0.0.0.180.614.0j4.4.0....0...1.1.64.psy-ab..3.0.0....0.iSBzFHEWCzA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відстеження руху ока&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D1%80%D1%83%D1%85%D1%96%D0%B2%20%D0%BE%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;oq=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D1%80%D1%83%D1%85%D1%96%D0%B2%20%D0%BE%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...48338.48387.0.48692.2.2.0.0.0.0.202.202.2-1.1.0....0...1.1.64.psy-ab..1.0.0....0.MLYKWDBwh5Y&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відстеження рухів ока&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, потім знайшов більше результатів по &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D1%80%D1%83%D1%85%D1%96%D0%B2%20%D0%BE%D1%87%D0%B5%D0%B9%22&amp;amp;oq=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D1%80%D1%83%D1%85%D1%96%D0%B2%20%D0%BE%D1%87%D0%B5%D0%B9%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...79822.80283.0.80429.4.4.0.0.0.0.142.270.0j2.2.0....0...1.1.64.psy-ab..2.0.0....0.6CRS6ye1jXQ&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відстеження рухів очей&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи можемо вважати переклад &lt;em&gt;eye-tracking&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;відстеження рухів очей&lt;/em&gt; усталеним/прийнятним, чи я не доробив своєї роботи?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-11-14T09:03:53.037" Title="Переклад eye-tracking technology" Tags="|переклад|терміни|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2752" PostTypeId="2" ParentId="2749" CreationDate="2017-10-19T16:02:20.297" Score="2" Body="&lt;p&gt;На мою думку &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Свиснув — летить посошок&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;описує узвичаєну практику пастухів, які в критичних ситуаціях кидають посох, щоб відігнати скотину від місць, де вона може завдати шкоди. Свист чи окрик при цьому також грають важливу роль — вони привертають увагу скотини. Навіть якщо посох не долетить, але скотина його побачить — вона з більшою ймовірністю відреагує потрібним чином, ніж коли не побачить і посох не долетить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="215" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-19T16:17:00.377" LastActivityDate="2017-10-19T16:17:00.377" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2753" PostTypeId="2" ParentId="2745" CreationDate="2017-10-19T18:06:32.193" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Первозваний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - складний дієприкметник, а дієприкметник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zvanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;званий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, як і всі дієприкметники, не має подвоєння приголосних у суфіксах згідно з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#prudie&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правописом&lt;/a&gt; (§&amp;nbsp;23.&amp;nbsp;Прикметникові та дієприкметникові суфікси).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;-АНН(ИЙ), -ЕНН(ИЙ), -АН(ИЙ), -ЕН(ИЙ)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Прикметникові суфікси &lt;strong&gt;&lt;code&gt;-анн(ий), -енн(ий)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, які вживаються для підкреслення найвищої міри ознаки, пишуться з двома &lt;strong&gt;&lt;code&gt;н&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;em&gt;невблаганний, нездоланний, неоціненний, несказанний, нескінченний, страшенний&lt;/em&gt;; але: &lt;em&gt;жаданий&lt;/em&gt;. Подібні прикметники завжди мають наголос&#xA;  на суфіксі, що відрізняє їх від дієприкметників, утворених від&#xA;  дієслівних коренів за допомогою суфіксів -&lt;strong&gt;&lt;code&gt;ан(ий), -ен(ий)&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;em&gt;бажаний, незлічений, неоцінений, неподоланий, несказаний, нескінчений&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Конкретний приклад пояснює мовознавець А.Венцковський, &lt;a href=&quot;http://www.personal-plus.net/308/4445.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;аналізуючи помилки в тестах ЗНО від 2008 року&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Варіант 8, текст (с. 128–129): Андрій Первозванний (треба:&#xA;  Первозваний). Другий компонент (...званий) складного слова&#xA;  «первозваний» має дієприкметникове походження, що внеможливлює&#xA;  подвоєння (-нн-) у принципі: жодний український дієприкметник не має&#xA;  такого (суфіксального) подвоєння. Зрозуміло, що й уживання слова&#xA;  «первозваний» у функції власної назви не заперечує цієї орфограми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І вже текст минулорічного &lt;a href=&quot;http://www.nrcu.gov.ua/Dyktant&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Радіодиктанту національної єдності&lt;/a&gt; містить цей антропонім з правильною орфографією.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-02T08:36:35.453" LastActivityDate="2018-04-02T08:36:35.453" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2754" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2764" CreationDate="2017-10-21T00:08:18.093" Score="6" ViewCount="203" Body="&lt;p&gt;Подивіться, будь ласка, на вже створені статті з вікіпедії зі сторінки &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D1%8C%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D1%85_%D1%84%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Список Давньогрецьких Філософів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%80%D0%BA%D0%B5%D1%81%D1%96%D0%BB%D0%B0%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Аркесілай&lt;/a&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%80%D1%85%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D0%B9_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Архелай&lt;/a&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D0%B9_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Критолай&lt;/a&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BC%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Аммоній&lt;/a&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D0%A2%D1%96%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Аполлоній&lt;/a&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%81%D1%81%D1%96%D0%B9_%D0%9B%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D1%96%D0%BD_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кассій&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не можу знайти ані політично-історичних причин (іноді в &lt;a href=&quot;https://it.wikipedia.org/wiki/Cassio_Longino_(retore)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;романських&lt;/a&gt; мовах так само зникає літера ς, дуже часто у &lt;a href=&quot;https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B9_%D0%9B%D0%BE%D0%BD%D0%B3%D0%B8%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;болґарській&lt;/a&gt; і сербській (навіть у &lt;a href=&quot;https://sh.wikipedia.org/wiki/Kasije_Longin_(filozof)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сербській латинці&lt;/a&gt;) зникає), ані того, чому роблять саме так в українській мові. Маю припущення, що це пішло ще з часів римської імперії, але не маю підтверджень.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спростуйте або підтвердьте, будь ласка, припущення і розкажіть про те, як цей процес йшов в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T08:06:37.817" LastActivityDate="2018-04-05T08:06:37.817" Title="Чому ми відкидаємо літеру &quot;ς&quot; наприкінці грецьких імен?" Tags="|переклад|власні-назви|запозичені-слова|from-greek|іноземні-імена|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2755" PostTypeId="2" ParentId="1036" CreationDate="2017-10-21T00:39:51.003" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1. -енко (Федоренко), -ко (Федірко), -ук/юк (Федорук), -чук (Федорчук)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дублюю &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/344/240&quot;&gt;відповідь&lt;/a&gt; користувача Yellow Sky на ідентичне питання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://1576.ua/books/4995&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українська мова: Енциклопедія&lt;/a&gt; на сторінці 533 пише, що суфікс -енко разом з кількома иншими (-юк, -чук, -як, -чак, -ик, -чик, -ко, -ка, -ок, -онок, -еня, -я, -ча, -чо, -ець, -цьо, -ина) початково був демінутивним, зменшувальним, отже колись слово коваленко означало «маленький коваль», потім «син коваля», «син Коваля», а потім перетворилося на родове ім’я, прізвище родини, яку започаткував коваль на прізвисько Коваль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2. -ва (Федорова), -вна (Федорівна) і -ич (Федорович), -ів (Федорів)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Посилатимусь на книгу &quot;&lt;a href=&quot;https://docs.google.com/viewer?url=http%3A%2F%2Fshron.chtyvo.org.ua%2FRedko_Yulian%2FSuchasni_ukrainski_prizvyscha.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сучасні Українські Прізвища&lt;/a&gt;&quot; Юліана Редько.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сторінка 17:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прізвища з суфіксами &lt;strong&gt;-ич, -анич, -евич, -ович&lt;/strong&gt;. За походженням це дуже давні утворення, відомі, головним чином, у східних і південних слов'ян з найдавніших часів. Суфікси ці служили для утворення назви сина від імені батька чи матері.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сторінка 19:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прізвища на &lt;strong&gt;-ів, -ин, -ишин&lt;/strong&gt; вказували на ім'я батька або матері. Первісно вони відмінювалися як присвійні прикметники, а в багатьох західних говірках досі&#xA;  зберегли прикметникове відмінювання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут невпевнений, чи можна цим пояснити -ова, але, здається, аналоґія хороша:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У непрямих відмінках звук &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; в суфіксі чергується з &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;: Адамова, Гаврилова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про -вна, нажаль, нічого не знаходжу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-10-21T00:39:51.003" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2756" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2757" CreationDate="2017-10-24T02:00:07.480" Score="6" ViewCount="393" Body="&lt;p&gt;I have been interested in Ukrainian for quite a while now,having some knowledge of Slavic languages and their grammar. I am attempting to translate a text I made into Ukrainian to begin studying the grammar. And I wanted to play safe here because I know compound words are treated very differently in different Slavic languages,so I decided to ask instead of just assuming via translator ^^&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Gaming series,like a franchise. The Super Mario series is a videogaming series. That's what I meant. ^^&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1182" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-10-24T19:27:27.240" LastActivityDate="2017-10-24T19:27:27.240" Title="How do you say &quot;gaming series&quot; in Ukrainian?" Tags="|переклад|from-english|non-native-speaker|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2757" PostTypeId="2" ParentId="2756" CreationDate="2017-10-24T06:24:17.383" Score="3" Body="&lt;p&gt;If you mean series of devices intended for gaming (e.g., &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%81%D0%BE%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гральна консоль&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;) then you should say &lt;em&gt;гральна серія&lt;/em&gt; (or &lt;em&gt;гральний ряд&lt;/em&gt;). &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine66-67-27.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Here&lt;/a&gt; is comparison for two possible adjectives &lt;em&gt;гральна&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;гральний&lt;/em&gt;) and &lt;em&gt;ігрова&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;ігровий&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h1&gt;ГРАЛЬНИЙ — ІГРОВИЙ&lt;/h1&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Обидва прикметники — &lt;em&gt;гральний&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;ігровий&lt;/em&gt; — є похідними від слова &lt;em&gt;гра&lt;/em&gt; й так чи інакше пов’язані з самою грою. Але кожен прикметник має своє коло іменників, з якими сполучається.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У сучасній українській мові слово &lt;em&gt;гральний&lt;/em&gt; нормативно поєднується з іменниками&#xA;  &lt;em&gt;автомат, бізнес, карти&lt;/em&gt; й має значення ‘призначений для гри’. Натомість лексема &lt;em&gt;ігровий&lt;/em&gt; має значення ‘який стосується гри’, тому правильно говорити &lt;em&gt;ігрова перевага команди, ігровий майданчик&lt;/em&gt;. Прикметник &lt;em&gt;ігровий&lt;/em&gt; доречний і тоді, коли йдеться про гру акторів, кінематограф, кінофільм (наприклад, &lt;em&gt;ігровий фільм&lt;/em&gt;).   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Олена Тодор&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The same in English&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h1&gt;ГРАЛЬНИЙ — ІГРОВИЙ&lt;/h1&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Both adjectives — &lt;em&gt;гральний&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;ігровий&lt;/em&gt; — are derived from word &lt;em&gt;гра&lt;/em&gt; and one way or another related to game. But each of them has its own set of nouns with which it can be combined.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;In today's Ukrainian ward &lt;em&gt;гральний&lt;/em&gt; is normally combined with nouns &lt;em&gt;автомат, бізнес, карти&lt;/em&gt; (automate, business, cards)  and has meaning ‘intended for a game’. While &lt;em&gt;ігровий&lt;/em&gt; has meaning ‘which relates to game’, that's why it is proper to say &lt;em&gt;ігрова перевага команди, ігровий майданчик&lt;/em&gt; (game advantage of a team, playground). Adjective &lt;em&gt;ігровий&lt;/em&gt; is appropriate in case of actors' play, cinematograph, film (e.g., &lt;em&gt;ігровий фільм&lt;/em&gt;).   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Olena Todor&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;EDIT: To reflect update to the question i will add that &lt;em&gt;videogaming series&lt;/em&gt; can be translated as &lt;em&gt;серія відеоігор&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-10-24T13:04:30.613" LastActivityDate="2017-10-24T13:04:30.613" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2758" PostTypeId="2" ParentId="2756" CreationDate="2017-10-24T11:18:35.773" Score="6" Body="&lt;p&gt;The edited question seems to be more clear, so let me suggest another translation:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;серія ігор&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;The literal one-to-one translation does not work every time, especially if it is about a pair of distant languages.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In English phrase, &lt;em&gt;&amp;quot;gaming series&amp;quot;&lt;/em&gt;, the &lt;em&gt;&amp;quot;gaming&amp;quot;&lt;/em&gt; is an Adjective, but its role is much more than describing a noun &lt;em&gt;&amp;quot;series&amp;quot;&lt;/em&gt;. Compare:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;what kind of&lt;/strong&gt; series? — gaming series&lt;/em&gt;. Here, &lt;em&gt;gaming&lt;/em&gt; denotes some kind of a attribute of &lt;em&gt;series&lt;/em&gt;; Just replace &lt;em&gt;&amp;quot;gam&lt;strong&gt;ing&lt;/strong&gt; series&amp;quot;&lt;/em&gt; to &lt;em&gt;&amp;quot;interest&lt;strong&gt;ing&lt;/strong&gt; series&amp;quot;&lt;/em&gt; or  &lt;em&gt;&amp;quot;bor&lt;strong&gt;ing&lt;/strong&gt; series&amp;quot;&lt;/em&gt; to see the contrast.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;series &lt;strong&gt;of what&lt;/strong&gt;? — series of games&lt;/em&gt;. Here, &lt;em&gt;games&lt;/em&gt; is the key word in the pair. In other words, not just &lt;em&gt;games&lt;/em&gt;, but a sequence, series of it.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;You can also consider an inversion: &lt;em&gt;seri&lt;strong&gt;al&lt;/strong&gt; games&lt;/em&gt;, which seems to be a more specific expression (albeit less used).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In Ukrainian, Adjectives are used primarily to denote the property of a Noun (1st case listed above). So instead of trying to fit an Adjective here, I would prefer a pair of Nouns: &lt;strong&gt;серія ігор&lt;/strong&gt;, literally, &lt;em&gt;series [of] games&lt;/em&gt;&lt;code&gt;+PLR+GEN&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Examples are countless. Here's my favorite:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Civilization (укр. Цивілізація) — &lt;strong&gt;серія відеоігор&lt;/strong&gt; жанру глобальних покрокових стратегій […]&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Civilization_(%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%8F)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Відеоігор&lt;/em&gt; here is a compound Noun &lt;em&gt;відеогра&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;відео&lt;/em&gt;+&lt;em&gt;гра&lt;/em&gt;) &lt;code&gt;+PLR+GEN&lt;/code&gt; (Plural number, Genitive case)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-10-24T11:52:45.850" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2759" PostTypeId="2" ParentId="2756" CreationDate="2017-10-24T12:07:43.043" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Gaming series, like a franchise. The Super Mario series is a videogaming series. That's what I meant.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Then the correct answer is &lt;strong&gt;&lt;em&gt;серія ігор&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (literally: &quot;series of games&quot;). As in:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/Assassin&amp;#39;s_Creed_(%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%8F_%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Assassin's Creed (серія ігор)&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%B8_(%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%8F_%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Козаки (серія ігор)&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (&quot;The Cossacks (series of games)&quot;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/Wolfenstein_(%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%8F_%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wolfenstein (серія ігор)&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Серія&lt;/em&gt; means &quot;series&quot;, &lt;em&gt;гра&lt;/em&gt; means &quot;game&quot;. Plural for &lt;em&gt;гра&lt;/em&gt; is &lt;em&gt;ігри&lt;/em&gt; (such style of making a plural form (when beginning of the word changes too) is in general untypical for Ukrainian; but this specific word — &lt;em&gt;гра&lt;/em&gt; — is derived from its archaic form &lt;em&gt;ігра&lt;/em&gt;; and modern plural word-form is in fact based on the archaic singular form instead of modern one). To say &quot;of &amp;lt;something&gt;&quot; we usually just put the word in genitive case instead of using any preposition (though sometimes preposition is used too) and genitive case of the word &lt;em&gt;ігри&lt;/em&gt; (which is plural for &lt;em&gt;гра&lt;/em&gt;) is &lt;em&gt;ігор&lt;/em&gt; (full declension table is &lt;a href=&quot;//uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B3%D1%80%D0%B0#.D0.9C.D0.BE.D1.80.D1.84.D0.BE.D0.BB.D0.BE.D0.B3.D1.96.D1.87.D0.BD.D1.96_.D1.82.D0.B0_.D1.81.D0.B8.D0.BD.D1.82.D0.B0.D0.BA.D1.81.D0.B8.D1.87.D0.BD.D1.96_.D0.B2.D0.BB.D0.B0.D1.81.D1.82.D0.B8.D0.B2.D0.BE.D1.81.D1.82.D1.96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Additionally &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ігрова серія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&quot;game series&quot;, &quot;game-related series&quot;) can be used. But &lt;em&gt;ігрова серія&lt;/em&gt; is somewhat ambiguous, as it can mean not only &quot;series of games&quot;, but also &quot;game-related series [of something]&quot; (probably it would be more correct in that case to say &quot;series of game-related &amp;lt;something&gt;&quot; — &lt;em&gt;серія ігрових &amp;lt;чогось&gt;&lt;/em&gt;, but in fact in colloquial Ukrainian speech &lt;em&gt;ігрова серія&lt;/em&gt; can mean both &lt;em&gt;серія ігор&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;серія ігрових &amp;lt;чогось&gt;&lt;/em&gt;). But you shouldn't say &lt;s&gt;&lt;em&gt;гральна серія&lt;/em&gt;&lt;/s&gt; for that case (&lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2757&quot;&gt;that answer&lt;/a&gt; was given before you clarified the question and it tries to translate something like &quot;game-dedicated series [of hardware]&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Also note that when these word combinations are used in context, you may need to put them into correct grammatical case (only nominative forms are specified above) and grammatical number. In &lt;em&gt;серія ігор&lt;/em&gt; only the first word will change its form (&lt;em&gt;ігор&lt;/em&gt; always stays genitive plural), but in &lt;em&gt;ігрова серія&lt;/em&gt; both words will change.&lt;/sub&gt; &lt;pre&gt;&#xA;&lt;sub&gt;   Case     │          Singular          │            Plural&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Nomenative  │серія ігор / ігрова серія   │серії ігор / ігрові серії&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Genitive    │серії ігор / ігрової серії  │серій ігор / ігрових серій&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Dative      │серії ігор / ігровій серії  │серіям ігор / ігровим серіям&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Accusative  │серію ігор / ігрову серію   │серії ігор / ігрові серії&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Instrumental│серією ігор / ігровою серією│серіями ігор / ігровими серіями&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Locative    │серії ігор / ігровій серії  │серіях ігор / ігрових серіях&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;/pre&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-24T12:26:31.280" LastActivityDate="2017-10-24T12:26:31.280" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2760" PostTypeId="1" CreationDate="2017-10-25T09:42:31.917" Score="0" ViewCount="78" Body="&lt;p&gt;Російською: &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мацис&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Скоріше за всього це транслітерація з macis.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1053" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-10-25T13:00:32.563" LastActivityDate="2017-10-25T13:16:32.050" Title="Як вірно буде написати &quot;мускатний цвіт&quot; один словом, мацИс чи мацІс, (мИс чи мЕс)?" Tags="|from-english|терміни|росіянізм|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2761" PostTypeId="2" ParentId="2760" CreationDate="2017-10-25T11:25:20.640" Score="3" Body="&lt;p&gt;Для вирішення цього питання досить правила дев'ятки. МацИс.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правопис, параграф 90, пункт 5, підпункт &quot;в&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;И&lt;/code&gt; пишеться:&lt;br&gt;&#xA;  В загальних назвах після приголосних &lt;code&gt;д&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;т&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;з&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;с&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ц&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ж&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;дж&lt;/code&gt;), &lt;code&gt;ч&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ш&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;р&lt;/code&gt; перед наступним приголосним: &lt;em&gt;ди́зель, дина́мо, дипло́м, дире́ктор, мето́дика; інститу́т, матема́тика, сти́мул, тексти́ль, тип; зиґза́ґ, пози́ція, фізи́чний; маркси́зм, силуе́т, систе́ма; цисте́рна, ци́фра; жирандо́ль, режи́м, джигі́т, джи́нси; речитати́в, чичеро́не; ши́рма, шифр; брига́да, риф, фа́брика&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо росіянізмів, не знаю, де ви його тут вбачаєте, а ось &quot;вірно&quot; в запитанні це якраз він і є.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1184" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-10-25T13:16:32.050" LastActivityDate="2017-10-25T13:16:32.050" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2762" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2763" CreationDate="2017-10-25T20:40:43.207" Score="7" ViewCount="881" Body="&lt;p&gt;Майже винятково зустрічаю форму &lt;em&gt;&quot;бабів&quot;&lt;/em&gt; тільки у вусному мовленні і переважно в жартівливому контексті, хоча словникові статті наводять дві паралельні нормативні форми &lt;em&gt;&quot;баб&quot;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&quot;бабів&quot;&lt;/em&gt;, так само як і для деяких інших слів. Наприклад, &lt;em&gt;&quot;легенів&quot;&lt;/em&gt; є абсолютно природньою формою в будь-якому контексті і в цілому навіть уживанішою від &lt;em&gt;&quot;легень&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є ж &lt;em&gt;баби&lt;/em&gt; із закінченням &lt;code&gt;-ів&lt;/code&gt; суто розмовним явищем або ж усе таки така форма є допустимою, наприклад, в публіцистиці?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="1199" LastEditDate="2017-11-09T12:49:22.977" LastActivityDate="2017-11-09T12:49:22.977" Title="Чи є форма &quot;бабів&quot; (родовий відмінок множини слова &quot;баба&quot;) розмовною?" Tags="|відмінювання|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2763" PostTypeId="2" ParentId="2762" CreationDate="2017-10-25T22:18:13.430" Score="8" Body="&lt;p&gt;У підручниках &lt;a href=&quot;http://www.linguist.univ.kiev.ua/WINS/pidruchn/imen/f1.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зустрічається&lt;/a&gt; наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;VI. Особливості форм іменників родового відмінка множини.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Нетипові закінчення :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-ів&lt;/code&gt; мають іменники &lt;em&gt;тесля&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;тесл&lt;strong&gt;ів&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;), &lt;em&gt;сусіда&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;сусід&lt;strong&gt;ів&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;); &lt;em&gt;староста&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;старост&lt;strong&gt;ів&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;em&gt;старост&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;баба&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;баб&lt;strong&gt;ів&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;em&gt;баб&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;губа&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;губ&lt;strong&gt;ів&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;em&gt;губ&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;легеня&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;леген&lt;strong&gt;ів&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;em&gt;легень&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття за посиланням містить досить розлогий список нетипових закінчень.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цю ж інформацію — наскільки я розумію, цілком — запозичено до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8#I_.D0.B2.D1.96.D0.B4.D0.BC.D1.96.D0.BD.D0.B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відповідної статті&lt;/a&gt; в українській Вікіпедії і до досить поважних підручників, наприклад,&lt;br&gt;&#xA;О.&amp;nbsp;Журенко: &lt;a href=&quot;https://www.bookclub.ua/catalog/e-books/e-books-learning/product.html?id=34895&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;«Українська без помилок. Говоримо і пишемо правильно»&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;— без будь-яких позначок «розмовна форма» тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, напевне, можна вважати таку форму усталеною у сучасній українській мові і, як наслідок, &lt;strong&gt;допустимою&lt;/strong&gt; в офіційній мові і публіцистиці. Варто також враховувати, що саме слово &lt;em&gt;баба&lt;/em&gt; є досить просторічним, але форма множини на &lt;code&gt;-ів&lt;/code&gt; не додає до нього додаткової «просторікуватості».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-10-26T09:40:37.327" LastActivityDate="2017-10-26T09:40:37.327" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2764" PostTypeId="2" ParentId="2754" CreationDate="2017-10-26T20:30:11.417" Score="8" Body="&lt;p&gt;У грецькій мові кінцева «ς» є лише частиною відмінкових закінчень певних відмінків (зокрема закінчення «ος» називного відмінка &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Ancient_Greek_grammar_(tables)#Second-declension_suffixes&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;іменників другої відміни давньогрецької&lt;/a&gt; та відповідних іменників у &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Modern_Greek_grammar#Declensions&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сучасній грецькій&lt;/a&gt;). В інших відмінках, в тому числі і кличному, оце «ς», як правило, відпадає. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Називний: Архела&lt;strong&gt;ос&lt;/strong&gt; / Αρχέλα&lt;strong&gt;ος&lt;/strong&gt;, Александр&lt;strong&gt;ос&lt;/strong&gt; / Αλέξανδρ&lt;strong&gt;ος&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Кличний: Архела&lt;strong&gt;ο&lt;/strong&gt; / Αρχέλα&lt;strong&gt;ο&lt;/strong&gt;, Александр&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; / Αλέξανδρ&lt;strong&gt;ε&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це лише припущення, але я думаю, що саме це і є причиною зникнення кінцевого «с». Греки і самі в інших мовах часто вказують своє ім‘я саме в кличному відмінку. Інакше до них звертатимуться в неприродньому для них називному.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1130" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-26T22:25:24.390" LastActivityDate="2017-10-26T22:25:24.390" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2765" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2766" CreationDate="2017-10-26T20:36:36.143" Score="5" ViewCount="289" Body="&lt;p&gt;Чи є назва спорту «верхова їзда» калькою з російської? Якщо так, то як тоді правильно називати цей вид спорту?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1130" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-26T21:42:37.293" LastActivityDate="2017-10-26T22:35:43.273" Title="«Верхова їзда» — правильно чи ні?" Tags="|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2766" PostTypeId="2" ParentId="2765" CreationDate="2017-10-26T21:09:22.127" Score="3" Body="&lt;p&gt;Так, «&lt;strong&gt;верхова їзда&lt;/strong&gt;» та «&lt;strong&gt;їзда верхи&lt;/strong&gt;» — цілком нормативні словосполучення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, у «Словнику української мови» в 20 томах &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=39695&amp;amp;page=1255&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;читаємо&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Парфорсна їзда: &amp;lt;…&gt; у цирку — різновид &lt;em&gt;їзди верхи&lt;/em&gt;, за якої наїзник виконує акробатичні вправи на коні, який долає штучні перешкоди.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або в «Енциклопедії історії України» &lt;a href=&quot;http://resource.history.org.ua/cgi-bin/eiu/history.exe?Z21ID=&amp;amp;I21DBN=EIU&amp;amp;P21DBN=EIU&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=eiu_all&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=TRN=&amp;amp;S21STR=Kremenetskii_Litsei&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бачимо&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Виняток становили тільки т[ак] зв[ані] таланти — предмети, що входили до циклу фізичного та естетичного виховання (&lt;em&gt;верхова їзда&lt;/em&gt;, танці, фехтування, музика, малювання тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття про це є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%80%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%97%D0%B7%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;й у Вікіпедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також існує поняття &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кінний спорт&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, що, однак, не тотожне верховій їзді. Спорт має на увазі якісь змагання, а їзда верхи з метою задоволення чи якоюсь іншою, не пов'язаною зі змаганнями метою за визначенням не є спортом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є й інші словосполучення, як-от «їхати конем», «кінна їзда», «кінна прогулянка».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Post Scriptum: Питання поставлено не зовсім коректно — «калька» і «правильно» не є взаємовиключними поняттями. Калькування (не лише з російської) — це лише один із способів утворення нових слів/конструкцій у мові. Навряд «верхова їзда» є калькою з російської, та й якщо калька звучить природно і вкорінилася, то це не є чимось поганим (поганим є витіснення давніших слів/сполучень кальками/варваризмами).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-26T22:35:43.273" LastActivityDate="2017-10-26T22:35:43.273" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2767" PostTypeId="1" CreationDate="2017-10-29T20:25:23.743" Score="3" ViewCount="351" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Scrum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scrum&lt;/a&gt; — дуже популярний у IT підхід управління проектами для гнучкої розробки програмного забезпечення. Я розумію, що стала російська/українська термінологія - транслітерація з англійською. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Припустимо, що я дуже хочу, хоча б і неформально, вживати зручні україномовні еквіваленти. Якими вони мають бути?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось список основних термінів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2769/%D0%AF%D0%BA-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E-%D0%B1%D1%83%D0%B4%D0%B5-scrum-backlog&quot;&gt;&lt;strong&gt;Плани (продукту, спинта)&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;  - Backlog (e.g Product backlog, Sprint backlog) is an accumulation of something, especially uncompleted work or matters that need to be dealt with&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2782/%D0%AF%D0%BA-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E-%D0%B1%D1%83%D0%B4%D0%B5-scrum-burndown-chart&quot;&gt;&lt;strong&gt;Графік згорання&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - Burndown (chart)  is a graphical representation of work left to do versus time.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2781/%D0%AF%D0%BA-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E-%D0%B1%D1%83%D0%B4%D0%B5-scrum-daily-stand-up-meeting&quot;&gt;&lt;strong&gt;Літучка&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;  &lt;strong&gt;або Щоденна нарада&lt;/strong&gt; - Daily (Stand-Up Meeting)  aka Daily Scrum Meeting &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2777/%D0%AF%D0%BA-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E-%D0%B1%D1%83%D0%B4%D0%B5-scrum-estimation-meeting-session&quot;&gt;&lt;strong&gt;Оцінки&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;  &lt;strong&gt;або Оцінна нарада&lt;/strong&gt;  - Estimates aka Estimation Meeting/Session&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/retrospektyvnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ретро(спекрива)&lt;/a&gt; або Аналіз спринта&lt;/strong&gt; - (Sprint) Retro(spective) (Meeting). &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/demonstracija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Демо(нстрація)&lt;/a&gt; або Перегляд спринта&lt;/strong&gt; - (Sprint) Demo aka Sprint Review (Meeting)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Planuvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Планування&lt;/a&gt; або Планування спринта&lt;/strong&gt; - (Sprint) Planning (Meeting)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У лапках - частина яку зазвичай пропускають. Жирним - мій поточний варіант перекладу. За порадою модераторів створив окремі теми для обговорення усіх термінів крім останніх трьох, бо там переклад очевидний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще важливе питання - &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2774/%d0%af%d0%ba-%d1%83%d0%ba%d1%80%d0%b0%d1%97%d0%bd%d1%81%d1%8c%d0%ba%d0%be%d1%8e-%d0%ba%d1%80%d0%b0%d1%89%d0%b5-%d0%bf%d0%b5%d1%80%d0%b5%d0%ba%d0%bb%d0%b0%d1%81%d1%82%d0%b8-meeting-%d1%82%d0%b0-meeting-room&quot;&gt;як краще перекладати meeting у цьому контексті&lt;/a&gt; коли потрібно сказати повну назву?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2017-11-02T20:25:14.723" LastActivityDate="2017-11-02T20:25:14.723" Title="Чи існує Scrum термінологія українською?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="13" ClosedDate="2017-10-31T17:08:24.067" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2768" PostTypeId="2" ParentId="2767" CreationDate="2017-10-30T07:11:23.287" Score="1" Body="&lt;p&gt;Про переклад всіх термінів не скажу, але в проекті яким я займаюсь, &lt;strong&gt;backlog&lt;/strong&gt; я переклав як &lt;strong&gt;комора&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/V8E9e.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/V8E9e.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що &lt;strong&gt;daily meeting&lt;/strong&gt; можна перекласти як &lt;strong&gt;щодень&lt;/strong&gt;. Це має перевагу перед летучкою в тому, що &lt;em&gt;летучка&lt;/em&gt; може бути по необхідності, а &lt;em&gt;щодень&lt;/em&gt; він явно запланований щодня.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-10-30T08:32:34.193" LastActivityDate="2017-10-30T08:32:34.193" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2769" PostTypeId="1" CreationDate="2017-10-30T20:28:53.693" Score="6" ViewCount="564" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Scrum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scrum&lt;/a&gt; — дуже популярний у IT підхід управління проектами для гнучкої розробки програмного забезпечення. Наразі українська термінологія - транслітерація з англійської (іноді через російську). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Backlog перекладають як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Scrum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;беклог&lt;/a&gt;, Sprint Backlog - беклог спринта, Product Backlog (aka Backlog) - беклог продукту (aka беклог).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сутність терміну беклог дуже гарно пояснює гугл-перекладач &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Backlog is an accumulation of something, especially uncompleted work&#xA;  or matters that need to be dealt with&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Product backlog є списком великих і малих змін, які треба зробити у продукті. Sprint backlog є списком того, що має бути реалізовано протягом спринта. Коли починається/планується новий спринт, Sprint Backlog формується з найпріоритетніших на поточний момент елементів Product backlog.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дуже широко вживається словосполучення кинути/покласти/перекинути/створити/викинути історію до/у/в/з беклог(-у)(-зі). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Припустимо, що я дуже хочу, хоча б і неформально, вживати зручні україномовні еквіваленти. Як краще перекласти Backlog? Ну і відповідно, як перекласти Sprint Backlog та Product backlog?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі найкраще, що я маю - плани, плани спринта, плани продукту. Але &quot;кинь історію у плани&quot; трохи ріже вухо.  Може є кращій переклад?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2017-11-01T21:39:33.693" LastActivityDate="2017-11-01T21:39:33.693" Title="Як українською буде Scrum Backlog?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2770" PostTypeId="2" ParentId="2769" CreationDate="2017-10-30T22:39:56.087" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ідеї:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Завдання&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;задачі&lt;/strong&gt;. Суто інтуїтивна споба. Наприклад, «завдання спринту» або «задачі на спринт» («кинути до задач», «викинути із задач»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чим погано: &lt;em&gt;завдання&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;задачі&lt;/em&gt; асоціюються з англійським &lt;em&gt;tasks&lt;/em&gt;; у термінології scrum'у &lt;em&gt;user story&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;історія&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%8C_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розповідь користувача&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;) і &lt;em&gt;task&lt;/em&gt; — не одне й те саме; у backlog ідуть зазвичай (хоча не обов'язково) розповіді користувача, а не &lt;em&gt;task'и&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому можна використати попри це: ніхто не зобов'язує передавати термінологію один до одного; теоретично &lt;em&gt;завдання&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;задача&lt;/em&gt; може бути узагальнюючим терміном і для &lt;em&gt;user story&lt;/em&gt;, і для &lt;em&gt;task&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Журнал замовлень&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спроби обґрунтування:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;є в словнику Мейнаровича і Кратка як &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=backlog&amp;amp;dicts=2&amp;amp;main_only=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад для &lt;em&gt;backlog&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;трішки схожий варіант використовується в російській Вікіпедії — &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/wiki/Scrum#.D0.96.D1.83.D1.80.D0.BD.D0.B0.D0.BB_.D0.BF.D0.BE.D0.B6.D0.B5.D0.BB.D0.B0.D0.BD.D0.B8.D0.B9_.D0.BF.D1.80.D0.BE.D0.B5.D0.BA.D1.82.D0.B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;журнал пожеланий&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (дослівно «журнал побажань»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;такий варіант перекладу &lt;a href=&quot;//linux.org.ua/index.php?topic=891.msg42146#msg42146&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розглядали і на форумі linux.org.ua&lt;/a&gt; (раніше він був у їхньому словнику, що зараз недоступний).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підваріант: &lt;strong&gt;замовлення&lt;/strong&gt; («кинути до замовлень», «викинути із замовлень»).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Прикметникові варіанти, навіяні &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=backlog&amp;amp;dicts=all&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іншими перекладами &lt;em&gt;backlog&lt;/em&gt; на E2U&lt;/a&gt;: &lt;strong&gt;незроблені&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;невиконані&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;незавершені&lt;/strong&gt; (наприклад, «кинути до „незроблених“») — більше схоже на місцевий сленґ конкретної організації, але теоретично використання можливе.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-10-30T22:47:30.553" LastActivityDate="2017-10-30T22:47:30.553" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2772" PostTypeId="2" ParentId="2767" CreationDate="2017-10-31T15:58:47.803" Score="3" Body="&lt;h3&gt;«Посібник зі Скраму»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є &lt;a href=&quot;http://scrumguides.org/docs/scrumguide/v2016/2016-Scrum-Guide-Ukrainian.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Посібник зі Скраму. Повний навчальний посібник зі Скраму: правила гри» від липня 2016&lt;/a&gt; (громадський переклад офіційного &lt;a href=&quot;http://scrumguides.org/download.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«The Scrum Guide. The Definitive Guide to Scrum: The Rules of the Game»&lt;/a&gt;, автори оригіналу Кен Швабер і Джефф Сазерленд, перекладач Дмитро Бібіков та інші із SoftServe; також доступний &lt;a href=&quot;http://www.scrumguides.org/docs/scrumguide/v1/Scrum-Guide-UA.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад першої версії від 2011&lt;/a&gt; з трішки іншими перекладами термінів).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там перекладають так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Product Backlog» → «Беклог Продукту» (ст.&amp;nbsp;13; але в першій версії: «Журнал Продукту» (ст.&amp;nbsp;13)).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Sprint Backlog» → «Беклог Спринту» (ст.&amp;nbsp;14; але в першій версії: «Журнал Спринту» (ст.&amp;nbsp;15)).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Burn-down» → «графік типу „скільки залишилось“» (ст.&amp;nbsp;14).&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Також «burn-up» → «графік типу „скільки зроблено“», «cumulative flow» → «кумулятивна діаграма» (ст.&amp;nbsp;14).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Daily Scrum» → «Щоденний Скрам» (ст.&amp;nbsp;11).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Estimate» → «оцінка обсягів роботи» (ст.&amp;nbsp;13, ст.&amp;nbsp;14), «оцінка очікуваних затрат часу», «оцінка об'єму роботи», «оцінка» (ст.&amp;nbsp;14).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Sprint Retrospective» → «Ретроспектива Спринту» (ст.&amp;nbsp;12).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Sprint Review» → «Огляд Спринту» (ст.&amp;nbsp;11).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Sprint Planning» → «Планування Спринту» (ст.&amp;nbsp;9).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;«Scrum. Навчись робити вдвічі більше за менший час»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=cKnnDQAAQBAJ&amp;amp;pg=PT0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад книги Джеффа Сазерленда «Scrum. Навчись робити вдвічі більше за менший час» 2016 року видавництва «Клуб сімейного дозвілля»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там перекладають так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«беклог продукту»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«беклог спринту»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«планування спринту»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«діаграма згоряння завдань»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«щоденний стендап»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«огляд, або демонстрація спринту»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«ретроспектива спринту».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще деякі вислови з цього перекладу (здається, недоступні через онлайн-версію на Google Books, але засвідчені покупцем паперової версії) є &lt;a href=&quot;//dou.ua/forums/topic/22181/?utm_campaign=comment#1215447&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Особисті ідеї&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Burndown chart» — «графік незробленого/невиконаного/незавершеного/недоробок/недопрацювань» (також «… залишків/решток» &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/2767#comment4964_2767&quot;&gt;per Андрій Бандура&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Інші обговорення&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//linux.org.ua/index.php?topic=891&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;На форумі linux.org.ua&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-11-02T10:18:34.503" LastActivityDate="2017-11-02T10:18:34.503" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2773" PostTypeId="2" ParentId="2769" CreationDate="2017-10-31T16:20:35.057" Score="1" Body="&lt;p&gt;В сучасному українському діловодстві журнали називають книгами, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;книга обліку доходів і витрат&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;книга обліку руху трудових книжок&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;книга відгуків та пропозицій&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож, доповнюючи ідеї @Sasha, пропоную варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;книга завданнь&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="215" LastActivityDate="2017-10-31T16:20:35.057" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2774" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2775" CreationDate="2017-10-31T20:54:33.183" Score="6" ViewCount="1883" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Scrum&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;скрамі&lt;/a&gt; є декілька регулярних і частих робочих зустрічей. Вони заплановані на роки вперед, але відбуваються у досить неформальній обстановці. Англійською це усе називається meeting. Відбуваються вони усі у meeting room. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як зручно і правильно назвати такі зустрічі українською?&#xA;Відповідно, як назвати місце де вони відбуваються?  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найкраще, як на мене, підходить &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/narada&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нарада&lt;/a&gt; і кімната для нарад. Плюс - є скорочена назва - нарадова (як російською - переговорка), мінус - якось воно сприймається занадто пафосно, формально і офіційно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Трохи контексту (конкретні назви нарад розглянемо пізніше окремо):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ретро нарада або Нарада з аналізу спринта - Sprint Retrospective&#xA;Meeting.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Демо нарада або  Нарада з огляду спринта - Sprint Demo aka Sprint&#xA;Review Meeting&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нарада з планування спринта - Sprint Planning Meeting&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-01T10:26:55.747" Title="Як українською краще перекласти meeting та meeting room?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2775" PostTypeId="2" ParentId="2774" CreationDate="2017-11-01T10:26:55.747" Score="2" Body="&lt;h3&gt;Meeting&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Важко сказати, що краще підходить. Це частково суб'єктивно. Можу сказати, що я думаю про різні синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Нарада&lt;/strong&gt;» найточніше з відомих мені слів передає суть явища. Якщо воно не подобається Вам формальністю, то, звісно, Ваше право вживати інші. Але формально воно підходить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=38463&amp;amp;page=1200&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зустріч&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;» теж цілком підходить. Одне зі значень цього слова за «Словником української мови» в 20 томах: «тимчасове спільне перебування де-небудь для обговорення яких-небудь питань, для бесіди, наради і т. ін.». Але це слово менш точне (ширше), ніж «нарада».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rada&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рада&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;» — формально підходить. Але, на мою думку, на практиці буде &lt;strong&gt;дуже незручним&lt;/strong&gt; через наявність у цього слова інших значень, що важко відсікти контекстом і які при цьому приходять до думок раніше за потрібне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=34488&amp;amp;page=1099&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Збори&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;» і «&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=36199&amp;amp;page=1143&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зібрання&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;», на мою думку, загалом, &lt;strong&gt;не підходять&lt;/strong&gt;. Тому що вони натякають на зібрання більшої кількості людей, ніж це відбувається під час багатьох скрам-зустрічей. Підприємтво в загальному випадку може розробляти декілька &lt;em&gt;продуктів&lt;/em&gt; (кожен з яких може мати своїх &lt;em&gt;власника продукту&lt;/em&gt; і інших &lt;em&gt;зацікавлених осіб&lt;/em&gt;); один &lt;em&gt;продукт&lt;/em&gt; в загальному випадку може розроблятися декількома &lt;em&gt;командами&lt;/em&gt; (кожна з яких може мати свого &lt;em&gt;скрам-мастера&lt;/em&gt;); одна &lt;em&gt;команда&lt;/em&gt; складається з малої кількості &lt;em&gt;розробників&lt;/em&gt; (зазвичай приблизно п'ять). У більшості ж передбачених Скрамом зустрічей (Daily, Sprint Retrospective) бере участь лише &lt;em&gt;одна команда&lt;/em&gt; і її &lt;em&gt;скрам-мастер&lt;/em&gt;, у деяких — ще &lt;em&gt;власник&lt;/em&gt; відповідного &lt;em&gt;продукту&lt;/em&gt; (Sprint Planning, Sprint Review) або й навіть інші &lt;em&gt;зацікавлені сторони&lt;/em&gt;, але знов таки лише цього &lt;em&gt;продукту&lt;/em&gt; (Sprint Review); зустріч відразу &lt;em&gt;декількох команд&lt;/em&gt;, що працюють над &lt;em&gt;одним продуктом&lt;/em&gt;, зазвичай проводять нечасто (я так розумію, це доречно здебільшого для Sprint Review і частково Sprint Planning; часто замість зібрання декількох команд обирають Scrum of Scrums — зустріч представників команд); зустріч осіб (розробників, власників продуктів тощо), що стосуються різних продуків — майже ніколи (принаймні, це, здається, вже щось поза Скрамом). Таким чином, якщо на підприємстві є декілька команд (а то й навіть декілька продуктів) — то зовсім не кожну зустріч можна назвати зборами; хоча &lt;strong&gt;в певних випадках&lt;/strong&gt; (якщо на підприємстві всього одна команда або якщо на конкретній зустрічі присутня більша за звичну кількість осіб) використання цих слів &lt;strong&gt;можливе&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=32325&amp;amp;page=1044&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Засідання&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;» — в загальному випадку &lt;strong&gt;не підходить&lt;/strong&gt;, бо деякі типи зустрічей (Daily) часто спеціально проводять навстоячки. І навіть якщо учасники зустрічі сидять, використання цього терміну мені видається небажаним, бо воно не відповідає духу Скраму, де зустрічі мають проводитися оперативно, з жорсткими обмеженнями часу. Хоча формально використання терміну &lt;strong&gt;можливе&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mityngh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мітинг&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;» &lt;strong&gt;однозначно не підходить&lt;/strong&gt;, бо поки що не має в українській мові значення «звичайна нарада/зустріч» (натомість — «масові збори з приводу обговорення якихось злободенних питань, переважно політичних»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lituchka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літучка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;» (також &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D0%B5%D1%82%D1%83%D1%87%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«&lt;em&gt;летучка&lt;/em&gt;» і «&lt;em&gt;летючка&lt;/em&gt;»&lt;/a&gt;), «&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/operatyvka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оперативка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;», «&lt;em&gt;п'ятнадцятихвилинка&lt;/em&gt;» (аналогічно до «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/p.jatykhvylynka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;п'ятихвилинка&lt;/a&gt;») — &lt;strong&gt;лише для Daily&lt;/strong&gt; (чи Daily поза цим питанням?).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;Колоквіум&lt;/em&gt;», «&lt;em&gt;консиліум&lt;/em&gt;», «&lt;em&gt;побачення&lt;/em&gt;», «&lt;em&gt;рандеву&lt;/em&gt;», «&lt;em&gt;раут&lt;/em&gt;» — &lt;strong&gt;зовсім не те&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;em&gt;Сходини&lt;/em&gt;» — мабуть, теж не дуже (діалектично може означати будь-яку зустріч, але в нормативному значенні, це, здається, передбачає збори, причому з невиробничими підставами).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Meeting room&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені подобається ідея скоротити назву до одного слова, але слів «нарадова»/«нарадна» я в жодному словнику не знайшов, лише «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pereghovornyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переговорну&lt;/a&gt;». Звісно, можна казати в лоба: «кімната/зал для нарад/зустрічей/переговорів» — але не хочеться. На практиці, мені здається, це може бути вирішене використанням назв, що залежать не лише від її призначення в процесі Скраму, а й, наприклад, від її повного чи побічного призначення (наприклад, «конференц-зал», «співбесідна» тощо) чи то навіть від її фактичних характеристик («біля шефа», «зі скляним столом / „скляна“», «що з проектором»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-11-01T10:26:55.747" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2777" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-01T21:35:07.380" Score="7" ViewCount="252" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Scrum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scrum&lt;/a&gt; — дуже популярний у IT підхід управління проектами для гнучкої розробки програмного забезпечення. Наразі українська термінологія - транслітерація з англійської (іноді через російську).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перед плануванням спринта команда збирається на нараді, щоб оцінити складність задач з найвищим пріоритетом та, коли необхідно, розбити дуже великі задачі на менші, які потенційно можуть бути зроблені протягом спринта. Таких зустрічей може бути декілька, і вони не завжди безпосередньо пов'язані з плануванням спринта. Головна їх риса - команда оцінює задачі з планів (беклогу) продукту, їх складність.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійською це називається Estimation Session або Estimation Meeting. Якщо треба коротку і зручну версію - Estimates. Українською мабуть буде &lt;strong&gt;оцінна нарада&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;оцінки&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо є якісь кращі варіанти перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Контекст:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я зайнятий, у нас зараз оцінки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ходімо оцінювати.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Завтра о другій оцінна нарада. (Трохи ріже вухо)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Завтра о другій оцінки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Це ми оцінимо завтра на оцінках. (Тавтологія)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Це ми оцінимо завтра на оцінній нараді. (Трохи краще)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-07-22T19:18:26.857" LastActivityDate="2020-08-04T12:41:55.640" Title="Як українською буде Scrum Estimation Meeting/Session?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2778" PostTypeId="2" ParentId="1475" CreationDate="2017-11-01T23:13:33.040" Score="4" Body="&lt;p&gt;Існує жаргонізм - &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53399/374574.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зек&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;(-а) ч.; крим., жрм. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Uv.jaznenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ув'язнений&lt;/a&gt;. &amp;lt;...&gt; прийшов &quot;зек&quot; з колонії -    хтозна, що скажуть, що ми з ним водимось, тут і так на нас око    міліції (Ю. Покальчук, Те, що на споді). * У порівн. Щирого злота  зливок - талант! / (Мила природа, як зек, в поколіннях, в проточних   водах...) (О. Забужко, Диригент Останньої свічки). БСРЖ, 222; СЖЗ, 46; ЯБМ, 1, 384.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;З рос.: зек (зэка), що становить скорочення слова заключенный -    зэка з наступною втратою а. ТСРОЖ, 65.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російською теж, зек - людина, що ув'язнена і &lt;strong&gt;відбуває&lt;/strong&gt; покарання. Але народ не робить різниці між минулим і поточним статусом, бо &quot;колишніх зеків не буває&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є старе та точне слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/katorzhnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;каторжник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Людина, яку заслано на каторгу або яка перебуває &lt;strong&gt;чи була на каторзі&lt;/strong&gt;. Тихий кайдановий брязкіт змовк коло Петру ні, і до його&#xA;  схиляється висхле з тонкими та довгими козацькими усами лице отамана&#xA;  неволі, паторжника Кошового (Степан Васильченко, II, 1959, 53);&#xA;  Каторжники в минулому, підпільники, пролетарі, селяни, матроси, вони&#xA;  присвятили себе єдиній справі — добути народові щастя (Олесь Гончар,&#xA;  II, 1959, 417); Роз'їждженим шляхом, під дощем, ішли відшмагані&#xA;  різками каторжники з Верхівні. Блискавки освітлювали їм путь. Жандарми&#xA;  їхали верхи (Натан Рибак, Помилка.., 1956, 265).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;лайл. Злодій, негідник. — Ви не грек, а якийсь дезертир з Афона, а може, й каторжник, пройдисвіт! — лаявся Палладій через поріг&#xA;  (Нечуй-Левицький, III, 1956, 393).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно підходять різною мірою &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/k/katorzhanin/33-1-0-7775&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синонімі&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;колодник, кайданник, сибіряка, як ім. штемпований, іст. галерник;&#xA;  (колишній або збіглий) з. варнак; пор. НЕВІЛЬНИК, В'ЯЗЕНЬ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдина проблема, що усі ці синонімі, як власне і слово каторжник, старі і маловживані у наш час.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2017-11-01T23:32:37.607" LastActivityDate="2017-11-01T23:32:37.607" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2779" PostTypeId="2" ParentId="1475" CreationDate="2017-11-01T23:55:07.330" Score="2" Body="&lt;p&gt;Пропоную альтернативний варіант на основі вже усталеної в традиції перекладу і кіно в цілому форми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%B9,_%D1%85%D1%82%D0%BE_%D0%B1%D1%96%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C_%D0%BF%D0%BE_%D0%BB%D0%B5%D0%B7%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Той, хто біжить по лезу&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%B9,_%D1%85%D1%82%D0%BE_%D0%B3%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%82%D1%8C_%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Той, хто гасить світло&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%B9,_%D1%85%D1%82%D0%BE_%D0%B9%D0%B4%D0%B5_%D1%83_%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Той, хто йде у вогні&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%B9%D0%A5%D1%82%D0%BE%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B9%D1%88%D0%BE%D0%B2%D0%9A%D1%80%D1%96%D0%B7%D1%8C%D0%92%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Той, хто пройшов крізь вогонь&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, маємо декілька дієслів та іменників, котрі позначають людину або дію людину, яка колись сиділа у в’язниці:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidsydzhuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відсиджувати&lt;/a&gt; - третє значення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidbuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відбувати&lt;/a&gt; - друге підзначення у першому значенні.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nevolja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Неволя&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/v.jaznycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В’язниця&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер робимо лінґвістичний фокус:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Той, хто відсидів (ТХВ)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Той, хто відбув покарання (ТХВП)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Той, хто був у неволі (ТХБН)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Той, хто сидів у в’язниці (ТХСВ)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що коли вже &lt;em&gt;Той, хто біжить по лезу&lt;/em&gt; прижився, то чому б не прижитися таким формулам? Тут допоможе й відома лінґвістична формула &lt;em&gt;Той-Кого-Не-Можна-Називати&lt;/em&gt; з Гаррі Поттера.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Маємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він - той, хто відсидів. (Або ТХВ, а потім пояснюємо людині, яка ще не знає скорочення)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вона - та, хто відбула покарання.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він - той, хто був у неволі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вона - та, хто сиділа у в’язниці.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо можете замінити конструкцію в реченні, то можна просто казати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він відсидів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вона відбула покарання.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він був у неволі декілька років.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вона сиділа у в’язниці за дрібний злочин.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще декілька варіантів, до яких додумався спільний розум у коментах: відсид, відсидько.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2017-11-02T17:37:35.250" LastActivityDate="2017-11-02T17:37:35.250" CommentCount="15" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2780" PostTypeId="2" ParentId="1334" CreationDate="2017-11-02T13:48:54.807" Score="10" Body="&lt;p&gt;&quot;Цифрові лексикографічні системи української мови&quot; (mphdict)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проект містить:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;SQLite бази даних граматичних словників, що зберігають інформацію про слова, всі словозмінні класи, властиві їм квазіфлексії, акцентуаційні класи та інші дані; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;SQLite бази даних словників синонімів;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;SQLite базу даних етимологічного словника української мови, що була сформована в освітніх цілях на основі томів 1–6 Етимологічного словника української мови Інституту мовознавства ім. О.О. Потебні НАН України: була розроблена оригінальна структура БД та розроблена веб-система її відображення. Ми не надаємо доступ до твору Етимологічний словник української мови Інституту мовознавства ім. О.О. Потебні НАН України, а в освітніх цілях демонструємо можливість роботи зі складноструктурованою БД етимологічної системи, яка є нашою оригінальною розробкою;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;бібліотеку роботи з базами (mphdict project) та веб-систему словників (mphweb project).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всі бази даних та алгоритми систем є відкритими та надаються до використання та модифікації відповідно до потреб користувача.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проект &lt;a href=&quot;//github.com/LinguisticAndInformationSystems/mphdict&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розміщено на GitHub&lt;/a&gt; під ліцензією MIT (самі бази даних розповсюджуються за ліцензією Open Database License (ODbL) 1.0). Система може бути розгорнута як у Windows середовищі, так і в Linux. Будь-хто, системний адміністратор у школі або університеті, може розгорнути систему у внутрішній мережі закладу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://github.com/LinguisticAndInformationSystems/mphdict/wiki&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Про систему&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://github.com/LinguisticAndInformationSystems/mphdict/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B8-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2-%D0%BD%D0%B0-%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%88%D0%BD%D1%8C%D0%BE%D0%BC%D1%83-%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BF%E2%80%99%D1%8E%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%96-%D0%B7-%D0%9E%D0%A1-Windows&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як встановити Систему словників на домашньому комп’ютері з ОС Windows&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/USofTrod-180689769033511/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фейсбук сторінка проекту&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1190" LastEditorUserId="1190" LastEditDate="2017-11-03T14:09:10.830" LastActivityDate="2017-11-03T14:09:10.830" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2781" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2790" CreationDate="2017-11-02T19:35:04.040" Score="5" ViewCount="223" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Scrum&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Scrum&lt;/a&gt; — дуже популярний у IT підхід управління проектами для гнучкої розробки програмного забезпечення. Я розумію, що стала російська/українська термінологія - транслітерація з англійською&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ця зустріч відбувається кожен день протягом спринта. Є «пульсом» ходу спринта. Їй властиві наступні обмеження:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;починається точно вчасно;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;триває не більш ніж 15 хвилин;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;проводиться в одному і стоячи.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Wiki перекладає назву як &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shhodennyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Щоденна&lt;/a&gt; нарада&lt;/strong&gt;. Мені переклад подобається, але він не акцентує уваги на тому, що зустріч проводиться швидко і стоячи.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На скорочену назву краще претендує &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lituchka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Літучка&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, але переклад не пов'язаний граматично з повним.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якась краща пара?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Контекст:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не спізнися на літучку&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я не встигну на літучку&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Літучки сьогодні не буде.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Після літучки обговоримо це докладніше&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Літучка! (заклик, що час вже зібратися і починати)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2017-11-02T19:42:11.860" LastActivityDate="2017-11-04T09:39:21.717" Title="Як українською буде Scrum Daily Stand-Up Meeting?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2782" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2791" CreationDate="2017-11-02T20:24:20.063" Score="5" ViewCount="343" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Scrum&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Scrum&lt;/a&gt; — дуже популярний у IT підхід управління проектами для гнучкої розробки програмного забезпечення. Наразі українська термінологія - транслітерація з англійської (іноді через російську).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Burndown chart — показує, скільки вже виконано і скільки ще залишається зробити.&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/QgCnb.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/QgCnb.jpg&quot; alt=&quot;Burndown chart for 2 weeks sprint&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По горизонталі відзначаємо дні — це двотижневий спринт, 10 робочих днів. По вертикалі story points незакритих історій з планів спринта. Якщо б ми з вами були роботами, а завдання маленькими і розбитими на шматочки, то ми йшли б по червоною лінією — це лінія ідеального Burn Down Charts. В реальності ми йдемо десь синьою лінією.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як краще перекласти цю назву? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я називаю це &lt;strong&gt;графіком прогресу&lt;/strong&gt;. Можливо варто називати дослівно &lt;strong&gt;графіком згорання&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-04T10:26:08.690" Title="Як українською буде Scrum Burndown Chart?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2783" PostTypeId="2" ParentId="1465" CreationDate="2017-11-02T21:02:13.980" Score="2" Body="&lt;p&gt;Усе геніальне - просте. Відкриваємо &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ni&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник&lt;/a&gt; і читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;//  Уживається для застереження від якої-небудь дії. — Давай сюди,&#xA;  спробуєм розгадати твою шифровку... &lt;strong&gt;&lt;em&gt;— Ні, ні, ні!&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — схопилася&#xA;  Тоня і, притискаючи листа до грудей, майнула від товариства (Олесь&#xA;  Гончар, Тронка, 1963, 18);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі, фраза скрізь однакова. Ось &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=No%2C%20No%2C%20No&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійською&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Rapid negative response to questioning. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;She quickly denied my questioning with &lt;strong&gt;No, No, No&lt;/strong&gt; ... must have been a touchy subject.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-02T21:02:13.980" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2784" PostTypeId="2" ParentId="310" CreationDate="2017-11-03T12:00:21.150" Score="2" Body="&lt;p&gt;Мені подобається &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пояснення з вікіпедії&lt;/a&gt; згідно якого обидва основні варіанти (&lt;code&gt;підковдра&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;підодіяльник&lt;/code&gt; ) є похідними від запозичених слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Українське &lt;code&gt;ковдра&lt;/code&gt; є запозиченням з польської мови — від &lt;code&gt;kołdra&lt;/code&gt;&#xA;  («ковдра»), звідси також біл. &lt;code&gt;коўдра&lt;/code&gt; («ковдра») і рос. &lt;code&gt;колтырь&lt;/code&gt;&#xA;  («сорт сукна»). Польське слово, як вважають, сходить через ст.-іт.&#xA;  &lt;code&gt;coltra&lt;/code&gt; («покриття», «укривало») і нар.-лат. &lt;code&gt;culcitra&lt;/code&gt; до лат.&#xA;  &lt;code&gt;culcita&lt;/code&gt; («подушка», «матрац»)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови&lt;/a&gt;: В 7 т. / АН УРСР. Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні; Редкол. О. С. Мельничук (головний ред.) та ін. — Т. 2: Д — Копці / Укл.: Н. С. Родзевич та ін. — 1985. — 572 с.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово &lt;code&gt;одіяло&lt;/code&gt; запозичене з російської мови — від &lt;code&gt;одеяло&lt;/code&gt; (у старому&#xA;  правопису &lt;code&gt;одѣяло&lt;/code&gt;), утвореного від дієслова &lt;code&gt;одѣять&lt;/code&gt; («одягнути»,&#xA;  «одіти»)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови&lt;/a&gt;: В 7 т. / АН УРСР. Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні; Редкол. О. С. Мельничук (головний ред.) та ін. — Т. 4: Н — П / Уклад.: Р. В. Болдирєв та ін.; Ред. тому: В. Т. Коломієць, В. Г. Скляренко. — 2003. — 656 с. ISBN 966-00-0590-3.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-03T12:00:21.150" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2786" PostTypeId="2" ParentId="2781" CreationDate="2017-11-03T13:38:49.883" Score="3" Body="&lt;p&gt;Літучка не підходить, бо це будь-яка швидка (на літу) нарада. Це слово не відображає щоденності наради. Я пропоную використовувати &lt;strong&gt;щодень&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ходімо на &lt;em&gt;щодень&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Щось цікаве було на &lt;em&gt;щодні&lt;/em&gt;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо описаних вище мінусів літучки недостатньо, то дам ще один. &lt;em&gt;Літучка - це така нарада, на якій в одно вухо влітає, а з іншого вилітає.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-11-03T13:38:49.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2787" PostTypeId="2" ParentId="532" CreationDate="2017-11-03T22:00:31.333" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слова &lt;code&gt;плив&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;плиг&lt;/code&gt; мають достатньо протилежні значення. Якщо вони мали б спільне походження, то у них би збереглися деякі схожі значення. Переглянемо тлумачні словники&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/125734/%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови.&lt;/a&gt; - &quot;Перун&quot;. 2005.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I -у, ч., діал. Стрибок. || у знач. присл. пли́гом. Стрибками. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;II розм. Уживається як присудок за знач. плигати і плигнути.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/125736/%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Там же&lt;/a&gt; - &lt;code&gt;плигати&lt;/code&gt;. Зауважте, що йдеться про різкі рухи, як у стрибках, а не про повільні, які пов'язані з плаванням. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;1) Робити стрибок, стрибки; переміщуватися стрибками. || Стрибком&#xA;  кидатися вниз. Плигати додолу. Плигати з парашутом. || Танцювати,&#xA;  роблячи стрибки, підскакуючи. || Швидко текти по камінню, уступах і т.&#xA;  ін. (про струмок, річку тощо). || Раз у раз пересуватися з місця на&#xA;  місце (про відблиски, світло, тінь і т. ін.). || перен. Раз у раз&#xA;  з'являтися і зникати в уяві, думках (про спогади, образи і т. ін.). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) Ударяючись об що-небудь, відскакувати, підскакувати. || Різко&#xA;  коливатися, тремтіти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/39920-plygh-i.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови&lt;/a&gt; / Упор. з дод. влас. матеріалу Б. Грінченко : в 4-х т. — К. : Вид-во Академії наук Української РСР, 1958.&#xA;Том 3, ст. 195. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Плиг! I   Прыгъ! скокъ!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У того ж &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/39916-plyv.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гринченка&lt;/a&gt; &lt;code&gt;плив&lt;/code&gt; - окреме слово з досить протилежним значенням до &lt;code&gt;плигу&lt;/code&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Плив, -ву, м. 1) Теченіе. Час плив своїм пливом. МВ. ІІІ. 46. Чого&#xA;  Дясна у шив пошла? Шо крутиї гори. Грин. III. 74. 2) збити з пливу.&#xA;  Сбить съ толку. Усі одного зіб'ють з пливу. Н. Вол. у.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://books.dokladno.com/text.php?f=Uk-Ru_slovnyk_akademichnyi_tom3_1961_OCR&amp;amp;p=467&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько - російський словник&lt;/a&gt;., Кириченко І. М. , Зайцева Т. В., Рильський М. Т. Видавництво Академії Наук Української РСР, Київ, 1958, 784 с.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це ще один словник який дає протилежні тлумачення для &lt;code&gt;плив&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;плиг&lt;/code&gt;. Цитувати усе не буду бо дуже багато тексту. Але наведу цитату з &quot;Енеїди&quot; (1798) Котляревського, яка доводить, що &lt;code&gt;збити з плигу&lt;/code&gt; - дуже старий сталий вираз.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Еней од страху з плигу збився.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне, &lt;code&gt;збити з плигу&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;збити з пливу&lt;/code&gt;, принаймні на початку свого існування, мали означати стати на заваді різкого/імпульсивного або повільного/сталого процесу. Прижилося лише у контексті плигу/пливу думок і зараз означає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spantelychuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;спантеличувати&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; . &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-03T22:00:31.333" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2788" PostTypeId="2" ParentId="2751" CreationDate="2017-11-03T23:06:42.413" Score="5" Body="&lt;p&gt;Беремо &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B9-%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%BA%D1%96%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;визначення&lt;/a&gt; з вікіпедії і з'ясовуємо, що є технологія, процес і пристрій&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ай-трекінг&lt;/strong&gt; (технологія і процес) — процес визначення точки, на яку спрямовується погляд чи&#xA;  руху ока відносно голови. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ай-трекер&lt;/strong&gt; (пристрій) — це пристрій для визначення&#xA;  позицій очей та їхнього руху&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для технології та процесу підходить дієслово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stezhyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;стежити&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пильно спостерігати за ким-, чим-небудь, не відриваючи очей, погляду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для пристрою підходить дієслово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sposterighaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;спостерігати&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, бо є назва об'єкту який виконує цю дію &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sposterighach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;спостерігач&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Контекст &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Стеження за оком&lt;/strong&gt; - процес визначення точки, на яку спрямовується&#xA;погляд чи руху ока відносно голови.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Застосування &lt;strong&gt;стеження за оком&lt;/strong&gt;  в маркетингу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Технологія &lt;strong&gt;стеження за оком&lt;/strong&gt; може ...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;... стає використання &lt;strong&gt;стеження за оком&lt;/strong&gt; для дослідження онлайн&#xA;реклами.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одні з перших моделей &lt;strong&gt;спостерігачів ока&lt;/strong&gt; вимагали фіксації голови&#xA;респондента.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Деякі виробники пристроїв для  &lt;strong&gt;стеження за оком&lt;/strong&gt; пропонують ...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нижче наведено схему портативної лабораторії &lt;strong&gt;стеження за оком&lt;/strong&gt; для&#xA;проведення юзабіліті-тестування&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну і переклад початкового речення&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми використовуємо технологію &lt;strong&gt;стеження за оком&lt;/strong&gt; щоб зрозуміти ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2017-11-14T09:03:53.037" LastActivityDate="2017-11-14T09:03:53.037" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2789" PostTypeId="2" ParentId="1475" CreationDate="2017-11-04T05:29:17.303" Score="4" Body="&lt;p&gt;Можна використати &lt;strong&gt;відсид&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;відсида&lt;/strong&gt;. Хоча &lt;em&gt;відсида&lt;/em&gt; можна сприйняти як людину, що відсиджується. P.Vovk запропонував альтернативу &lt;strong&gt;відсидько&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо підійти з іншого боку, то можна сказати, що бувший в'язень це &lt;strong&gt;бувз&lt;/strong&gt;. Мені найбільше подобається саме &lt;em&gt;бувз&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-11-04T05:29:17.303" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2790" PostTypeId="2" ParentId="2781" CreationDate="2017-11-04T09:00:34.530" Score="2" Body="&lt;p&gt;Вже писав у &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2775&quot;&gt;цій відповіді&lt;/a&gt;, що мені прийшли до думки такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lituchka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літу́чка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;» (за версією «Словника української мови»; або ж &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D0%B5%D1%82%D1%83%D1%87%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«&lt;strong&gt;лету́чка&lt;/strong&gt;» чи «&lt;strong&gt;летю́чка&lt;/strong&gt;»&lt;/a&gt; — за версією «Російсько-українського словника» А.&amp;nbsp;Кримського і С.&amp;nbsp;Єфремова).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про цей варіант Ви кажете, що він «не пов'язаний граматично з повним» — але я не розумію, що це означає. «Scrum Daily Stand-Up Meeting» можна перекласти як «&lt;em&gt;щоденна скрам-літучка&lt;/em&gt;». Якщо не подобається відсутність слова «нарада», то нагадаю, що «літучка» є скороченням від «літуча/летюча нарада» (приклади: &lt;a href=&quot;http://studopedia.com.ua/1_28310_leksikologIya-yak-rozdIl-movoznavstva.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=-7PcDAAAQBAJ&amp;amp;q=%22%D0%BB%D0%B5%D1%82%D1%8E%D1%87%D0%B0+%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=DvzWAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BB%D0%B5%D1%82%D1%8E%D1%87%D0%B0+%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/operatyvka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«&lt;strong&gt;Операти́вка&lt;/strong&gt;» (або «&lt;strong&gt;операти́вна нара́да&lt;/strong&gt;»)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;strong&gt;П'ятнадцятихвилинка&lt;/strong&gt;» (аналогічно до «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/p.jatykhvylynka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;п'ятихвилинки&lt;/a&gt;»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можу запропонувати такі розмовні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;em&gt;Нара́д&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt;» (зменшувальне від «нарада»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;em&gt;Стоя́чка&lt;/em&gt;» (якщо справді стоячки).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«&lt;em&gt;Щоде́нка&lt;/em&gt;».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2017-11-04T09:39:21.717" LastActivityDate="2017-11-04T09:39:21.717" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2791" PostTypeId="2" ParentId="2782" CreationDate="2017-11-04T10:22:26.203" Score="5" Body="&lt;p&gt;Варіанти, що хоч десь використовуються/застосовуються &lt;sub&gt;(з указанням де саме і сортуваннями за першими літерами після слова «графік»/«діаграма»/«схема»; це wiki-відповідь, її можна розширювати іншим людям)&lt;/sub&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;діаграма згоряння завдань&lt;/strong&gt;», «&lt;strong&gt;діаграма згоряння завдань&lt;/strong&gt;»  &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=cKnnDQAAQBAJ&amp;amp;q=%D0%B7%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%8F%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Джефф Сазерленд «Scrum. Навчись робити вдвічі більше за менший час» (2016, Харків, «Клуб сімейного дозвілля»)&lt;/a&gt;;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«burndown» → «&lt;strong&gt;поступ&lt;/strong&gt;» &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/en-us/language/Search?searchTerm=burndown&amp;amp;langID=Ukrainian&amp;amp;productid=All+Products&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Microsoft Terminology Collection&lt;/a&gt;;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;графік типу „скільки залишилось“&lt;/strong&gt;» &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;http://scrumguides.org/docs/scrumguide/v2016/2016-Scrum-Guide-Ukrainian.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кен Швабер і Джефф Сазерленд «Посібник зі Скраму. Повний навчальний посібник зі Скраму: правила гри» (липень 2016)&lt;/a&gt;, ст.&amp;nbsp;14;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«burndown» → «&lt;strong&gt;хід виконання&lt;/strong&gt;» &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/en-us/language/Search?searchTerm=burndown&amp;amp;langID=Ukrainian&amp;amp;productid=All+Products&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Microsoft Project 2013, 2016, 2017-QR2&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-11-04T10:22:26.203" CommentCount="1" CommunityOwnedDate="2017-11-04T10:22:26.203" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2792" PostTypeId="2" ParentId="2782" CreationDate="2017-11-04T10:26:08.690" Score="1" Body="&lt;p&gt;Спеціально створив окрему відповідь, щоби відділити власні ідеї від того, що десь застосовується:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;графік залишків;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;графік невиконаного;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;графік недоробок;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;графік недопрацювань;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;графік незавершеного;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;графік незробленого;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;графік решток.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-11-04T10:26:08.690" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2793" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2804" CreationDate="2017-11-04T11:17:46.883" Score="4" ViewCount="296" Body="&lt;p&gt;Я знаю жартівливо-сварливі - &lt;code&gt;бешкетник&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;пустун&lt;/code&gt;, а також нейтральні - &lt;code&gt;доню&lt;/code&gt;,&lt;code&gt;сину&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;дитино&lt;/code&gt;. Потрібні широковживані варіанти синонімів різноманітного емоційного і змістовного забарвлення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-07T09:53:11.157" Title="Синоніми щоб назвати або окликнути дитину" Tags="|вибір-слова|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2794" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-04T12:31:09.140" Score="5" ViewCount="80" Body="&lt;p&gt;Припустимо, що ми опитуємо якійсь пристрій з певною частотою. Як назвати один &lt;em&gt;sample&lt;/em&gt;? Тобто якщо ми опитали цей пристрій &lt;em&gt;N&lt;/em&gt; разів, то маємо набір [&lt;em&gt;f&lt;sub&gt;0&lt;/sub&gt;, ..., f&lt;sub&gt;N-1&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;]. Як назвати &lt;em&gt;f&lt;sub&gt;i&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я знайшов різні варіанти: вибірка, зразок, проба, взяток, навіть &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BB%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D0%92%D1%96%D1%82%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D1%80%D0%B0_%E2%80%94_%D0%9D%D0%B0%D0%B9%D0%BA%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B0_%E2%80%94_%D0%9A%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%E2%80%94_%D0%A8%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відлік&lt;/a&gt; є. Чи існує усталений варіант для такого контексту? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-11-14T06:40:52.923" Title="З чого складається вибірка з сигналу? З проб, зразків, ...?" Tags="|from-english|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2795" PostTypeId="2" ParentId="2793" CreationDate="2017-11-04T12:33:26.567" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від українського мовно-інформаційного фонду&lt;/a&gt; пропонують такі синоніми до слова «пустун»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПУСТУ́Н&lt;/strong&gt; (той, хто любить пустувати), &lt;strong&gt;БЕШКЕ́ТНИК&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ЗБИТОЧНИК&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;ЗБИТОШНИК&lt;/strong&gt;] &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ШИ́БЕНИК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЖИРУ́Н&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПОСТРИБУ́Н&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ШАЛАПУ́Т&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ШАЛАПУ́ТНИК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ШКО́ДА&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ХАЛАМИ́ДНИК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПАЛИ́ВОДА&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;підсил. розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПАЛИ́СВІТ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;підсил. розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ГАРЦІВНИ́К&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ШАЛИВІР&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ГАЙДАБУ́РА&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ГАЛАБУ́РДНИК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;далі йдуть приклади вживання, які я не наводжу&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, не всі вони є загальновживаними або прийнятними для сучаних дітей, але якісь цілком можна застосувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2017-11-04T12:33:26.567" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2796" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-04T22:08:20.920" Score="8" ViewCount="5179" Body="&lt;p&gt;Нерідко зустрічаю в україномовних текстах вживання слова &lt;em&gt;лікбез&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З одного боку, є радянське російське слово &lt;em&gt;ликбез&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;ликвидация безграмотности&lt;/em&gt;, є прямий радянський український відповідник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/liknep&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;лікнеп&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; = &lt;em&gt;ліквідація неписьменності&lt;/em&gt;, тож &lt;em&gt;лікбез&lt;/em&gt; в українській має бути калькою (що непрямо підтверджується &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/likbez&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відсутністю&lt;/a&gt; такого слова у радянських словниках).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, слово &lt;em&gt;безграмотність&lt;/em&gt; словниками фіксується (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezghramotnistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловник&lt;/a&gt;), і словотвір мав би дозволити існування &lt;em&gt;лікбезу&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи можна вважати слово &lt;em&gt;лікбез&lt;/em&gt; літературним і вживати його? Які аргументи на користь &lt;em&gt;лікнепу&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-06T03:13:53.637" LastActivityDate="2022-08-23T22:19:04.690" Title="Лікнеп чи лікбез?" Tags="|вибір-слова|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2797" PostTypeId="2" ParentId="2796" CreationDate="2017-11-04T23:08:41.707" Score="11" Body="&lt;p&gt;TL;DR: &lt;em&gt;Неписьменність&lt;/em&gt; — невміння читати та писати взагалі; &lt;em&gt;неграмотність&lt;/em&gt; — невміння відповідати нормам літературної мови. Тому у даному контексті правильно — &lt;em&gt;лікнеп&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне кажучи, це запитання радше стосується російської мови, ніж української. Можна навіть стверджувати, що проблема втрати тонких змістових значень є актуальною для всіх видів штучно утворених канцеляритів. :-)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У даному випадку, є два значеннєвих відтінки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pysjmennistj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;письменність&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — здатність читати і писати взагалі (розглядайте це як бінарну характеристику виду &lt;strong&gt;«так|ні»&lt;/strong&gt;);&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;а також &lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;грамота&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (явище, а не предмет) (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghramota&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;);&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Неписьменний час минув — кожний грамоту здобув&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;грамотність&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — здатність використовувати мову, мовні інструменти, причому не лише письмові, а і усні (кількісна характеристика виду &lt;strong&gt;«погано | середньо | добре | відмінно»&lt;/strong&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли створювалася мова наших сусідів, цей аспект не було враховано, і зʼявилося &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;грамотность&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Цитата (&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;умение&lt;/strong&gt; читать и писать;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;отсутствие грамматических и стилистических ошибок, соответствие &lt;strong&gt;нормам литературного языка&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перен. &lt;strong&gt;владение необходимыми знаниями&lt;/strong&gt;, сведениями в какой-либо области.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І, відповідно, &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; «безграмотность» могло нести будь-яке із вищенаведених значень.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;Ликбез&lt;/em&gt; — так називалася державна програма совєцького режиму по наданню населенню &lt;strong&gt;здатності читати і писати&lt;/strong&gt;. Тобто, ліквідація саме &lt;em&gt;неписьменності&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;неграмотності&lt;/em&gt;. Відповідно, у цьому контексті варто вживати &lt;strong&gt;лікнеп&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-05T00:40:36.853" LastActivityDate="2017-11-05T00:40:36.853" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2798" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-06T13:17:59.857" Score="8" ViewCount="876" Body="&lt;p&gt;Чи є нейтральніший аналог фразеологізму &quot;не приведи господи&quot;/&quot;не дай боже&quot;, який не має релігійного забарвлення/походження? Наприклад у подібній фразі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Вчися, бо, не дай боже, ще лишишся на другий рік&quot; або &quot;щоб, не дай боже, не лишитися на другий рік&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російська має кілька фразеологізмів такі як &quot;чего доброго&quot; (інколи &quot;чого доброго&quot; зустрічається і в українських текстах, але не певен, що це не калька), &quot;не ровён час&quot;, &quot;мало ли что&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З українських спадає на думку лише &quot;раптом&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-30T15:32:21.197" LastActivityDate="2018-03-30T15:32:21.197" Title="Аналог &quot;не приведи господи&quot; але без бога" Tags="|фразеологізми|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2799" PostTypeId="2" ParentId="2798" CreationDate="2017-11-06T15:15:13.857" Score="6" Body="&lt;p&gt;Є декілька подібних висловів, які можна використовували у залежності до контексту:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;{ще} не вистачало {тобі}&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вживається у зворотньому значенні «єдиний негаразд, який ще не трапився»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;В Жежері поза плечі забігали мурашки. &lt;strong&gt;Ще не вистачало&lt;/strong&gt;, щоб за наймита був вішальник!&lt;/em&gt; — В. Речмедін&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У даному випадку, &lt;em&gt;«навчайся, &lt;strong&gt;бо ще тобі не вистачало&lt;/strong&gt; лишитися на другий рік»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;не здумай&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фразеологізм &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zdumaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;не здумай&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; використовується у значенні застереження від якоїсь дії і має яскраве емоційне забарвлення. Його можна розглядати як альтернативу до словосполучення &lt;em&gt;«не дай бог»&lt;/em&gt; у сенсі &lt;em&gt;«не дай бог, ти зробиш це»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Не здумайте&lt;/strong&gt; обирати його, бо так будете мучитися з ним, як я все життя від першого і до останнього дня мучусь&lt;/em&gt; — Михайло Стельмах, II, 1962, 19&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У даному випадку, &lt;em&gt;«&lt;strong&gt;не здумай&lt;/strong&gt; прогулювати уроки, щоб не лишитися на другий рік»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Обидва наведені варіанти легко комбінуються:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;не здумай&lt;/strong&gt; прогулювати уроки, &lt;strong&gt;бо ще тобі не вистачало&lt;/strong&gt; лишитися на другий рік&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-11-06T18:55:38.773" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2800" PostTypeId="5" CreationDate="2017-11-06T16:17:56.370" Score="0" Body="" OwnerUserId="-1" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2017-11-06T16:17:56.370" LastActivityDate="2017-11-06T16:17:56.370" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2801" PostTypeId="4" CreationDate="2017-11-06T16:17:56.370" Score="0" Body="This is a special tag that is designed to be used only by the system for questions that have had all of their other tags removed. Do not add this tag to existing questions, it is reserved for use by the system to identify posts with no valid tags." OwnerUserId="606" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2017-11-06T17:56:37.313" LastActivityDate="2017-11-06T17:56:37.313" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2802" PostTypeId="2" ParentId="2559" CreationDate="2017-11-06T21:30:13.163" Score="5" Body="&lt;p&gt;Візьмемо правила словотворення для відносних прикметників. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://filologukraine.ucoz.ua/publ/mova/sulm/slovotvorennja_prikmetnikiv/3-1-0-58&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сучасна українська мова: Підручник / О.Д. Пономарів&lt;/a&gt;,&#xA;В.В. Різун, Л.Ю. Шевченко та ін.; за ред. О.Д. Пономарева. -&#xA;4-те вид. - К.: Либідь, 2008. - 488 с.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є іменник &lt;em&gt;пошук&lt;/em&gt; і існує відносний прикметник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poshukovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;пошуковий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, який утворюється з допомогою суфікса &lt;code&gt;-ов&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, на жаль, &lt;a href=&quot;http://filologukraine.ucoz.ua/publ/mova/sulm/slovotvorennja_prikmetnikiv/3-1-0-58&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;немає&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; словотворення прикметників з допомогою суфікса &lt;code&gt;-ом&lt;/code&gt;. Принаймні, я ніде його не знайшов. Проте є &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%BF%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;корінь &lt;code&gt;шук&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; і відповідний прикметник на &lt;code&gt;-ан&lt;/code&gt; - &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shukanyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;шуканий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pytomyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;питомий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; та &lt;em&gt;питання&lt;/em&gt; навряд однокореневі з коренем &lt;code&gt;пит&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-06T21:48:42.980" LastActivityDate="2017-11-06T21:48:42.980" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2803" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2806" CreationDate="2017-11-06T22:14:03.627" Score="13" ViewCount="10444" Body="&lt;p&gt;Порадьте, будь ласка, хорошу цитату тексту з якоїсь української класики, яку можна було&amp;nbsp;б використовувати в якості &lt;em&gt;«Lorem ipsum»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Lorem_ipsum&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Lorem ipsum»&lt;/a&gt; — це класичний беззмістовний текст для тимчасового заповнення текстових блоків при створенні дизайну друкованих видань та програмного забезпечення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Критерії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Бажане використання усіх &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%82%D1%83%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;унормованих&lt;/a&gt; засобів пунктуації&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Наявність діалогу і прямої мови&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не надто короткі і не надто довгі абзаци&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Друкований об’єм — до однієї сторінки тексту&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2022-04-05T10:40:03.470" Title="Чи існує український текст на зразок &quot;Lorem ipsum&quot;?" Tags="|resource-request|типографіка|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2804" PostTypeId="2" ParentId="2793" CreationDate="2017-11-07T09:17:15.800" Score="2" Body="&lt;p&gt;Навряд чи є сталий перелік таких звернень. У залежності - які казки ви розповідали, які стосунки з дитиною, які яскраві спільні події відбулися. Ось як я звертався до своїх синів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;коник, стрибунець,&#xA;жеребчик,&#xA;сокіл, соколик&#xA;серденько,&#xA;телесик&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;" OwnerUserId="387" LastEditorUserId="387" LastEditDate="2017-11-07T09:53:11.157" LastActivityDate="2017-11-07T09:53:11.157" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2805" PostTypeId="2" ParentId="2803" CreationDate="2017-11-07T17:51:36.803" Score="4" Body="&lt;p&gt;Lorem ipsum – назва класичного тексту-«риби».&#xA;«Риба» – слово з жаргону дизайнерів, що позначає умовний, часто безглуздий текст, що вставляється в макет сторінки. Lorem ipsum являє собою спотворений уривок з філософського трактату Цицерона «Про межі добра і зла», написаного в 45 році до нашої ери латинською мовою. Вперше цей текст був застосований для набору шрифтових зразків невідомим друкарем у XVI столітті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://figli.pp.ua/info/rizne/zhest/dyvna-stattja.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Переклад українською&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Але щоб ви зрозуміли, звідки виникає це хибне уявлення людей, &#xA;  цуратись насолоди і вихваляти страждання, я розкрию перед вами всю&#xA;  картину і роз’ясню, що саме говорив цей чоловік, який відкрив істину,&#xA;  якого я б назвав зодчим щасливого життя. Дійсно, ніхто не відкидає, не&#xA;  зневажає, не уникає насолод тільки через те, що це насолоди, але лише&#xA;  через те, що тих, хто не вміє розумно вдаватися насолоді, осягають&#xA;  великі страждання. Так само як немає нікого, хто полюбивши, вважав за&#xA;  краще і зажадав би саме страждання тільки за те, що це страждання, а&#xA;  не тому, що інший раз виникають такі обставини, коли страждання і біль&#xA;  приносять якесь і чималу насолоду. Якщо скористатися найпростішим&#xA;  прикладом, то хто з нас став би займатися якими б то не було тяжкими&#xA;  фізичними вправами, якщо б це не приносило з собою якоїсь користі? І&#xA;  хто міг би по справедливості дорікнути прагнення до насолоди, яке не&#xA;  несло б з собою ніяких неприємностей, або того, хто уникав би такого&#xA;  страждання, яке не приносило б з собою ніякої насолоди?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але ми цураємось і вважаємо, що  заслуговують справедливого обурення ті, хто, піддався звабі і розбещеним спокусам, які дають їм&#xA;  насолоду, і без тями від пристрасті не передбачили, яких страждань і&#xA;  які нещастя на них чекають. Вони винні так само, як і ті, хто через&#xA;  душевну слабкість, тобто через бажання уникнути страждань і болю&#xA;  відмовляється від виконання свого обов’язку. Втім, тут дуже легко і&#xA;  просто провести відмінності, тому що, коли ми вільні і нам надана&#xA;  повна можливість вибору бажаного, коли ніщо не заважає нам робити те,&#xA;  що нам більше подобається, будь яку насолоду слід визнати бажаним, а&#xA;  будь-яке страждання огидним. Але при деяких обставинах – або на вимогу&#xA;  боргу, або в силу якоїсь необхідності часто доводиться забувати про&#xA;  насолоди і не втікати від тягарів. Тому мудрець дотримується в цьому&#xA;  випадку наступного принципу вибору – або, відмовляючись від&#xA;  задоволення, він отримує якісь інші і навіть великі насолоди, або,&#xA;  зазнаючи страждання, він позбавляється від більш жорстоких.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.lipsum.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Переклад Х.Рекема англійською&lt;/a&gt;, 1914, розділ 1.10.32 &amp;amp; 1.10.33 &quot;de Finibus Bonorum et Malorum&quot;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;But I must explain to you how all this mistaken idea of denouncing&#xA;  pleasure and praising pain was born and I will give you a complete&#xA;  account of the system, and expound the actual teachings of the great&#xA;  explorer of the truth, the master-builder of human happiness. No one&#xA;  rejects, dislikes, or avoids pleasure itself, because it is pleasure,&#xA;  but because those who do not know how to pursue pleasure rationally&#xA;  encounter consequences that are extremely painful. Nor again is there&#xA;  anyone who loves or pursues or desires to obtain pain of itself,&#xA;  because it is pain, but because occasionally circumstances occur in&#xA;  which toil and pain can procure him some great pleasure. To take a&#xA;  trivial example, which of us ever undertakes laborious physical&#xA;  exercise, except to obtain some advantage from it? But who has any&#xA;  right to find fault with a man who chooses to enjoy a pleasure that&#xA;  has no annoying consequences, or one who avoids a pain that produces&#xA;  no resultant pleasure?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;On the other hand, we denounce with righteous indignation and dislike&#xA;  men who are so beguiled and demoralized by the charms of pleasure of&#xA;  the moment, so blinded by desire, that they cannot foresee the pain&#xA;  and trouble that are bound to ensue; and equal blame belongs to those&#xA;  who fail in their duty through weakness of will, which is the same as&#xA;  saying through shrinking from toil and pain. These cases are perfectly&#xA;  simple and easy to distinguish. In a free hour, when our power of&#xA;  choice is untrammelled and when nothing prevents our being able to do&#xA;  what we like best, every pleasure is to be welcomed and every pain&#xA;  avoided. But in certain circumstances and owing to the claims of duty&#xA;  or the obligations of business it will frequently occur that pleasures&#xA;  have to be repudiated and annoyances accepted. The wise man therefore&#xA;  always holds in these matters to this principle of selection: he&#xA;  rejects pleasures to secure other greater pleasures, or else he&#xA;  endures pains to avoid worse pains.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-07T17:51:36.803" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2806" PostTypeId="2" ParentId="2803" CreationDate="2017-11-07T18:45:37.170" Score="8" Body="&lt;p&gt;Текст &amp;quot;Lorem ipsum&amp;quot; завоював свою популярність не лише через те, що є достатнім набором слів, а й через те, що є &lt;em&gt;панграмою&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Панграма&lt;/strong&gt; - це текст, який вміщає в собі всі літери абетки і тому ідеально підходить для перевірки шрифтів на сторінці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для української мови панграм існує чимало. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;З'їв аґрусу — та ягода цілюща б'є жах інфекцій шипучим «ь»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Протягом цієї п'ятирічки в ґрунт було висаджено гарбуз, шпинат та цілющий фенхель.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інші панграми на wiki&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ці панграми можна об'єднувати, доповнювати, аби створити &amp;quot;текст-рибу&amp;quot; бажаного розміру та вигляду. І хочу підкреслити, що такі тексти не зобов'язані містити смислове навантаження. Навіть швидше навпаки: вони повинні бути безглуздими, аби не загострювати увагу дизайнера на собі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1177" LastEditorUserId="1177" LastEditDate="2022-04-05T10:40:03.470" LastActivityDate="2022-04-05T10:40:03.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2807" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2823" CreationDate="2017-11-07T23:01:40.067" Score="6" ViewCount="325" Body="&lt;p&gt;Відомо, що безособові дієслова не мають ні особи, ні роду, ні числа. Лише час: минулий, теперішній та майбутній. Проте нерідко трапляється, що безособове дієслово відмінюють за родами або особами. Наприклад, слово &quot;світати&quot; подеколи відмінюють так: світаю, світаєш, світаємо, світав, світай, світайте ...&#xA;Аналогічно зі словами &quot;розвиднятися&quot;, &quot;закортіти&quot;, &quot;захотітися&quot; та іншими.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є таке відмінювання нормативним? Чи слово, що відмінюється подібним чином, є окремою лексичною одиницею, тобто не є безособовим? Також цікаво, чи мають безособові дієслова дієвідміну?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Update&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Посилання на slovnyk.ua, де безособові слова відмінюються за особами: &#xA;&lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;світати&lt;/a&gt;,&#xA;&lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розвиднятися&lt;/a&gt;,&#xA;&lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D1%80%D1%82%D1%96%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;закортіти&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість лише за часами ці ж слова відмінюються на  &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;lcorp.ulif&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://goroh.pp.ua/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;goroh&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1177" LastEditorUserId="1177" LastEditDate="2019-02-24T13:16:50.887" LastActivityDate="2019-02-24T13:16:50.887" Title="Чи може безособове дієслово відмінюватись як особове?" Tags="|дієслова|дієвідмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2808" PostTypeId="2" ParentId="1068" CreationDate="2017-11-08T11:33:38.253" Score="6" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;фотографія&quot; входить до академічного тлумачного Словника української мови (1970—1980), отже, є припустимим для вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/fotoghrafija&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ФОТОГРА́ФІЯ, ї, жін.&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 1. Спосіб одержання зображення кого-, чого-небудь на світлочутливому матеріалі за допомогою спеціального оптичного апарата. За два тижні по тому запрохав я ще одного аматора фотографії, поклав на бричку апарат І гайда до гуцулії в гостину &lt;em&gt;(Михайло Коцюбинський, I, 1955, 255)&lt;/em&gt;; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того, слово &quot;фотографія&quot; скорочується до коротшого &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/foto&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;фото&lt;/a&gt;&quot; без втрати сенсу, що може додатково сприяти вживанню цієї його форми.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, саме слова &quot;фотографія&quot; і &quot;фото&quot; вживаються у назві сервісу &quot;Google Фото: упорядковані фотографії, які легше знайти&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1199" LastEditorUserId="1199" LastEditDate="2017-11-08T12:13:20.560" LastActivityDate="2017-11-08T12:13:20.560" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2809" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2811" CreationDate="2017-11-08T11:57:02.993" Score="4" ViewCount="316" Body="&lt;p&gt;Скажіть, будь ласка, який із варіантів наголосу є правильним?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Ви́падок&quot; - наголос на першому складі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Випа́док&quot; - на другому.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можуть бути правильними обидва варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1199" LastEditorUserId="1177" LastEditDate="2017-11-10T21:19:43.137" LastActivityDate="2017-11-10T21:19:43.137" Title="&quot;Ви́падок&quot; чи &quot;випа́док&quot;?" Tags="|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2811" PostTypeId="2" ParentId="2809" CreationDate="2017-11-08T15:26:49.823" Score="6" Body="&lt;p&gt;Правильно лише &lt;strong&gt;ви́падок&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мій погляд, це одна з найпоширеніших помилок в усному мовленні. Вона є настільки частою, що порою й сам заплутуєшся, як правильно. Та я вигадав просте мнемонічне правило: коли чую слово &quot;випАдок&quot;, то згадую співзвучне слово &quot;упАдок&quot;, яке викликає нагативне відчуття і тому дає зрозуміти, що наголос упав не на той склад.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1177" LastActivityDate="2017-11-08T15:26:49.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2812" PostTypeId="2" ParentId="1420" CreationDate="2017-11-09T11:24:24.040" Score="3" Body="&lt;p&gt;Наведені нижче джерела дать підстави стверджувати, що і &quot;опитувальник&quot;, і &quot;анкета&quot; є допуститимими варіантами перекладу слова &quot;Questionnaire&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Слово &quot;анкета&quot; є у Словнику і має таке визначення:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/anketa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;АНКЕ́ТА, &lt;/a&gt;и, жін. Бланк установленої форми для запису в ньому певних біографічних та інших відомостей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;І &quot;опитувальник&quot;, і &quot;анкета&quot; вживається у схожих контекстах: &quot;формувати Анкету клієнта&quot;, &quot;зазначені в опитувальнику клієнта&quot; у документі за першим посиланням із запитання — &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/z0551-16?nreg=z0551-16&amp;amp;find=1&amp;amp;text=%EE%EF%E8%F2%F3%E2%E0%EB%FC%ED%E8%EA&amp;amp;x=11&amp;amp;y=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Regulation on Conducting Financial Monitoring by Stock Market Participants&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&quot;Анкета&quot; вживається в вікіпедії при описі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F_%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;методології опитування&lt;/a&gt; і загалом зустрічається там 23 рази. Там же 2 рази згадується і &quot;опитувальник&quot;, і &lt;em&gt;жодного&lt;/em&gt; разу не згадується &quot;запитувальник&quot;. Також у якості україномовної версії статті &quot;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Questionnaire&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;questionnaire&lt;/a&gt;&quot; вікіпедія пропонує саме &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D0%BA%D0%B5%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;анкетування&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Google Translate також надає &quot;анкета&quot; як варіант перекладу &quot;questionnaire&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1199" LastActivityDate="2017-11-09T11:24:24.040" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2813" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-09T17:08:09.683" Score="12" ViewCount="385" Body="&lt;p&gt;У фразі &quot;виявилось, що один з клієнтів був неповнолітнім&quot; слово клієнт не вказує на стать конкретної людини, про яку йдеться, хоч саме слово клієнт є  чоловічого роду і відповідно &quot;од&lt;strong&gt;ин&lt;/strong&gt; з них&quot;. Слова &quot;дитина&quot; і &quot;людина&quot; жіночого роду, тож чи треба вживати жіночу форму числівника, а саме &quot;виявилось, що одна з людей (одна з дітей) була неповнолітньою&quot;, коли неважливо або незрозуміло про яку конкретну людину (чи дитину) йдеться?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-12-01T07:23:52.007" LastActivityDate="2017-12-08T15:27:56.933" Title="&quot;одна з дітей&quot;, &quot;одна з людей&quot; або &quot;один з дітей&quot;, &quot;один з людей&quot;" Tags="|відмінювання|число|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2814" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5952" CreationDate="2017-11-09T19:16:40.820" Score="10" ViewCount="21084" Body="&lt;p&gt;Який переклад словосполучення &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;лестничная клетка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; вважається усталеним в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Попередній пошук виявив, мʼяко кажучи, широке різноманіття пропонованих варіантів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;сходо́ва кліти́на&lt;/em&gt; — Російсько-український словник технічної термінології 1928р. (І. Шелудько, Т. Садовський) (&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/data/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%97%20%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%97%20%281928%29.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;PDF, стор. 127&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;сходова́ клітка&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skhodovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМнозвісний СУМ&lt;/a&gt; (наголос вказано лише у чол. роді, але жін. відповідник також має мати наголос на останній склад)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;сходова́ клітина&lt;/em&gt; — також СУМ, на підставі того, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/klityna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;клітина&lt;/a&gt;.3 — те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/klitka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;клітка&lt;/a&gt;.1, вказана у попередньому пункті&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;сходова́ кліть&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%BD%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;main_only=on&amp;amp;dicts=10&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;сходова клітка&lt;/em&gt; — Google Translate&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;сходова площадка&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Сходи складаються з маршів і &lt;strong&gt;площадок&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;сходовий майданчик&lt;/em&gt; —  &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D1%87%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Сходовий майданчик — рівне місце, поміст між маршами сходів.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;сходовий майданчик&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/synonimy#toc57&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Олександр Пономарів&lt;/a&gt;:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зменшене від &lt;em&gt;майдан&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;майданчик&lt;/em&gt; уживається зі значенням «місце для певних робіт, ігор, спортивних тренувань, танців тощо»:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;будівельний майданчик, дитячий майданчик, спортивний майданчик, танцювальний майданчик, &lt;strong&gt;сходовий майданчик&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Подеколи використовуване в цих випадках слово &lt;em&gt;площадка&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;є непотрібним запозиченням з російської мови&lt;/strong&gt; (бо в українській не існує &lt;em&gt;площадь&lt;/em&gt; і відсутній суфікс &lt;code&gt;-дка&lt;/code&gt;).&lt;sup&gt;(1)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, маємо &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96%D0%B2_%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%83%D1%82%D0%BE%D0%BA_%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;декартів добуток&lt;/a&gt; двох множин:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Наголос у прикметнику: &lt;em&gt;сходо́ва&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;сходова́&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Іменник: &lt;em&gt;кліть, клітка, клітина, площадка, майданчик&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Як, урешті-решт, правильно?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;(1)&lt;/sup&gt; Не питайте в мене, звідки проф. Пономарів взяв суфікс &lt;code&gt;-дка&lt;/code&gt;, якщо там цілком питомий суфікс &lt;code&gt;-ка&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;See also:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/362/&quot;&gt;Переклад на українську мову &amp;quot;cell&amp;quot; в контексті електронних таблиць&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-30T17:52:15.093" Title="Як перекласти &quot;лестничная клетка&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2815" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2832" CreationDate="2017-11-11T11:15:39.913" Score="7" ViewCount="3908" Body="&lt;p&gt;Звісно, слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyghljadaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;виглядає&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; є у словнику, але основні значення &lt;em&gt;висуваючись дивитися&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;виднітися&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чекати&lt;/em&gt;. Значення &lt;strong&gt;мати певний зовнішній вигляд&lt;/strong&gt; наче теж є, але є і сумніви у легітимності його використання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи варто використовувати слово &lt;em&gt;виглядає&lt;/em&gt; у значенні &lt;em&gt;&quot;має вигляд&quot;&lt;/em&gt;? Яким словом його можна замінити? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Контекст&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ти виглядаєш засмученим і розбитим&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ось так ця сторінка/блок виглядає зараз&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Виглядає воно не дуже файно, але ми ще попрацюємо над дизайном&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;— Але ж бо ти файно виглядаєш! (&lt;strong&gt;Іван Франко&lt;/strong&gt;, IV, 1950, 9)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, проблем з іменником &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyghljad&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;вигляд&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ніяких не маю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-11T14:46:13.903" LastActivityDate="2017-11-18T14:08:38.563" Title="Чи варто використовувати слово &quot;виглядає&quot; у значенні &quot;має вигляд&quot;?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2816" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-11T13:26:47.410" Score="5" ViewCount="269" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukurainajin.dreamwidth.org/67814.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; цікаву абетку побачив.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Абетка, Барва, Веселка, Горобець, Ґава, Дзиґа, Еч! Єдність, Жовтень,&#xA;  Звитяга, Ирій, Істота, Їжачок, Йой! Комаха, Латаття, Мереживо,&#xA;  Незалежність, Обрій, Праска, Равлик, Смерека, Тин, Уряд, Філіжанка,&#xA;  Хвиля, Цуцик, Черешня, Школяр, Щогла, українсЬка, Юнак, Ялівець.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ech&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Знайшов&lt;/a&gt; &lt;code&gt;Еч!&lt;/code&gt; у словнику. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЕЧ, виг., розм., рідко. Те саме, що ач. Еч, яка цокотуха! (Данило&#xA;  Мордовець, I, 1958, 505)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але зараз я не розумію, коли треба вживати &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ech&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Еч!&lt;/a&gt;, а - коли &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ach&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ач!&lt;/a&gt; чи інші &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Oj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ой!&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-11T18:14:51.700" LastActivityDate="2018-05-12T06:31:07.250" Title="&quot;Eч!&quot;, &quot;Ач!' та інші &quot;Ой!&quot;. Коли доречно який вигук вживати?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2817" PostTypeId="2" ParentId="306" CreationDate="2017-11-12T11:01:27.757" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/orfografiya/cherguvannya-i-y-ta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ось тут&lt;/a&gt; ті самі правила милозвучності вживання &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;й&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;та&lt;/code&gt;. Вони викладені простіше й українською мовою. Мене вже з тиждень дістає питання - коли який сполучник треба писати. &#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/jLt6a.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/jLt6a.png&quot; alt=&quot;Милозвучнійсть: І, Й, ТА&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мабуть також варто дублювати не-україномовні питання і відповіді українською, чи створювати окрему тему українською&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-12T11:01:27.757" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2819" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-12T12:34:09.550" Score="0" ViewCount="188" Body="&lt;p&gt;Ok,so I have been making a list of genders and their changeable endings and I have found no reliable sources concerning the declension of these words. Some show -я and others -а. To avoid guessing again using a thousand words and putting them through Google translate I will just expect an answer here. ^^ &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1182" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:59:21.413" LastActivityDate="2018-04-05T04:59:21.413" Title="What's the general declension for neuter words ending in -е?" Tags="|відмінювання|іменники|declension|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2820" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-12T19:28:02.023" Score="5" ViewCount="969" Body="&lt;p&gt;Ми можемо сказати - &quot;Ваш геморой прогресує&quot;, чи можна, натомість, сказати - &quot;Ваш геморой поступає&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/proghres&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Прогрес&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; має значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Розвиток по висхідній лінії, удосконалення в цьому процесі, перехід&#xA;  від нижчого до вищого, від простого до більш складного;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Postup&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;поступ&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; має значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;перен.&lt;/strong&gt; Поступальний розвиток по висхідній лінії, перехід від нижчого&#xA;  рівня до вищого; прогрес.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ні слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/proghresuje&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;прогресує&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, ні слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postupaje&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;поступає&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; я у словнику не знайшов.&#xA;Яке дієслово і його синонімі варто вживати у разі погіршення хвороби?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1202" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-13T19:24:08.003" LastActivityDate="2018-08-13T19:24:08.003" Title="&quot;Поступ&quot; чи &quot;прогрес&quot; хвороби?" Tags="|вибір-слова|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2821" PostTypeId="2" ParentId="2819" CreationDate="2017-11-13T10:28:54.940" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrainiangrammar.com/article/2011-01-25/the-noun-declensions.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Nouns of neutral gender may belong either to the second or to the fourth declension&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrainiangrammar.com/article/2011-01-26/the-noun-second-declension.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Here you can find an example&lt;/a&gt; of declension&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Neuter nouns                &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Case            Singular                    Plural&#xA;Nominative      море        обличчя         моря        обличчя&#xA;Genitive        моря        обличчя         морів       облич∅&#xA;Dative          морю        обличчю         морям       обличчям&#xA;Accusative      море        обличчя         моря        обличчя&#xA;Instrumental    морем       обличчям        морями      обличчями&#xA;Locative        (на) морі   (на) обличчі    (на) морях  (на) обличчях&#xA;Vocative        море        обличчя         моря        обличчя&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;море ['mɔrɛ] — a sea&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/1AtTr.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/1AtTr.png&quot; alt=&quot;Neuter nouns&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="344" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2017-11-13T12:42:12.697" LastActivityDate="2017-11-13T12:42:12.697" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2822" PostTypeId="2" ParentId="2815" CreationDate="2017-11-13T10:31:09.890" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyghljadaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;За поданим посиланням є третє значення, яке описує даний випадок&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ВИГЛЯДАТИ 3, аю, аєш, недок. Мати певний зовнішній вигляд. Виглядала&#xA;вона [Одарка] старою бабусею, а їй усього було літ за тридцять...&#xA;(Панас Мирний, I, 1954, 50); Хатинка виглядала досить привітно (Микола&#xA;Трублаїні, II, 1955, 202); Прапороносець — стрункий, жилавий, років&#xA;під тридцять — був по-військовому підтягнутий, виглядав молодецьки&#xA;(Юрій Смолич, Мир.., 1958, 51).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому, це цілком нормально використовувати дане дієслово у даному контексті&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="344" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-11-13T10:31:09.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2823" PostTypeId="2" ParentId="2807" CreationDate="2017-11-14T06:17:04.637" Score="5" Body="&lt;p&gt;З великою імовірністю, сайт &lt;code&gt;slovnyk.ua&lt;/code&gt; &lt;strong&gt;програмно створює&lt;/strong&gt; «відмінювані» форми цих дієслів, бо хтось не прописав движку, що ці слова не мають особових форм.&lt;br&gt;&#xA;А насправді, таких форм не існує.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пруф:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BD%D1%8F%D1%94%D1%88%D1%81%D1%8F&amp;quot;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;розвидняєшся&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B0%D1%94%D1%82%D0%B5&amp;quot;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;світаєте&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D1%80%D1%87%D1%83&amp;quot;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;закорчу&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; :-)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Чтиво&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Слова, які не мають деяких (або усіх) форм відмінювання, називаються &lt;a href=&quot;http://jak.magey.com.ua/articles/bagati-i-nedostatni-dieslova-perevazhna-bilshist.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;неповними&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Defective_verb#Ukrainian&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дефектними&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-11-14T06:17:04.637" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2824" PostTypeId="2" ParentId="2794" CreationDate="2017-11-14T06:40:52.923" Score="3" Body="&lt;p&gt;Наскільки я розумію, проблема полягає у перекладі слова &lt;sub&gt;англ.&lt;/sub&gt;&lt;em&gt;sample&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені подобається варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;куштунок&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Google Translate пропонує наступні варіанти (у порядку, запропонованого  джерелом):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вибірка&lt;/em&gt; — sample&lt;br&gt;&#xA;Тут мається на увазі, що слово &lt;em&gt;вибірка&lt;/em&gt; може означати як &lt;em&gt;групу of samples&lt;/em&gt;, так і один екземпляр (specimen).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;зразок&lt;/em&gt; — sample, template, specimen, example, model, pattern&lt;br&gt;&#xA;Мені цей варіант здається нудним&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;приклад&lt;/em&gt; — example, instance, sample, lead, illustration, paradigm&lt;br&gt;&#xA;Це слово має багато інших застосувань, тому його використовувати тут, напевне, не варто.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;шаблон&lt;/em&gt; — template, pattern, mold, stencil, sample, jig&lt;br&gt;&#xA;Неточно, у даному контексті.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;куштунок&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — trial, proof, experiment, sample&lt;br&gt;&#xA;Чудовий варіант. Словник української мови за ред. Б. Грінченка (1907—1909) &lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%9A%D1%83%D1%88%D1%82%D1%83%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подає наступне тлумачення&lt;/a&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Куштунок, -нку,&lt;/strong&gt; м. Проба; отвѣдываніе.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Оце сотня яблук на продаж, а одно дай на куштунок людім.&lt;/em&gt; Харьк¹. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;проба&lt;/em&gt; — sample, test, trial, analysis, proof, alloy&lt;br&gt;&#xA;Це більше схоже на явище, не підходить&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;модло&lt;/em&gt; — model, sample, pattern&lt;br&gt;&#xA;Щось незвичне і, напевне, не підходить.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹ — &lt;em&gt;Харьк., Харьк. у., Харьк. г.&lt;/em&gt; — Харьковскій уѣздъ, Харьковская&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-11-14T06:40:52.923" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2825" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2827" CreationDate="2017-11-15T09:16:32.583" Score="4" ViewCount="1367" Body="&lt;p&gt;Припустимо щось сталося з 10:00 до 11:00, або з 22:00 до 23:00. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російською я можу сказати: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Это было в десять часов (утра/вечера/ночи), точнее в десять двадцать&#xA;  семь/ десять пятьдесят семь&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українською повні версії звучать &lt;a href=&quot;http://svitslova.com/mova/morpho/4392-2014-11-28-18-06-27.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;так&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;16.15 &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;четверта&lt;/strong&gt; (шістнадцята) година п'ятнадцять хвилин&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;п'ятнадцять хвилин по &lt;strong&gt;четвертій&lt;/strong&gt; (шістнадцятій)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;п'ятнадцять хвилин на &lt;strong&gt;п’яту&lt;/strong&gt; (сімнадцяту)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;чверть по &lt;strong&gt;четвертій&lt;/strong&gt; (шістнадцятій)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;чверть на &lt;strong&gt;п’яту&lt;/strong&gt; (сімнадцяту)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;20.45 &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;двадцята (&lt;strong&gt;восьма&lt;/strong&gt;) година сорок п’ять хвилин&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;п'ятнадцять хвилин до &lt;strong&gt;дев’ятої&lt;/strong&gt; (двадцять першої)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;чверть до &lt;strong&gt;дев’ятої&lt;/strong&gt; (двадцять першої)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;за п'ятнадцять хвилин &lt;strong&gt;дев’ята&lt;/strong&gt; (двадцять перша)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;за чверть &lt;strong&gt;дев’ята&lt;/strong&gt; (двадцять перша)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо подія сталася між 10 та 11 годинами, чи можна коротко сказати о котрій це було? Якщо можна, то це сталося &lt;strong&gt;о 10-ій&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;об 11-ій&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-09-07T22:15:49.500" LastActivityDate="2021-09-07T22:15:49.500" Title="Коротка відповідь на питання &quot;О котрій годині це було?&quot;" Tags="|вживання-слів|позначення-часу|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2827" PostTypeId="2" ParentId="2825" CreationDate="2017-11-15T22:58:04.060" Score="4" Body="&lt;p&gt;Знайшов &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/248.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Уроки державної мови&quot;&lt;/a&gt; від редактору журналу &quot;Хрещатик&quot; Б П. Рогози. Він пояснює ситуацію з майбутнім часом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коли потрібно сказати не про точно визначений час, а лиш приблизно&#xA;  назвати період між двома годинами, маємо тоді, як радив Борис&#xA;  Антоненко-Давидович, ставити перед порядковим числівником прийменник&#xA;  на: “&lt;em&gt;Ой сплю годину, сплю і другу, а вже повертає та на третю&lt;/em&gt;” (Семен&#xA;  Гулак-Артемовський). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отож російську фразу “Я приду в пятом часу” треба&#xA;  перекласти українською: “&lt;strong&gt;Я прийду на п’яту годину&lt;/strong&gt;”, а не “&lt;strong&gt;Я прийду о&#xA;  п’ятій годині&lt;/strong&gt;”, бо це означає вже точний, а не приблизний час.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Т.т. у контексті нашого прикладу - &quot;&lt;strong&gt;Це буде на десяту, точніше на десяту п'ятнадцять/сорок п'ять&quot;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там же знаходимо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ілюстрації з творів майстрів слова, які репрезентують різні місцевості&#xA;  та різні історичні періоди, свідчать, що ця мовна конструкція усталена&#xA;  й загальноукраїнська. “&lt;strong&gt;Вставши о восьмій, він поснідав&lt;/strong&gt;”, “&lt;strong&gt;Пішов о&#xA;  дванадцятій замість о першій&lt;/strong&gt;” (Іван Франко), “&lt;strong&gt;Вранці прокидаємось&#xA;  близько десятої години&lt;/strong&gt;” (Леся Українка), “&lt;strong&gt;Вже пізно, друга година&lt;/strong&gt;”,&#xA;  “&lt;strong&gt;Кінчаємо роботу о третій годині&lt;/strong&gt;” (Михайло Коцюбинський), “&lt;strong&gt;Була тільки&#xA;  п’ята година, а навкруги сутеніло&lt;/strong&gt;” (Олесь Гончар), “&lt;strong&gt;Завтра об&#xA;  одинадцятій на мене чекатиме інженер&lt;/strong&gt;” (Юрій Смолич). У таких фразах&#xA;  порядкові числівники означають не проміжок часу між двома годинами,&#xA;  як, скажімо, в російських висловах &lt;em&gt;в пятом часу, в одиннадцатом&lt;/em&gt;, а&#xA;  точно визначену годину, що по-російськи буде: &lt;em&gt;в пять часов, в&#xA;  одиннадцать часов&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але людині властиво помилятися, особливо щодо минулих подій. Т.т. навіть російське &lt;em&gt;Это было в одиннадцать часов&lt;/em&gt; не гарантує, що події відбулися точно об 11:00. Навпаки, людина, що вживає цей вираз російською, часто має на увазі,що це було приблизно об 11-й.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Т.т. у контексті нашого прикладу можна сказати - &quot;&lt;strong&gt;Це було о десятій, точніше п'ятнадцять хвилин по десятій&quot;&lt;/strong&gt;. Але для 10:45 варто вже казати- &quot;&lt;strong&gt;Це було об одинадцятій, точніше за п'ятнадцять хвилин одинадцята&quot;&lt;/strong&gt;. Такий тонкий семантичний нюанс.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-17T07:57:25.530" LastActivityDate="2018-08-17T07:57:25.530" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2829" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-17T19:24:19.890" Score="11" ViewCount="324" Body="&lt;p&gt;When asked &lt;em&gt;Котра година?&lt;/em&gt; (what time is it?), the only way I’ve found to reply is by way of a formal 24 hour format.  For example:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It’s 9:45 PM&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Котра зараз година?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Зараз,  двадцять перша  година,  сорок  п'ять хвилин.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Hours are designated by ordinal numbers in the nominative, feminine, singular form, while minutes take a cardinal number in the nominative, feminine, plural form.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My question is, is there a more casually acceptable way of giving the time, like maybe just saying &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;дев'ять, сорок п'ять?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;And what about shortcuts, like “quarter to ten”?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1141" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-09T08:00:00.343" LastActivityDate="2018-04-09T11:59:28.097" Title="Casual response to &quot;What time is it?&quot;" Tags="|словосполучення|non-native-speaker|розмовна-українська|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2830" PostTypeId="2" ParentId="2829" CreationDate="2017-11-17T21:02:19.040" Score="3" Body="&lt;p&gt;Українською мовою годину завжди вказуємо  &lt;strong&gt;порядковим числівником&lt;/strong&gt;, тобто таким, який відповідає на питання &quot;&lt;strong&gt;котра?&lt;/strong&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Друга година, десята година...&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А хвилини вказуємо &lt;strong&gt;кількісним числівником&lt;/strong&gt; (відповідає на питання &quot;&lt;strong&gt;скільки?&lt;/strong&gt;&quot;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Десять хвилин, двадцять хвилин..&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/6zsQy.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/6zsQy.jpg&quot; alt=&quot;час українською&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;10:00  &#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;десята година &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;рівно&lt;/strong&gt; десята година &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;десята година &lt;strong&gt;рівно&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;10:10 &#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;десята година десять хвилин&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;десять хвилин &lt;strong&gt;по&lt;/strong&gt; десятій &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;десять хвилин &lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; одинадцяту&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;10:15  &#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Десята година п'ятнадцять хвилин &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;п'ятнадцять хвилин &lt;strong&gt;по&lt;/strong&gt; десятій &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чверть &lt;strong&gt;по&lt;/strong&gt; десятій &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;п'ятнадцять  хвилин &lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; одинадцяту &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чверть &lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; одинадцяту&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;10:30 &#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Десята година тридцять хвилин &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пів &lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; одинадцяту&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;10:40 &#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Десята година сорок хвилин &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; двадцять одинадцята  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;двадцять хвилин &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; одинадцятої&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;10:45&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Десята година сорок п'ять хвилин &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; п'ятнадцять хвилин одинадцята&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; чверть одинадцята &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;п'ятнадцять хвилин &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; одинадцятої&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чверть &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; одинадцятої&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пояснення взято &lt;a href=&quot;https://dolzhanska.blogspot.com/2016/01/blog-post_11.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;AM/PM&lt;/strong&gt; передається додаванням слів &lt;strong&gt;ранку/вечора&lt;/strong&gt;, якщо час доби незрозумілий з контексту&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Була за чверть десята &lt;strong&gt;вечора&lt;/strong&gt;, тобто 9:45 PM.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2017-11-17T21:31:42.030" LastActivityDate="2017-11-17T21:31:42.030" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2831" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-18T09:12:45.133" Score="3" ViewCount="197" Body="&lt;p&gt;Натрапив у вікі на таку статтю &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D1%82%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%87_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%B6%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Обтікач корисного вантажу&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, в англовікі відповідна стаття називається &lt;em&gt;Payload fairing&lt;/em&gt;. На &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=fairing&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u&lt;/a&gt; подається обтічник:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;fairing 1.&lt;/strong&gt; надава́ння//‌надання́ обтічно́ї фо́рми &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; обті́чник&lt;br&gt;&#xA;  ['fεərɪŋ, 'fεrɪŋ]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перекладач Google погоджується з цим. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;От, що каже &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;-ач (-яч)&lt;/strong&gt; — досить поширений суфікс, надто при дієслівних&#xA;  коренях:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) на означення особи носія чинності при дієслівних коренях: &lt;em&gt;ткач,&#xA;  копач, шукач, глядач, слухач, втікач, нагля́дач, пома́гач, споживач,&#xA;  перекладач, відвідувач, підспі́вач, викла́дач, допи́сувач,&lt;/em&gt; іноді й&#xA;  на означення не людей: &lt;em&gt;деркач&lt;/em&gt; (порівн.: &lt;strong&gt;-ак, -ар&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) на означення знаряддя чинності: &lt;em&gt;сікач, колода́ч, рогач, брязкач,&#xA;  нали́гач, виби́вач, попи́хач, вити́рач, пови́вач, натя́гач, вими́кач,&#xA;  попи́хач, також кип'яч&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;в) близький значенням до &lt;strong&gt;-ань&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;вирлач&lt;/em&gt; (= вирлоокий),&#xA;  &lt;em&gt;бородач, гривач, горлач, волохач, носач&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яка різниця між &lt;em&gt;обтічник&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;обтікач&lt;/em&gt;? Яке слово треба використати тут?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-11-18T13:15:07.820" LastActivityDate="2017-11-19T04:44:16.537" Title="«Обтікач» чи «обтічник» корисного вантажу?" Tags="|from-english|вибір-слова|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2832" PostTypeId="2" ParentId="2815" CreationDate="2017-11-18T14:08:38.563" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%B2_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80_%D0%94%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександр Пономарів&lt;/a&gt;, доктор філологічних наук, професор, &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-39217093&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пише&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І відповідь на запитання письменника Андрія Горбунова. Він хоче&#xA;  довести закономірність уживання слова &lt;strong&gt;виглядати&lt;/strong&gt; в значенні російського&#xA;  &lt;strong&gt;выглядеть&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для цього наводить приклади з польської, білоруської, англійської та&#xA;  інших мов. Скаржиться, що редактор у всіх випадках повиправляв йому&#xA;  &lt;strong&gt;виглядати&lt;/strong&gt; в значенні російського &lt;strong&gt;выглядеть&lt;/strong&gt; на &lt;strong&gt;мати вигляд&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тут треба сказати, що редактор передав куті меду. Замість &lt;strong&gt;гарно&#xA;  виглядаєш&lt;/strong&gt; справді треба писати &lt;strong&gt;маєш гарний вигляд&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Замість &lt;em&gt;Іван &lt;strong&gt;виглядав&lt;/strong&gt; стурбовано&lt;/em&gt; потрібно &lt;em&gt;Іван &lt;strong&gt;видавався&lt;/strong&gt; стурбованим&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Виглядає&lt;/strong&gt; дивно - &lt;strong&gt;видається&lt;/strong&gt; дивним.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Печені яблука, политі медком, &lt;strong&gt;виглядають&lt;/strong&gt; апетитно можна замінити на&#xA;  апетитні &lt;strong&gt;на вигляд&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, основне значення дієслова &lt;strong&gt;виглядати&lt;/strong&gt; - це дивитися кудись, крізь&#xA;  щось, видніти, вдивлятися кудись. &quot;&lt;em&gt;Марно, брате, не вигляне чорнобрива&#xA;  з хати&lt;/em&gt;&quot; (Тарас Шевченко). &quot;&lt;em&gt;Біля воріт давно вже виглядала синів&#xA;  стривожена мати&lt;/em&gt;&quot; (Михайло Стельмах).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Найголовніший аргумент - відсутність значення &quot;&lt;strong&gt;мати вигляд&lt;/strong&gt;&quot; у дієслова&#xA;  &lt;strong&gt;виглядати&lt;/strong&gt; у Словнику за редакцією Бориса Грінченка, який є основним&#xA;  мірилом українськості питомих українських слів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наявність такого значення в окремих авторів не є достатньою підставою&#xA;  для поширення в літературній мові. Від поширеності помилка не перестає&#xA;  бути помилкою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схоже пояснення &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=SY1nMW9w4A8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знаходимо&lt;/a&gt; у експрес-уроках української мови &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B2%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександра Авраменка&lt;/a&gt; і у його книгах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-18T14:08:38.563" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2833" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2860" CreationDate="2017-11-18T17:19:30.793" Score="7" ViewCount="488" Body="&lt;p&gt;СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kocjurbytysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дає&lt;/a&gt; таке тлумачення слова &lt;em&gt;коцюрбитися&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КОЦЮРБИТИСЯ&lt;/strong&gt;:  Гнутися, кривитися, скручуватися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;коцюрба&lt;/em&gt; в СУМ відсутнє, про те є у &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/24402-kocjurba.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Грінченка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коцюрба&lt;/strong&gt;, -би, ж. Черемуха, Prunus padus.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інформаційно-розважальний сайт ВСВІТІ &lt;a href=&quot;http://vsviti.com.ua/ukraine/77914&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt; інше значення слова &lt;em&gt;коцюрба&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коцюрба&lt;/strong&gt; – страва, ... маленькі галушки з тіста, картопля, шкварки і часник перемішуються у макітрі і все це разом подається у тій же посудині.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Здавалося б що слово &lt;em&gt;коцюрбитися&lt;/em&gt; мало б бути похідним від &lt;em&gt;коцюрба&lt;/em&gt; однак за змістом вони досить далекі. Чи можливо є інші тлумачення цих слів, ближчі один до одного за змістом? Якщо все ж таки ці слова не поєднані - чи є в такому випадку вони однокореневими? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="215" LastActivityDate="2017-11-29T22:12:23.080" Title="Коцюрбитися, коцюрба - чи однокорінні ці слова?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2834" PostTypeId="2" ParentId="2831" CreationDate="2017-11-18T18:31:45.100" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття на Вікіпедії&lt;/a&gt; виглядає калькою зі &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінки на r2u&lt;/a&gt;, яка, у свою чергу, є оцифрованим варіантом &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/zmist&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;книги&lt;/a&gt;:&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;О. Синявський, &quot;Норми української літературної мови&quot; (1941)&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;До Синявського можна ставитися по-різному, і це може вплинути на відповідь на запитання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там же, у Синявського, бачимо означення суфіксу &lt;code&gt;-ик&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;-ик&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ник&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-альник&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-івник&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ільник&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-чик&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-їк&lt;/code&gt; — надзвичайно поширений наросток, надто ж у сполученні з &lt;code&gt;-н-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-аль-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-їв-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ч-&lt;/code&gt;, з різним значінням при різних пнях:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) на означення осіб і конкретних предметів &lt;strong&gt;за певною ознакою&lt;/strong&gt; (при прикметникових і дієслівних пнях): &lt;em&gt;верхови́к, січови́к, годови́к, молоди́к, судови́к, борови́к (гриб), варе́ник, крише́ник, цеге́льник, поде́нник, башта́нник, сви́стик, пи́щик, обі́жник, ві́рник, безді́тник, вла́сник, годи́нник, грабі́жник, банду́рник...&lt;/em&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  а потім із прикметникових слів &lt;code&gt;-ник&lt;/code&gt; перенесений і на інші пні: &lt;em&gt;лі́жник, візни́к, скарбни́к, робітни́к, моло́тник, гребі́нник, курни́к, голубни́к, погрібни́к, березни́к&lt;/em&gt; (порівн. &lt;code&gt;-ак&lt;/code&gt;)...,&lt;br&gt;&#xA;  .а від дієслів на &lt;code&gt;-ати&lt;/code&gt; &lt;code&gt;-альник&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;подава́льник, кида́льник, прибира́льник&lt;/em&gt;..., на &lt;code&gt;-увати&lt;/code&gt; &lt;code&gt;-івник&lt;/code&gt;, &lt;em&gt;вартівни́к, гордівни́к, рахівни́к, чарівни́к&lt;/em&gt;...,&lt;br&gt;&#xA;  від тих же дієслів, що мають дієприкметник на &lt;code&gt;-ений&lt;/code&gt; (див. § 89), &lt;code&gt;-ільник&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;волочі́льник, громаді́льник, городі́льник, щепі́льник, кладі́льник, золі́льник&lt;/em&gt; (іноді й &lt;code&gt;-ильник&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;лічи́льник&lt;/em&gt; тощо). &lt;strong&gt;Порівн. іще &lt;code&gt;-ач&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;code&gt;-ець&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ар&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ак&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ій&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для того, щоб відповісти на запитання стосовно конкретного слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;обтікач | обтічник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, нам варто замислитися над його значенням. Є два слушні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/nomen_attributivum#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;nomen attributivum&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — іменник, що позначає предмет через його атрибут, ключову/характерну &lt;strong&gt;властивість&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/nomen_instrumenti#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;nomen instrumenti&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — іменник, що позначає предмет через його &lt;strong&gt;призначення&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різні словники по-різному оцінюють можливість використання суфіксів &lt;code&gt;-ач&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;-ик&lt;/code&gt; у цих двох ролях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;r2u, як бачимо у цитаті з запитання, пропонує, що &lt;code&gt;-ач&lt;/code&gt; може використовуватися в обох ролях, причому пріоритет надається саме &lt;em&gt;nomen instrumenti&lt;/em&gt;; а для &lt;code&gt;-ик&lt;/code&gt; основною роллю вважається або особа (що нам не підходить), або переважно &lt;em&gt;nomen attributivum&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;інші джерела, як-то &lt;a href=&quot;http://vidpo.net/jaki-znachennja-sufiksiv-imennikiv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Vidpo&lt;/a&gt;, пропонують більш рівноправне застосування:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Суфікс &lt;code&gt;-ач&lt;/code&gt; утворює іменники зі значенням:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;особи по переважному &lt;strong&gt;ознакою&lt;/strong&gt; (силач, вусань, трубач);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;предмета, який &lt;strong&gt;служить для виконання дії&lt;/strong&gt; (тягач, пугач).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Суфікс &lt;code&gt;-ик&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;-ник&lt;/code&gt;) утворює іменники, що позначають:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;особа по властивості або ознакою, які визначають його ставлення до предмета, заняттю (&lt;em&gt;цілинників, хімік, очників&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;предмет, &lt;strong&gt;призначений&lt;/strong&gt; для чого-небудь (&lt;em&gt;чайник, приймач, гаманець&lt;/em&gt;);  (тут чистий &lt;em&gt;nomen instrumenti&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;предмет, позначає книгу або твір (задачник, довідник); (зауваження: тут &lt;em&gt;nomen instrumenti&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;простір або територію, покриті чимось або містять щось (&lt;em&gt;ялинник, малинник&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Предмет, яким обладнуються космічні апарати та вантажівки з метою покращення аеродинамічних характеристик (обтікання потоком повітря) має явні ознаки саме  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;nomen instrumenti&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Тому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У більшості випадків можна користуватися обидвома варіантами &lt;strong&gt;&lt;em&gt;обтікач | обтічник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, бо словники пропонують обидва варіанти;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо вдатися до &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=nitpicking&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;nitpicking&lt;/a&gt;, то я б використовував &lt;strong&gt;&lt;em&gt;обтікач&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-19T04:44:16.537" LastActivityDate="2017-11-19T04:44:16.537" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2835" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2840" CreationDate="2017-11-19T10:44:18.003" Score="6" ViewCount="648" Body="&lt;p&gt;Позавчора казав: &quot;&lt;strong&gt;Ми рік працювали заради 30 калік/інвалідів&lt;/strong&gt;&quot;. Звучить як калька російськомовного фразеологізму, який означає, що зусилля занадто перевищують зиск від них. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хочу замінити більш українським висловом. Знайшов лише &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%88%D0%BA%D0%BE%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;це&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;∆ &lt;strong&gt;Шко́да [й] за́ходу (пра́ці)&lt;/strong&gt; — нічого не вийде, не варто зусиль і т.&#xA;  ін. &quot;Бач, якої співа! — дума Хапко, — Лестками закида. Закидай,&#xA;  закидай, тільки й шкода заходу! Не схитрувати!&quot; (Вовчок, VI, 1956,&#xA;  279); — Шкода, кажу, пане, й заходу! не задля нас, певно, роблена ця&#xA;  мебель. Сідаймо де інде,— на софі, абощо! (Н.-Лев., І, 1956, 126); А&#xA;  ви в ярмі падаєте Та якогось раю На тім світі благаєте? Немає! немає!&#xA;  Шкода й праці (Шевч., І, 1963, 237);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Шко́да́ й га́дки&lt;/strong&gt; див. &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh/%D0%B3%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;га́дка&lt;/a&gt;;&#xA;  &lt;strong&gt;Шко́да́ й каза́ти (говори́ти)&lt;/strong&gt; — не варто й слів. — Ні, пане брате,&#xA;  полягти од твоєї шаблі байдуже, а оддати бранку — ой-ой-ой!.. Шкода й&#xA;  казати! Годі дармо балакати! (П. Куліш, Вибр., 1969, 105); — Устрель,&#xA;  Тимоше! устрель, мій любий! — благає [жінка], стискаючи його за руку.—&#xA;  Не буду стріляти, шкода й говорити (Вовчок, І, 1955, 55).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не подобається їх прямолінійність. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-20T21:03:33.187" Title="Український фразеологізм у значенні не було варто витрачених зусиль" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2836" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-19T12:45:23.123" Score="2" ViewCount="351" Body="&lt;p&gt;Як багато слів знає певна людина? Скільки слів в українській мові загалом? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для визначення словникового запасу потрібно виділити кожну окрему словникову одиницю. Але постає багато проблем. Наприклад, можуть бути такі &lt;strong&gt;проблеми&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи вважати однокореневі слова (&lt;em&gt;гарний, найгарніший, щонайгарніший…&lt;/em&gt;) за одне? &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи вважати слова-омоніми за одне?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи брати до уваги відмінювання слова?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи брати до уваги слова з більш ніж одним коренем (&lt;em&gt;вічнозелений&lt;/em&gt;)?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи вважати субстантивовані слова (&lt;em&gt;знайомий, черговий, хворий&lt;/em&gt;) одне?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи брати до уваги слова, що вже вийшли з ужитку?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;та інше.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І, власне, саме &lt;strong&gt;запитання&lt;/strong&gt;: Чи існують усталені правила або поради до того, які слова обирати для внесення у словниковий запас, а які - ні? Як дане питання, можливо, вирішилося в інших мовах?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1177" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-05T15:23:07.167" LastActivityDate="2018-10-05T15:23:07.167" Title="Які слова повинні входити до словникового запасу?" Tags="|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2837" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2838" CreationDate="2017-11-19T21:03:29.733" Score="9" ViewCount="19009" Body="&lt;p&gt;Чи є якась відмінність у сенсі слів у парах: кілька та декілька; кількоро та скількоро?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user149" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-10-11T13:18:30.687" LastActivityDate="2023-10-14T15:45:57.803" Title="Чим відрізняються кілька та декілька; кількоро та скількоро?" Tags="|синоніми|числівники|" AnswerCount="4" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2838" PostTypeId="2" ParentId="2837" CreationDate="2017-11-19T22:08:32.647" Score="10" Body="&lt;p&gt;Доктор філологічних наук Олександр Пономарів &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/04/150428_ponomariv_blog54_ko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відповідає&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чи є відмінність між словами &lt;strong&gt;кілька&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;декілька&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Немає. Обидва ці числівники вживані на позначення невеликої кількости,&#xA;  від трьох до десяти. Наприклад: &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Кілька&lt;/strong&gt; парубків скочило до танцю,&#xA;  потягши за собою дівчат&lt;/em&gt;&quot; (Михайло Коцюбинський). &quot;&lt;em&gt;Вже стояли &lt;strong&gt;декілька&lt;/strong&gt;&#xA;  возів із зерном&lt;/em&gt;&quot; (Панас Мирний).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але перевагу потрібно віддавати слову &lt;strong&gt;кілька&lt;/strong&gt;. Воно коротше і входить&#xA;  до складу таких утворень: &lt;strong&gt;кілька&lt;/strong&gt;десят, &lt;strong&gt;кілька&lt;/strong&gt;надцять, &lt;strong&gt;кілька&lt;/strong&gt;денний,&#xA;  &lt;strong&gt;кілька&lt;/strong&gt;тижневий, &lt;strong&gt;кілька&lt;/strong&gt;річний тощо. &lt;strong&gt;Декілька&lt;/strong&gt; такої словотвірної&#xA;  продуктивности не має.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Кількоро - розмовний &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BA%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;синонім&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КІ́ЛЬКО́РО&lt;/strong&gt;, кілько́х, числ. неознач.-кільк., збірн., розм. Те саме, що&#xA;  &lt;strong&gt;кі́лька&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Довкола огню сиділо кількоро людей, малих і великих&lt;/em&gt; (Фр.,&#xA;  II, 1950, 29); &lt;em&gt;Кількоро рук шанобливо вмочають у махорці пальці&lt;/em&gt; (Кач.,&#xA;  II, 1958, 182).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Скількоро - теж &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%81%D0%BA%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;синонім&lt;/a&gt;, але діалектний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СКІ́ЛЬКОРО&lt;/strong&gt;, числ. неознач.-кільк., діал. &lt;strong&gt;Декілька&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Та вийшло скількоро&#xA;  чоловіка копати буряки&lt;/em&gt; (Сл. Гр.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2017-11-19T22:21:41.247" LastActivityDate="2017-11-19T22:21:41.247" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2839" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-20T16:04:14.190" Score="11" ViewCount="3401" Body="&lt;p&gt;СУМ наводить &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dvojechnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;двоєчник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;slovnyk.ua каже &lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%C4%C2%B2%AA%D7%CD%C8%CA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;двієчник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В реальному житті я чую двійошник&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastActivityDate="2020-05-19T08:18:13.090" Title="Двієчник, двоєчник чи двійошник?" Tags="|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2840" PostTypeId="2" ParentId="2835" CreationDate="2017-11-20T17:00:12.387" Score="8" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;працювали&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spasybi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;за спасибі&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zadurno&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;задурно&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/marno&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;марно&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;наша робота&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pustyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пуста&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/daremnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;даремна&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/durnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дурна&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghrish&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ламаного гроша&lt;/a&gt; не варта&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;не &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vartyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;варта була шкурка вичинки&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;не варта була справа &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakhid&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;заходу&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;рік працювали, а вийшлов &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pshyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пшик&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;рік &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/voda&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;товкли воду в ступі&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;займалися &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sizifiv&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сізіфовою працею&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Мавпяча робота — калька з чи рос. &quot;Мартышкин труд&quot; чи віддалено з англ. &quot;Monkey business&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="553" LastEditDate="2017-11-20T17:05:28.603" LastActivityDate="2017-11-20T17:05:28.603" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2841" PostTypeId="2" ParentId="2835" CreationDate="2017-11-20T21:03:33.187" Score="2" Body="&lt;p&gt;Близьке про непотрібну роботу - &lt;em&gt;Дурного робота&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="91" LastActivityDate="2017-11-20T21:03:33.187" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2842" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2843" CreationDate="2017-11-20T23:52:39.810" Score="6" ViewCount="65" Body="&lt;p&gt;У російського іменника &lt;strong&gt;поход&lt;/strong&gt; є друге &lt;a href=&quot;http://alfavit.dljavseh.ru/souz/p3.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значення&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОХОД&lt;/strong&gt;, -а,м. (разг.). Небольшой излишек в весе товара. Взвесить с&#xA;  походом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Часто чую &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А &lt;strong&gt;поход&lt;/strong&gt; будет? &#xA;  Я сделаю вам с хорошим &lt;strong&gt;походом&lt;/strong&gt;. &#xA;  А на &lt;strong&gt;поход&lt;/strong&gt; не дадите?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українське &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokhid&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;похід&lt;/a&gt; не має такого значення. Значення немає, а &lt;strong&gt;&lt;em&gt;походу&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; хочеться :)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник сталих виразів &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/search.php?fullname=%EF%EE%F5%EE%E4&amp;amp;submit=%D8%F3%EA%E0%F2%E8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З &lt;strong&gt;лишком&lt;/strong&gt; (з &lt;strong&gt;надлишком&lt;/strong&gt;, іноді з &lt;strong&gt;потягом&lt;/strong&gt;), без лишку (без потягу).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо є менш прямолінійний вираз. Що використовують на західній Україні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-21T02:18:50.813" LastActivityDate="2017-11-21T02:52:14.293" Title="Як краще попросити насипати/продати щось &quot;с походом&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|фразеологізми|соціолінгвістика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2843" PostTypeId="2" ParentId="2842" CreationDate="2017-11-21T02:52:14.293" Score="5" Body="&lt;p&gt;Усталеного словникового слова чи словосполучення, напевне, не існує. Але є декілька варіантів, які можуть підходити у конкретних випадках — частіш за все, у жартівливому контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словники пропонують декілька варіантів перекладу &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%81+%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BC&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;лишек&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; та &lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%9B%D0%B8%CC%81%D1%85%D0%B2%D0%B0&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;no_accents=&amp;amp;main_only=on&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;лихва&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naddatok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;з надда́тком&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;в наддаток&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Замісто горобця я з'їм жуків десяток Да гусені, черви десятків три &lt;strong&gt;в наддаток&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (Євген Гребінка, I, 1957, 46).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда, це саме слово використовується також у контексті надмірної віддяки чи лихварства (&lt;sub&gt;рос.&lt;/sub&gt; &lt;em&gt;ростовщичество&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Другий мій брат поїхав у Перу і вбився там у велике багатство гроші, що він нам звідти присилав, не тільки &lt;strong&gt;повернули з наддатком&lt;/strong&gt; частину майна, що на нього при поділі припала, а й дала можливість батькові знову стати щедрим…&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://bukvoid.com.ua/library/migel_de_servantes_saavedra/premudriy_gidalgo_don_kihot_z_lamanchi/155.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Премудрий гідальго Дон Кіхот з Ламанчі&quot;&lt;/a&gt; у перекладі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%83%D0%BA%D0%B0%D1%88_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Миколи Лукаша&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;з на́спою&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;з верхо́м&lt;/em&gt; (про сипучі предмети)&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Брав ущерть, а віддав &lt;strong&gt;з на́спою&lt;/strong&gt; (словник Грінченка)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;з по́тягом&lt;/em&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тут добрих два фунти ще й &lt;strong&gt;з по́тягом&lt;/strong&gt; (Київ)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;з на́дтом&lt;/em&gt; (жартівливе)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;з чо́хом&lt;/em&gt; (жартівливе)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто я чув (на Київщині) вирази &lt;em&gt;з чохом&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;з походом&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2017-11-21T02:52:14.293" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2844" PostTypeId="2" ParentId="2839" CreationDate="2017-11-21T08:12:18.143" Score="9" Body="&lt;p&gt;З «&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%BA_%D0%BC%D0%B8_%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Як ми говоримо&lt;/a&gt;» Антоненка-Давидовича:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Двоєчник, двієчник, двійкар&lt;/strong&gt;    &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;двієчник&lt;/em&gt; утворилось від іменника &lt;em&gt;двійка&lt;/em&gt;, але правило чергування &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; з &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; та е в відкритому складі, на зразок &lt;em&gt;стіл&lt;/em&gt; —&#xA;  &lt;em&gt;столу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піч&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;печі&lt;/em&gt; тут ні до чого. У цьому випадку діє закон не фонетичний, а морфологічний, що розглядає походження слова, отже, не&#xA;  звукові зміни в ньому.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Візьмімо іменник &lt;em&gt;кіл&lt;/em&gt;: у родовому та інших відмінках, де буде відкритий склад, за фонетичним законом чергування &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; перейде в &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; —&#xA;  &lt;em&gt;кола, колу, колом, на колі.&lt;/em&gt; А якщо ми візьмемо похідне від іменника &lt;em&gt;кіл&lt;/em&gt; слово &lt;em&gt;кілочок&lt;/em&gt;, то, хоч тут перший склад — відкритий (&lt;em&gt;кі&lt;/em&gt;), і в ньому залишилось, а не перейшло в &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;кілочка&lt;/em&gt;). Чому? Бо тут уже&#xA;  діє закон морфологічний, який не вважає на відкритий склад, а вимагає&#xA;  вимовляти слово з тим звуком, від якого це слово утворилось.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Те саме можна сказати й про слово &lt;em&gt;двієчник&lt;/em&gt;, у якому &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; не переходить в &lt;em&gt;о&lt;/em&gt;, а залишається, бо воно було в слові &lt;em&gt;двійка&lt;/em&gt;, від&#xA;  якого походить.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Синонімом до слова &lt;em&gt;двієчник&lt;/em&gt; може бути таке ж похідне від іменника &lt;em&gt;двійка&lt;/em&gt; слово &lt;em&gt;двійкар&lt;/em&gt;, утворене за аналогією до інших&#xA;  іменників із суфіксом &lt;em&gt;-к&lt;/em&gt;-, наприклад: &lt;em&gt;шапкар&lt;/em&gt; — від слова &lt;em&gt;шапка&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;em&gt;байкар&lt;/em&gt; — від &lt;em&gt;байка&lt;/em&gt;.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, якщо підходити до цього питання науково, то буде — &lt;em&gt;двієчник&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;двійкар&lt;/em&gt;, але не &lt;em&gt;двоєчник&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Повний текст статті &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53396/33135.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-11-21T08:12:18.143" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2845" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2850" CreationDate="2017-11-21T08:56:07.157" Score="1" ViewCount="102" Body="&lt;p&gt;Цікавить переклад назви методу для оцінювання чисельності популяції в природі - &lt;strong&gt;capture/recapture&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Метод припускає, що кожна тварина може потрапити в пастку&#xA;  рівноймовірно. Припустимо, що ми зловили 10 тварин, позначили і&#xA;  відпустили. Кілька місяців потому ми зловили 20 тварин, оглянули і&#xA;  відпустили. 4 з 20 були з нашими позначками. З цього можна оцінити&#xA;  розмір популяції - 50.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=recapture&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt; пропонує &lt;em&gt;повторне захоплювання&lt;/em&gt;, але це занадто довго і з косою рискою не клеїться.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-11-23T06:06:28.103" Title="Як перекласти &quot;recapture&quot;, бажано одним словом?" Tags="|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2846" PostTypeId="2" ParentId="2829" CreationDate="2017-11-21T21:05:15.333" Score="10" Body="&lt;p&gt;Yes, there is a casual way to tell time in Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;General pattern&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Native speakers simply omit words &quot;година&quot; and &quot;хвилина&quot;. In most cases you'll be fine, if you stick to this pattern.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Based on your example for 9:45, you could just say &quot;дев'ята сорок п'ять&quot;. Please mind the feminine gender of the word &quot;дев'ята&quot;, as it is related to a feminine-gender word &quot;година&quot;. However, you may hear people waiving this rule and saying gender-neutral numbers for hours, like &quot;дев'ять&quot;. This is incorrect, although common. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Shortcuts&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;9:00&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;дев'ята&quot; (&quot;ninth&quot;), or &quot;дев'ять&quot; (&quot;nine&quot;), the latter being incorrect, but widely used&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;9:15&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Native speakers would say something like: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;чверть десятої&quot; (&quot;quarter of tenth&quot;) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;п'ятнадцять хвилин десятої&quot; (&quot;fifteen minutes of tenth&quot;) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;п'ятнадцять на десяту&quot; (&quot;quarter of the tenth&quot;) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;чверть по дев'ятій&quot; (&quot;quarter after nine&quot;) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;п'ятнадцять по дев'ятій&quot; (&quot;fifteen after nine&quot;) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;п'ятнадцять хвилин по дев'ятій&quot; (&quot;fifteen minutes after nine&quot;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;9:30&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;половина десятої&quot; (&quot;half of tenth&quot;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;пів на десяту&quot; (&quot;half to ten&quot;), or &quot;пів десятої&quot; (&quot;half of tenth&quot;), the latter again being incorrect, but widely used&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;9:45&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;чверть до десятої&quot; (&quot;quarter to ten&quot;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;за чверть десята&quot; (&quot;tenth [hour comes] in a quarter&quot;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;a colloquial &quot;без п'ятнадцяти десята&quot; (&quot;ten without fifteen&quot;), which is incorrect, but popular.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;AM/PM&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;AM - the word &quot;ранку&quot; (&quot;of morning&quot;) added to the end of the phrase, like &quot;дев'ята сорок п'ять ранку&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;PM - the word &quot;вечора&quot; (&quot;of evening&quot;) added to the end of the phrase, like &quot;дев'ята сорок п'ять вечора&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1211" LastActivityDate="2017-11-21T21:05:15.333" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2847" PostTypeId="2" ParentId="2845" CreationDate="2017-11-22T08:35:33.727" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як на мене, підходить пара &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skhopljuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;схопити&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perekhopljuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перехопити&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;СХОПЛЮВАТИ, юю, юєш, недок., &lt;strong&gt;СХОПИТИ&lt;/strong&gt;, схоплю, схопиш; мн. схоплять;&#xA;  док., перех.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Брати, хапати кого-, що-небудь швидким рухом рук, зубів і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  за що. Хапаючи за що-небудь, тримати, стискати. — Я вже схоплюю&#xA;  жар-птицю за хвіст і знов упускаю її (Олесь Донченко, VI, 1957, 621);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ПЕРЕХОПЛЮВАТИ, юю, юєш, недок., &lt;strong&gt;ПЕРЕХОПИТИ&lt;/strong&gt;, хоплю, хопиш; мн.&#xA;  перехоплять; док. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перех. Зупинити кого-, що-небудь під час руху. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Наздоганяти у дорозі з метою затримання. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Князь Святослав велів&#xA;  двом тисячам кінних воїв негайно переплисти Дунай і мчати лівим&#xA;  берегом до Доростола, щоб перехопити болгарські лодії [човни] (Семен&#xA;  Скляренко, Святослав, 1959, 355);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тоді &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Mark_and_recapture&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;беремо з вікіпедії&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Mark and recapture  is a method commonly used in ecology  ...&lt;br&gt;&#xA;  Other names for this method, or closely  related methods, include&#xA;  capture-recapture, capture-mark-recapture, mark-recapture,&#xA;  sight-resight, mark-release-recapture, ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і перекладаємо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Схопити та перехопити - це метод, який широко використовується в&#xA;  екології ... Інші назви цього метода, чи споріднених -&#xA;  схопити-перехопити, схопити-помітити-перехопити, помітити-перехопити,&#xA;  sight-resight, помітити-відпустити-перехопити, ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-22T08:35:33.727" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2848" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2849" CreationDate="2017-11-22T10:50:18.453" Score="9" ViewCount="8030" Body="&lt;p&gt;Якою є усталена форма родового відмінку множини до слова &lt;em&gt;«вівця»&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пономарів &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-40640475&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; тезу, що &lt;code&gt;в-&lt;/code&gt; є протетичним звуком, що є цілком очікувано. Але ніц не каже про відмінювання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різні джерела дають суперечливі пропозиції:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;овець&lt;/strong&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%C2%B2%C2%D6%DF&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник.ua&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Іменник &lt;em&gt;вівця&lt;/em&gt; в родовому відмінку множини має форму &lt;strong&gt;овець&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— сайт, який називає себе &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/morfologija_i_pravopis/vidminjuvannja_imennikiv_i_vidmini/6-1-0-94&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Офіційний сайт української мови»&lt;/a&gt; і знаходиться на Росії;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Вівців&lt;/strong&gt; (діалектне) = овець (усталене) — ще один &lt;a href=&quot;http://proridne.org/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D0%B4%D1%96%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%BD%D0%B8%D1%85%20%D1%82%D0%B0%20%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85%20%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«словник діалектних слів»&lt;/a&gt; (теж сайт чомусь на Росії)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ґуґлопошук дає &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%86%D1%8C&amp;quot;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;овець&quot; 413k&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D0%B2%D1%96%D0%B2%D0%B5%D1%86%D1%8C&amp;quot;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;вівець&quot; 4k&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D0%B2%D1%96%D0%B2%D1%86%D1%8C&amp;quot;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;вівць&quot; 4.5k&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D0%B2%D1%96%D0%B2%D1%86%D1%96%D0%B2&amp;quot;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;вівців&quot; 12.5k&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Деякі сайти використовують декілька варіантів, подеколи навіть в одній і тій само статті:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вчені з Кембриджського університету навчили &lt;strong&gt;овець&lt;/strong&gt; відрізняти обличчя людей.&lt;br&gt;&#xA;  Таким чином, вчені довели, що мозок &lt;strong&gt;вівць&lt;/strong&gt; розвинутий на рівні з мавпами — &lt;a href=&quot;http://www.agronews.ua/node/84673&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Agro News&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Запитую тому, що на мій особистий смак &lt;em&gt;«вівць»&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;«вівців»&lt;/em&gt; звучить краще, але суперечить результатам пошуку по інтернету.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-11-22T12:27:38.537" LastActivityDate="2018-03-05T21:59:14.227" Title="&quot;Овець&quot;, &quot;вівець&quot;, &quot;вівць&quot; чи &quot;вівців&quot;?" Tags="|відмінювання|іменники|чергування|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2849" PostTypeId="2" ParentId="2848" CreationDate="2017-11-22T12:03:28.400" Score="9" Body="&lt;p&gt;СУМ у прикладах подає форму &lt;strong&gt;&lt;em&gt;овець&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vivcja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вівця&lt;/a&gt;, і, жін.&#xA;  1. Невелика свійська тварина, яка дає вовну, м'ясо, молоко; самка барана. &amp;lt;...&gt; &lt;em&gt;Отари &lt;strong&gt;овець&lt;/strong&gt; сунуться по степу, неначе білі та&#xA;  чорні хмари&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, III, 1956, 314); &amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того, прикметник до &lt;em&gt;вівця&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;овечий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ovechyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Овечий&lt;/a&gt;, а, е.&#xA;  1. Прикм. до &lt;em&gt;вівця&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Відоллються вовку &lt;strong&gt;овечі&lt;/strong&gt; слізки&lt;/em&gt; (Номис, 1864, № 4099); &amp;lt;...&gt;  //  Який складається з &lt;em&gt;овець&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;На вільний&#xA;  степ, як хмара з-поза хмари, Без ліку йшло овечої отари&lt;/em&gt; (Яків&#xA;  Щоголів, Поезії, 1958, 167);&amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис&lt;/a&gt; пояснює це &lt;strong&gt;чергуванням голосних&lt;/strong&gt;, зокрема: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 8.1.: У сучасній українській мові звуки &lt;strong&gt;&lt;code&gt;о&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;е&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (у відкритих&#xA;  складах) часто чергуються з &lt;strong&gt;&lt;code&gt;і&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; (в закритих складах):&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) при словозміні: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;...&gt; 5) &lt;em&gt;вівса — овес&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вівця — овець&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вісь — осі&lt;/em&gt;; &amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Професор Ющук І.П. у &lt;a href=&quot;https://ushchuk.files.wordpress.com/2013/09/d196.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Практикумі з правопису і граматики української мови&lt;/a&gt; наводить цю ж форму, щоправда, як приклад до правила про закінчення іменників І відміни у родовому відмінку множини (§ 58 частина 3):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;...&gt; в) &lt;strong&gt;слово &lt;em&gt;вівця&lt;/em&gt; має форму &lt;em&gt;овець&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;дошка — дощок&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;em&gt;зморшка — зморщок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гра — ігор&lt;/em&gt;; &amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-05T21:59:14.227" LastActivityDate="2018-03-05T21:59:14.227" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2850" PostTypeId="2" ParentId="2845" CreationDate="2017-11-23T06:06:28.103" Score="2" Body="&lt;p&gt;В контексті цього методу &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;capture/recapture - &lt;strong&gt;зловити/повторити&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що саме повторити зрозуміло з контексту. Також є рима:)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1101" LastActivityDate="2017-11-23T06:06:28.103" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2851" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2854" CreationDate="2017-11-23T20:18:41.983" Score="12" ViewCount="4323" Body="&lt;p&gt;Перекладаю з російської таке речення : &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;При повороте элемента...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;переклав як &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;При повороті елемента...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;але засумнівався, так як також зустрічав форму родового відмінку з закінченням на &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%E5%EB%E5%EC%E5%ED%F2&amp;amp;x=0&amp;amp;y=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Slovnyk.ua&lt;/a&gt; наводить обидва варіанти, тому буду вдячний за роз'яснення. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="902" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:53:48.693" LastActivityDate="2022-09-02T18:31:06.913" Title="Як правильно - &quot;елемента&quot; чи &quot;елементу&quot;?" Tags="|from-russian|відмінювання|родовий-відмінок|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2852" PostTypeId="2" ParentId="2851" CreationDate="2017-11-23T21:43:28.347" Score="3" Body="&lt;p&gt;Конкретна річ - -а, абстрактна - -у. Я гадаю, у вас тут значення конкретне, тому «елемента». &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1212" LastActivityDate="2017-11-23T21:43:28.347" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2853" PostTypeId="1" CreationDate="2017-11-24T05:39:22.837" Score="11" ViewCount="614" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Відповідна стаття у вікіпедії називається &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BC%D0%BF%D1%96%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B5_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Емпіричне правило&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Емпіричне правило — це широко використовуваний принцип, що не має на меті бути повністю точним для будь-якої ситуації. Це проста у вивченні та застосуванні процедура для обчислення чи пригадування певного значення.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Перекладач Google дає &lt;em&gt;практичне правило&lt;/em&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=thumb&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;e2u&lt;/a&gt; - практичне (приблизне, грубе) правило, ме́тод спроб і по́ми́лок, куста́рний спо́сіб.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вважається, що англійський вираз, який дослівно перекладається як &lt;em&gt;правило кавурника&lt;/em&gt;, походить від звички майстрів використовувати для вимірів ширину свого великого пальця замість точних інструментів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якійсь фразеологізм для цього виразу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2017-11-24T09:03:06.883" LastActivityDate="2020-06-04T09:36:18.917" Title="Як перекласти «Rule of thumb»" Tags="|переклад|from-english|фразеологізми|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2854" PostTypeId="2" ParentId="2851" CreationDate="2017-11-24T11:25:37.583" Score="11" Body="&lt;p&gt;Процитую допис &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D1%87%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%87%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%83_%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%BE%D1%97_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8#.D0.97.D0.B0.D0.BA.D1.96.D0.BD.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D1.8F_-.D0.B0.2C_-.D1.8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Родовий відмінок однини іменників чоловічого роду другої відміни&lt;/a&gt;&quot;  з вікіпедії.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Закінчення &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви осіб, власні імена та прізвища, а також персоніфіковані&#xA;предмети та явища ( учителя, Андрія)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви тварин і дерев (вовка, дуба)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви предметів та архітектурних деталей (олівця, карниза)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви населених пунктів та планет (Харкова, Юпітера)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Інші географічні назви з наголосом у родовому відмінку на кінцевому&#xA;складі, а також із суфіксами присвійності &lt;code&gt;-ов&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ів&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;-єв&lt;/code&gt;), &lt;code&gt;-ин&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;-їн&lt;/code&gt;)  (Дністра, Любичіва)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви мір довжини, ваги, часу тощо; назви грошових знаків; числові&#xA;назви (місяця, процента, тижня, карбованця, мільйона )&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви місяців і днів тижня (вівторка, жовтня)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви машин та їх деталей (комбайна, мотора)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Терміни іншомовного походження, які означають &lt;strong&gt;елементи будови чогось&lt;/strong&gt;, конкретні предмети, геометричні фігури та їх частини, а також українські за походженням суфіксальні слова-терміни  (атома, ромба, іменника)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Закінчення &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ю&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Речовини, маси, матеріали  (азоту, гіпсу, льоду)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Збірні поняття, а також назви сортів плодових дерев. Сюди належать назви кущових і трав'янистих рослин (атласу, пролетаріату, бузку)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви будівель, споруд (ґанку, магазину)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви установ, закладів, організацій (інституту, штабу)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Переважна більшість слів зі значенням місця, простору тощо, а також&#xA;їх зменшені форми на &lt;code&gt;-к&lt;/code&gt; (лугу, майдану, світу)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Явища природи (вогню, вітру)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви почуттів ( гніву, жалю)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви процесів, станів, властивостей, ознак, формацій, явищ&#xA;суспільного життя, &lt;strong&gt;загальних і абстрактних понять&lt;/strong&gt; (бігу, світогляду, шуму) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Терміни іншомовного походження, що означають фізичні або хімічні процеси, частину площі й т. ін., а також літературознавчі терміни (синтезу, сюжету)&#xA;Назви ігор, танців та абстрактних творів мистецтва (музичних, кінематографічних)  ( вальсу, волейболу)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Більшість складних безсуфіксних слів (крім назв істот) (манускрипту, водогону)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Переважна більшість префіксальних іменників із різними значеннями&#xA;(крім назв істот) (вислову, побуту)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви річок, озер, гір, островів, півостровів, країн, областей,&#xA;штатів і т. ін.  (Амуру, Алжиру)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там же знаходимо прямою мовою&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;елемента&lt;/strong&gt; (конкретне) — &lt;strong&gt;елементу&lt;/strong&gt; (абстрактне)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Контекст&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ядро атома складається з протонів (число яких відповідає атомному&#xA;числу хімічного &lt;strong&gt;елемента&lt;/strong&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зв'язок моральних норм з реальною практикою людського життя випливає також і з тієї обставини, що нормою називається, крім відповідного &lt;strong&gt;елементу&lt;/strong&gt; свідомості, ще й просто певний середній випадок або показник, певна усталена риса того чи іншого об'єктивного масового явища або процесу.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2018-08-23T06:40:57.000" LastActivityDate="2018-08-23T06:40:57.000" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2855" PostTypeId="2" ParentId="2813" CreationDate="2017-11-26T00:21:01.983" Score="10" Body="&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%96%D0%B4_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;З родом іменника&lt;/strong&gt; узгоджує свої родові закінчення залежний від нього &lt;strong&gt;прикметник у широкому розумінні&lt;/strong&gt; (білий, цей, один) та&#xA;  дієслово — у минулому часі й умовному способі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У СУМі знаходимо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dytyna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДИТИ́НА&lt;/a&gt;, и, &lt;strong&gt;жін&lt;/strong&gt;. (мн. діти, ей). 1. Маленька дівчинка або&#xA;  маленький хлопчик.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ljudyna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЛЮДИ́НА&lt;/a&gt;, и, &lt;strong&gt;жін&lt;/strong&gt;. 1. Одиничне до люди&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, коли з контексту незрозуміла стать, треба казати&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одна (дитина, &lt;em&gt;ж.р.&lt;/em&gt;) з дітей&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одна (людина, &lt;em&gt;ж.р.&lt;/em&gt;) з людей&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А коли ж напевно відома стать, то повні версії будуть такі&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Один (хлопчик, &lt;em&gt;ч.р.&lt;/em&gt;) з дітей&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одна (дівчинка, &lt;em&gt;ж.р.&lt;/em&gt;) з дітей&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Один (чоловік, &lt;em&gt;ч.р.&lt;/em&gt;) з людей  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одна (жінка, &lt;em&gt;ж.р.&lt;/em&gt;) з людей&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D1%81_%D1%85%D0%BB%D0%BE%D0%BF%D1%87%D0%B8%D0%BA%D0%B0_%D1%82%D0%B0_%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цікава цитата&lt;/a&gt; з Вікіпедії з узгодженням родів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У містера Сміта двоє дітей. &lt;strong&gt;Хоча б одна (&lt;em&gt;ж.р.&lt;/em&gt;) дитина (&lt;em&gt;ж.р.&lt;/em&gt;) — хлопчик (&lt;em&gt;ч.р.&lt;/em&gt;).&lt;/strong&gt; Яка&#xA;  ймовірність того, що обидві дитини хлопчики?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-26T00:21:01.983" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2856" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2881" CreationDate="2017-11-26T10:42:32.817" Score="9" ViewCount="2121" Body="&lt;p&gt;Гугл за пошуковим рядком &quot;найбагатший чи найбагатіший&quot; прямим  текстом &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D1%88%D0%B8%D0%B9%20%D1%87%D0%B8%20%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%88%D0%B8%D0%B9&amp;amp;ie=utf-8&amp;amp;oe=utf-8&amp;amp;client=firefox-b-ab&amp;amp;gfe_rd=cr&amp;amp;dcr=0&amp;amp;ei=g5IaWuvMD6Xi8Ae29x8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Можливо, ви мали на увазі: найбагатший чи &lt;strong&gt;найбагатший&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З ним погоджується ТСН,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Десятку &lt;strong&gt;найбагатших&lt;/strong&gt; людей України вкотре очолив одіозний Ренат&#xA;  Ахметов. Видання &quot;Фокус&quot; оприлюднило список ста &lt;strong&gt;найбагатших&lt;/strong&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;спираються на дані американського фінансового журналу «Forbes», який&lt;br&gt;&#xA;  публікує, починаючи з 1987 року, щорічний список &lt;strong&gt;найбагатших&lt;/strong&gt; людей&lt;br&gt;&#xA;  світу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;та багато інших.  Але в німецькому Вікшионарі чогось &lt;a href=&quot;https://de.wiktionary.org/wiki/Flexion:%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відмінюють&lt;/a&gt; слово &lt;strong&gt;найбагатіший&lt;/strong&gt;. Також бачив  у І. Нечуй-Левицького&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Єремія був &lt;strong&gt;найбагатіший&lt;/strong&gt; за всіх магнатів, гордий та високодумний&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та й &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?client=firefox-b-ab&amp;amp;dcr=0&amp;amp;q=%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%88%D0%B8%D0%B9&amp;amp;nfpr=1&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiA482zgtzXAhWCbZoKHfiqBREQvgUIIygB&amp;amp;biw=1465&amp;amp;bih=769&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в інтернеті вистачає&lt;/a&gt; використання слова &lt;strong&gt;найбагатіший&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому &lt;strong&gt;найбагатший&lt;/strong&gt; — правильна форма? Чим обумовлене вживання форми &lt;strong&gt;найбагатіший&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-01-02T11:09:56.170" LastActivityDate="2018-01-02T11:09:56.170" Title="Як правильно - &quot;найбагатший&quot; чи &quot;найбагатіший&quot;?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2857" PostTypeId="2" ParentId="2829" CreationDate="2017-11-27T01:07:02.507" Score="4" Body="&lt;p&gt;I can add to Andrii's comment that native speakers often use 12-hour time omitting part of a day. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For example (omited part in &quot;[]&quot;): &lt;strong&gt;шоста година [вечора]&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;It's 6 o'clock [in the evening]&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You can use this form when there's no need to specify if it's am or pm.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1215" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-09T11:59:28.097" LastActivityDate="2018-04-09T11:59:28.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2858" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2859" CreationDate="2017-11-28T22:39:12.903" Score="17" ViewCount="10105" Body="&lt;p&gt;Я звик використовувати спонукальне &amp;quot;&lt;strong&gt;давайте&lt;/strong&gt;&amp;quot;/ &amp;quot;&lt;strong&gt;давай&lt;/strong&gt;&amp;quot; у російськомовному побуті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Давай&lt;/strong&gt; (зробімо) ревью.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Давай&lt;/strong&gt; глянеш код&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Давай&lt;/strong&gt; спробуємо  ось так, а якщо не спрацює ...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Давайте&lt;/strong&gt; не будемо (переходити на особистості)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Давайте&lt;/strong&gt; працювати [&lt;em&gt;т.т. припиняємо галасувати і починаємо працювати&lt;/em&gt;]&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але є одне але - слів &amp;quot;&lt;strong&gt;давайте&lt;/strong&gt;&amp;quot;/ &amp;quot;&lt;strong&gt;давай&lt;/strong&gt;&amp;quot; немає в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До гурту можна звернутися &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/numo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нумо&lt;/a&gt;&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;НУМО 1, виг. Уживається при звертанні до багатьох осіб як спонукання,&#xA;заохочення до спільної дії. — Та годі вам клопотатись! Нумо&#xA;вечеряти!.. (Марко Вовчок, I, 1955, 205);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Воно, як на мене, складає враження занадто емоційного і пафосного заклику. Згадується відоме: &amp;quot; Нумо, браття!&amp;quot;. Мені хочеться чогось буденного.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є ще &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghajda&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;гайда&lt;/a&gt;&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ГА́ЙДА, виг., у знач. присудк. сл., розм. Уживається як заклик,&#xA;спонукання іти куди-небудь: ідіть, ходім. — Гайда, діти! погасав&#xA;Каганець козачий! (Тарас Шевченко, I, 1951, 130);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей заклик можна використати до однієї людини, але фокус лише на фізичному переміщенні. І та сама проблема більшої емоційності ніж хочеться.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Власне моє питання - які найближчі еквіваленти є в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2023-01-10T15:32:59.840" LastActivityDate="2023-06-24T12:42:08.103" Title="Як перекласти з російської спонукальне &quot;давай&quot;/&quot;давайте&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|росіянізм|розмовна-українська|наказовий-спосіб|" AnswerCount="6" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2859" PostTypeId="2" ParentId="2858" CreationDate="2017-11-29T09:56:39.237" Score="19" Body="&lt;p&gt;На відміну від російської мови, українська має окрему форму дієслова для наказового способу першої особи множини. Її треба використовувати замість рос. &quot;давайте&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Зробімо&lt;/strong&gt; рев'ю.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Поглянь&lt;/strong&gt; на код (наказовий спосіб 2 особа, однина. Тут і в російській, як на мене, &quot;давай&quot; зайве, можна просто рос. &quot;Посмотри код&quot;) &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Спробуймо&lt;/strong&gt; ось так, а якщо не спрацює ...&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Не &lt;strong&gt;переходьмо&lt;/strong&gt; на особистості&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Працюймо&lt;/strong&gt; (хоча трохи природніше буде з &quot;годі теревенити/байдикувати&quot; поряд)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо не впевнені, як утворити цю форму, скористайтеся, наприклад, сайтом &lt;a href=&quot;http://slovnyk.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://slovnyk.ua&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Докладніша стаття: &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/165.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://mova.kreschatic.kiev.ua/165.htm&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &quot;нумо&quot;: не сказав би, що воно пафосне, але так, значно емоційніше за рос. &quot;давайте&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2017-11-29T09:56:39.237" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2860" PostTypeId="2" ParentId="2833" CreationDate="2017-11-29T22:12:23.080" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коцюба́&lt;/strong&gt; або кочерга́ — знаряддя у вигляді насадженого на держак залізного прута з розплесканим загнутим кінцем для перемішування палива, прочищення колосників в печі й вигрібання з неї жару, попелу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У сучасній українській мові слова «&lt;strong&gt;коцюба&lt;/strong&gt;» і «кочерга» вважають синонімами&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kocjuba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[8]&lt;/a&gt;. Проте, у деяких місцевостях України вони мають різні значення. Слово «&lt;strong&gt;коцюба&lt;/strong&gt;» має дві версії походження. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з першою, &lt;em&gt;воно є запозиченням з тюркських мов&lt;/em&gt;, пор. чаг. косагу, казах. косау («палиця, якою мішають вогонь»), тур. kusku («лом»), кирг. козо. Джерело цієї версії - Етимологічний словник української мови у 7 томах. К.: Наукова думка, 1982 - 2009. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За другою, &lt;em&gt;воно питомо слов'янське і споріднене&lt;/em&gt; зі словами коцюбити, &lt;strong&gt;коцюрбити&lt;/strong&gt;, коцюбнути, коцюрга (палиця)&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/24403-kocjurgha.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[12]&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;коцюрба&lt;/strong&gt; (черемха)&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/24402-kocjurba.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[13]&lt;/a&gt;: тоді її тлумачать як «гнута», «викривлена».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(с) &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%86%D1%8E%D0%B1%D0%B0_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%80%D1%8F%D0%B4%D0%B4%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wiki&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2017-11-29T22:12:23.080" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2861" PostTypeId="2" ParentId="2856" CreationDate="2017-12-01T00:47:35.873" Score="0" Body="&lt;p&gt;По-перше, google, ТСН, вікіпедія не є авторитетними джерелами, коли мова йде про перевірку на правопис або існування слова. Для даної цілі слугують орфографічні словники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-друге, вам варто було б повторити правила утворення ступенів порівняння прикметників. Правила кажуть, що вищий та найвищий ступінь утворюється шляхом додавання суфікса &lt;strong&gt;&quot;-іш-&quot;&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;&quot;-ш-&quot;&lt;/strong&gt; до основи. Тому нормативними є обидві форми, які, проте, можуть відрізнятися семантично (як, наприклад, &lt;em&gt;найстаріший&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;найстарший&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;P.S.&lt;/strong&gt; Я виступаю за закриття даного питання, оскільки, на мій погляд, воно не несе академічної цінності та не проявило елементарних дослідницьких дій з боку автора.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1177" LastActivityDate="2017-12-01T00:47:35.873" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2862" PostTypeId="1" CreationDate="2017-12-01T06:13:07.970" Score="12" ViewCount="220" Body="&lt;p&gt;Голлівудські режисери на зйомках часто кричать у гучномовець слова &lt;em&gt;action&lt;/em&gt; на початку зйомки сцени чи дубля, а також &lt;em&gt;cut&lt;/em&gt;, коли зйомку завершено. Російські режисери (та українські російськомовні) кричать &lt;em&gt;мотор&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є усталені українські відповідники? Просто, на жаль, почути україномовного режисера - це наразі рідкість.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2017-12-01T07:19:48.257" LastActivityDate="2018-01-11T14:04:55.013" Title="Аналог англійським &quot;action&quot; та &quot;cut&quot; у кінематографі" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2864" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2865" CreationDate="2017-12-04T08:36:55.090" Score="9" ViewCount="532" Body="&lt;p&gt;Сьогодні довелось написати фразу: &lt;em&gt;відносна вологість 25%, а має бути 40%-70%&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але тут я не певен, що я правильно розставив знаки відсотків, можливо треба інакше&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;40-70% &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;40%-70% &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;40-70%%&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2017-12-04T12:39:23.937" LastActivityDate="2017-12-04T20:30:49.030" Title="Де ставити знак відсотків тут &quot;40-70&quot;" Tags="|пунктуація|типографіка|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2865" PostTypeId="2" ParentId="2864" CreationDate="2017-12-04T20:30:49.030" Score="4" Body="&lt;p&gt;Одразу чесно скажу, не можу віднайти весь мережевного &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D1%96_%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДСТУ&lt;/a&gt; на затвердженому іменці. Але деякі посилання на нього маються &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9E%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на Вікіпедії&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Відповідно до пункту 6.15 ДСТУ 3651.1-97 позначення одиниці треба розташовувати в одному рядку з числовим значенням величини, без перенесення на наступний рядок. Між числом і позначенням одиниці залишають проміжок. Тому потрібно писати 15 °C, 20 %, 130 К, 5 м.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Себто між числами та знаком &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%96%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нерозривний проміж&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також зазначу вид вживу Вікіпедією проміжку чогось&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Тире ставиться між двома чи кількома словами для позначення діапазону («від… до»):&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;просторового: &lt;em&gt;Переліт Одеса — Київ; рухатись шляхом Львів — Київ — Харків&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;часового: &lt;em&gt;Хрестові походи XI—XIII століть; План на січень — березень&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кількісного: &lt;em&gt;Рукопис обсягом десять — дванадцять сторінок&lt;/em&gt; (те ж саме цифрами: &lt;em&gt;10—12&lt;/em&gt;); &lt;em&gt;Вантаж масою 300—500 кілограмів&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;5—7-річна програма&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо між двома числами, що стоять поруч, можна за змістом вставити не слова «від… до», а слово &lt;em&gt;або&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;чи&lt;/em&gt;), то вони поєднуються дефісом: &lt;em&gt;Буде у відрядженні пʼять-шість днів&lt;/em&gt; (але при цифровому позначенні ставиться тире: &lt;em&gt;5—6 днів&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Тире ставиться між двома або кількома власними назвами, сукупністю яких називається вчення, теорія, науковий закон тощо: &lt;em&gt;закон Бойля — Маріотта&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Матч «Динамо» — «Шахтар»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Тире ставиться між окремими словами для показу внутрішнього звʼязку між ними: &lt;em&gt;Конференція «Архітектура — людина — навколишнє середовище»&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Учора — сьогодні — завтра&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;«Міс Усесвіт — 2006»&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;«Повернення Мухтара 1—2»&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;«Мухтар-2»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Себто для точного &lt;em&gt;від чогось до чогось&lt;/em&gt; є тире, а для неточності є дефіс.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Удвоєння знаків чи скорочень не зутрічав на затвердженому рівні чи як вживу. Тільки загальновідоме &lt;em&gt;рр.&lt;/em&gt;, що, схоже, було скальковано з московського &lt;em&gt;гг.&lt;/em&gt;. Тому правильно допустимо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;40 % — 70 %&lt;br&gt;&#xA;  40—70 %&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Другий спосіб краще з погляду обʼєму, тому використовують частіше. Також таке собі уникнення проблем двякості штибу &lt;em&gt;віднімання&lt;/em&gt;, де вид числа обовʼязковий.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось щодо ДСТУ знакопису вельми слабкий, а мітка стоїть. Тому лиш зазначу, &lt;a href=&quot;//ilyabirman.ru/meanwhile/all/spaces/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;деякі&lt;/a&gt; пропонують зміну відстані між знаками чи розміру проміжа і так вживати. Себто зробити свій набір пояснених правил знакопису й слідувати їм.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2017-12-04T20:30:49.030" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2866" PostTypeId="2" ParentId="2862" CreationDate="2017-12-07T18:11:56.183" Score="3" Body="&lt;p&gt;Буквальний переклад тут звичайно не підходить, мій варіант був би:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;cut! == знято!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;action! == поїхали! мотор! (або й просто) почали!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;на громадському тв знайшовся ще варіант &lt;em&gt;пішов&lt;/em&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=gNKwFHRUODs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(За лаштунками проекту ДЕІНДЕ «Vivienne Mort» 1:18)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1355" LastEditorUserId="1355" LastEditDate="2018-01-11T14:04:55.013" LastActivityDate="2018-01-11T14:04:55.013" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2868" PostTypeId="1" CreationDate="2017-12-11T13:13:06.960" Score="13" ViewCount="1070" Body="&lt;p&gt;Does Ukrainian language have an online dictionary that records slang, tech terms, new words, simplified words, etc.? Something like Urban Dictionary perhaps?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи має українська мова онлайн словник, який записує сленг, технічні терміни, нові слова, спрощені слова та інші? Можливо, щось на зразок Urban Dictionary?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;EDIT:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I just found &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://slovotvir.org.ua&lt;/a&gt; from this &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/229&quot;&gt;question&lt;/a&gt;, but it relies on Facebook for adding words and hence slow and labor intensive.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я знайшов &lt;a href=&quot;http://slovotvir.org.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://slovotvir.org.ua&lt;/a&gt; з цього &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/229&quot;&gt;question&lt;/a&gt;, але він спирається на Facebook для додавання слів, що є повільно та трудомістко.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The same question has a link to &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/about/Pages/default.aspx&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;NASU Institute of Ukrainian Language&lt;/a&gt;, which appears to be a soviet-style state owned bureaucracy. It would take it a century to map existing words, not to mention bridge the gap between new words as they appear in English and other languages and Ukrainian in real time.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те саме питання має посилання на [Інститут української мови НАН України] (&lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/about/Pages/default.aspx&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/about/Pages/default.aspx&lt;/a&gt;), який, здається, є державною у радянському стилі бюрократією. Це займе століття для запису існуючих слів, не кажучи вже про те, щоб подолати розрив між новими словами, як вони з'являються в англійській та інших мовах та українською мовою в реальному часі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is there something that has the same efficiency as Urban Dictionary where anyone can add a word in less than a minute like screens below and either Google do the sorting and ranking like Urban Dictionary or have own ranking system?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є щось, що має таку ж ефективність, як Urban Dictionary, де кожен може додати слово менш ніж за хвилину, як на екранах нижче, та Google робить сортування та рейтинг, також як Urban Dictionary, або має власну систему рейтингу?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/K8cbb.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/K8cbb.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/NDR2V.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/NDR2V.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="788" LastEditorUserId="788" LastEditDate="2017-12-11T13:36:38.760" LastActivityDate="2022-09-09T16:22:52.260" Title="Does Ukrainian language have an equivalent of Urban Dictionary?" Tags="|терміни|неологізми|сленг|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2869" PostTypeId="2" ParentId="2868" CreationDate="2017-12-11T13:23:59.090" Score="8" Body="&lt;p&gt;Yes, it does / Так, має:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://myslovo.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://myslovo.com/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Any user can add their own words there / Його наповнюють користувачі, й ви можете самостійно додавати туди слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/uXCdw.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/uXCdw.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Here's the page to add your own words / Ось сторінка &lt;a href=&quot;http://myslovo.com/?page_id=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;додавання слів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/9CqAz.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/9CqAz.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-02T08:43:29.180" LastActivityDate="2018-07-02T08:43:29.180" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2870" PostTypeId="1" CreationDate="2017-12-15T07:26:52.240" Score="8" ViewCount="174" Body="&lt;p&gt;Давно вже точаться суперечки як перекласти з російської &lt;em&gt;утренник&lt;/em&gt;. Я подивися, що англійською це зазвичай перекладають як &lt;em&gt;matinee&lt;/em&gt;. Походить це слово з французької:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;matin    --&amp;gt;    matinée    --&amp;gt;   matinee&#xA;ранок           ранок&#xA;                (як період &#xA;                активності)&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені цікаво чи є в українською мовою переклад для ранку як для пероду активності. Це буде &lt;em&gt;ранкування&lt;/em&gt; чи як? Чи є загальне правило такого словотворення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2017-12-23T03:54:34.023" Title="Як перекласти &quot;matinée&quot; з французької" Tags="|словотворення|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2871" PostTypeId="2" ParentId="2870" CreationDate="2017-12-20T17:17:56.030" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Можливо спробувавти перекласти як &lt;strong&gt;ранковик&lt;/strong&gt;? нажаль не можу обгрунтувати докладно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="278" LastActivityDate="2017-12-20T17:17:56.030" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2873" PostTypeId="2" ParentId="2870" CreationDate="2017-12-23T03:54:34.023" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ranok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; в 11 томах. — Том 8, 1977. — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/p/8/451/1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сторінка 451.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Публічне ранкове зібрання, де виконуються літературні, музичні та інші твори. &lt;em&gt;Полтавське громадянство влаштовувало недільні літературні ранки для бідного населення і для учнів&lt;/em&gt; (Збірник про Кропивницького, 1955, 312).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/html/announcement.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D1%83%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Утренник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;(&lt;em&gt;театральне&lt;/em&gt;) ранок, ранковий спектакль:&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;детский утренник — дитячий ранок.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Порівняйте.&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/questions/814/&quot;&gt;Вечір.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Від себе.&lt;/em&gt; Є &lt;em&gt;вечірка&lt;/em&gt;, себто пестливе від &lt;em&gt;вечір&lt;/em&gt;. Тому ніц не заважає зробити &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ranochok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;раночок&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2017-12-23T03:54:34.023" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2874" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2879" CreationDate="2017-12-24T11:15:24.367" Score="10" ViewCount="367" Body="&lt;p&gt;Гомер. Іліада. Переклад Бориса Тена - Борис Тен (переклад з давньогрецької), 1978 - Харків: Фоліо, 2006. - 416 с.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;290] Хай списоборцем його вічносущі &lt;strong&gt;богове&lt;/strong&gt; створили,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;291] Та чи на те, щоб усіх він поганими лаяв словами?»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Потім:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;281] Щоб у перших рядах і в останніх &lt;strong&gt;синове&lt;/strong&gt; ахеїв&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;282] Слово розчути могли і слушну пораду збагнути.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробував декілька запитів у ґуґлі, але не можу знайти нічого притомного.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можете, будь ласка, пояснити, що це за така форма називного відмінку у множині, яка виглядає як кличний?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:24:29.247" LastActivityDate="2018-06-12T12:32:06.830" Title="&quot;Богове&quot;, &quot;синове&quot; як називний відмінок множини. Що за форма?" Tags="|кличний-відмінок|керування-відмінками|число|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2875" PostTypeId="1" CreationDate="2017-12-25T18:05:41.483" Score="2" ViewCount="93" Body="&lt;p&gt;Джерело: В.Шекспір. Твори в шести томах: Том 5. К.: Дніпро, 1986. 696 с. - С.: 235-343. Переклад М. Рильського:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Едгар&lt;/strong&gt;  &lt;em&gt;Пілікок&lt;/em&gt; сидів на &lt;em&gt;Пілікокській&lt;/em&gt; горі. Ух, ух, ух!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Блазень&lt;/strong&gt;  Ця  ніч холодна  всіх  нас  оберне  на  дурнів  та&#xA;  шаленців біснуватих.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На перший погляд, ґуґл нічого не знає про це слово, видає німецький і білоруський переклади Шекспіра.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В ориґіналі написано таке: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Edg.&lt;/strong&gt; Pilicock sat on Pilicock hill; — Haloo, loo, loo.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходить так, що замість перекласти Рильський просто транслітерував цю власну назву, чому?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T11:57:21.680" LastActivityDate="2018-04-05T11:57:21.680" Title="Що за Пілікок сидить на Пілікокській горі?" Tags="|переклад|from-english|власні-назви|іноземні-імена|невідоме-слово|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2876" PostTypeId="2" ParentId="2875" CreationDate="2017-12-25T18:41:32.707" Score="3" Body="&lt;p&gt;Якшчо точніше, то пйеса &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BB%D1%8C_%D0%9B%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Король Лір&lt;/a&gt;, четверта сцена, третьої дії. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://nfs.sparknotes.com/lear/page_164.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оріґінал&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Pillicock sat on Pillicock hill. Alow, alow, loo, loo!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пояснення&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;pillicock = penis — прутень;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;pillicock hill = vulva — піхва;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доповнення через онову автором запитання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перекладач міг цілком обіграти українського штибу &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І встромив кінь свою головіньку в колодязь за водою. Сьорб, сьорб!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але схоже він так не міг, бо то були радянські часи&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;К.: Дніпро, 1986. 696 с. - С.: 235-343. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже прояв націяльного чи чогось некультурного, скоріш за все, було під цензурою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2017-12-25T22:41:04.860" LastActivityDate="2017-12-25T22:41:04.860" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2877" PostTypeId="2" ParentId="2875" CreationDate="2017-12-25T18:57:16.870" Score="1" Body="&lt;p&gt;Знайшов, як це написано в ориґіналі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;EDGAR&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Pillicock&lt;/em&gt; sat on &lt;em&gt;Pillicock&lt;/em&gt; hill. Alow, alow, loo, loo!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а тоді знайшов і &lt;a href=&quot;http://citeseerx.ist.psu.edu/viewdoc/download?doi=10.1.1.874.4521&amp;amp;rep=rep1&amp;amp;type=pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дослідження&lt;/a&gt; етимолоґії цього слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Автор каже, що навіть Оксфордський словник анґлійської мови (ОСАМ) не може надати достатньо переконливої етимолоґії цього слова, хоч і каже, що це пеніс/прутень.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Незважаючи на це, дослідник все-таки схиляється до думки, що це все має сексуальний підтекст, бо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;the first record of the vulgar sense of cock in the OED is 1616 (1972 Supplement), it is tempting to suppose that this sense may have been in use considerably earlier and thus that the specific form of pillicock has been influenced by folk etymology&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад: перше вульґарне застосування слова &quot;cock&quot; у ОСАМ датується 1616 роком (видання 1972 року), і дуже хочеться припустити, що цей смисл цього слова був у вжитку значно раніше, а тому окремі форми слова &quot;pillicock&quot; зазнали впливу народної етимолоґії&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і потім:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The fifteenth-century lyric, &quot;I have a Gentle Cock&quot; (Robbins&#xA;  1952:41-42) seems to imply this sense: &quot;&amp;amp; euery ny&amp;zcy;t he perchit hym&#xA;  / in myn ladyis chaumbyr&quot; (19-20). The sexual voracity of the cock&#xA;  was proverbial in the fourteenth century; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад: слова пісні 15 сторіччя &quot;I have a Gentle Cock&quot; (Robbins&#xA;1952:41-42), здається, мають саме це значення:&quot;&amp;amp; euery ny&amp;zcy;t he perchit hym&#xA;/ in myn ladyis chaumbyr&quot; (19-20). Сексуальна ненажерливість півня мала крилате значення у 14 сторіччі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому можемо вважати, хоч і з певними засторогами, що, як і написав follower:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;pillicock = penis — прутень; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;pillicock hill = vulva — піхва;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це підтверджується і контекстом. Король Лір перед цим каже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Батьки Самі потвор нещасних породили&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тоді Едгар відповідає фразою про прутні й піхви (або хтозна що ще).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2017-12-25T18:57:16.870" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2878" PostTypeId="2" ParentId="2874" CreationDate="2017-12-26T12:30:03.667" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не маю часу належно оформити відповідь. Але знайшов посилання на панове, кумове, братове в українського класика Б.Лепкого. По суті, це кличний відмінок множини. Ось &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t2374.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обговорення панове та решти слів&lt;/a&gt;. Читайте останній допис на тій сторінці. Наведені приклади у тому дописі також свідчать про називний відмінок, який там названий номінативною формою. Тобто це не винахід Тена.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastEditorUserId="299" LastEditDate="2017-12-26T19:10:42.650" LastActivityDate="2017-12-26T19:10:42.650" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2879" PostTypeId="2" ParentId="2874" CreationDate="2017-12-27T08:54:38.833" Score="9" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Наші іменники, створені волею Зевса і Гери,&lt;br /&gt;&#xA;Різними суфіксами прикрашає народ працелюбний;&lt;br /&gt;&#xA;Ніби віночок вдягає на слово, щоб слово блищало,&lt;br /&gt;&#xA;Навіть щоб боги побачили ті, що живуть на Говерлі.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Йменники, що позначають слова чоловічого роду,&lt;br /&gt;&#xA;У множині що знаходяться і в називному відмінку,&lt;br /&gt;&#xA;Можуть отримувать суфікси &lt;code&gt;-ов-&lt;/code&gt;, зокрема, в діалектах —&lt;br /&gt;&#xA;Як-то: &amp;quot;сино́ве, брато́ве, пано́ве, кумо́ве, свато́ве&amp;quot;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Цей феномен є відомим у славній еллінській науці;&lt;br /&gt;&#xA;Він, зокрема, розглядався Степаном Бевзенком,&lt;br /&gt;&#xA;Що проспівав у своїй видатній науковій роботі&lt;/em&gt; &lt;sup&gt;&lt;strong&gt;(1)&lt;/strong&gt;&lt;/sup&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Славу і честь і потужну осанну цьому феномену:&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Множина&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Із діалектних форм наз. відм. множини вкажемо на поширені, хоч і обмежено, в карпатських і в ряді інших південно-західних говорів форми іменників чоловічого роду &lt;strong&gt;з флексією &lt;code&gt;-ове&lt;/code&gt;, перенесеної з колишніх &lt;code&gt;-й-&lt;/code&gt; основ&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;сино́ве, брато́ве, пано́ве, кумо́ве, свато́ве, сус'ідове&lt;/em&gt; та ін.; &lt;em&gt;вірло́ве&lt;/em&gt;&#xA;(орли), &lt;em&gt;вітро́ве, дошчо́ве&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;strong&gt;(1)&lt;/strong&gt;&lt;/sup&gt; Бевзенко С.П. &lt;strong&gt;«Українська діалектологія»&lt;/strong&gt; (стор. 102)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://documents.tips/documents/-55721248497959fc0b905bb1.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;переглянути (DocSlide)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://studfiles.net/preview/5550387/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;скачувати (PDF)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2017-12-27T14:26:38.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2880" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5527" CreationDate="2017-12-27T15:59:45.540" Score="9" ViewCount="370" Body="&lt;p&gt;З англійського &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/entity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікісловника&lt;/a&gt; можна дізнатися, що англійське слово &quot;entity&quot; може бути перекладено українською двома способами: як &quot;об’єкт&quot; і як &quot;сутність&quot;, залежно від відтінку значення. Чи можу я перекласти &quot;entity&quot; як &quot;сутність&quot; в контексті програмування?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В англійській термінології комп’ютерних наук спочатку слово &quot;object&quot; використовувалося так само, як і в інших сферах науки - для позначення якоїсь абстрактної речі, але в 90-х роках слово &quot;object&quot; було загарблене концепцією &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1&amp;#39;%D1%94%D0%BA%D1%82%D0%BD%D0%BE-%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%94%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B5_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;об’єктно-орієнтованного програмування&quot;&lt;/a&gt; (ООП) для специфічного для ООП терміну, тож для позначення об’єктів поза концепцією ООП часто використовують слово &quot;entity&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українська Вікіпедія на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%82%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сторінці &quot;сутність&quot;&lt;/a&gt; розповідає лише про філософські значення цього слова, але програмістська &quot;сутність&quot; зустрічається, наприклад, в статті про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D1%8C_%C2%AB%D1%81%D1%83%D1%82%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C_%E2%80%94_%D0%B7%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D0%B7%D0%BE%D0%BA%C2%BB&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;модель «сутність-зв'язок»&lt;/a&gt;. Наскільки цей переклад доречний?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1383" LastActivityDate="2019-02-26T08:11:14.447" Title="Як перекласти українською слово &quot;entity&quot; в значенні &quot;об’єкт, але не зовсім&quot; в контексті програмування?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2881" PostTypeId="2" ParentId="2856" CreationDate="2018-01-02T11:08:12.970" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/226&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Правопис наростків — § 20&lt;sub&gt;32&lt;/sub&gt;&lt;/a&gt; — ПП 1928&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;-ІШИЙ&lt;/b&gt;, &lt;b&gt;-ШИЙ&lt;/b&gt; &lt;i&gt;32.&lt;/i&gt; У 2 ступені, прикметників пишемо &lt;b&gt;-іший&lt;/b&gt; (а не &lt;b&gt;-ійший&lt;/b&gt;, &lt;b&gt;-іщий&lt;/b&gt;): &lt;i&gt;стар&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;мил&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;добр&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;весел&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;сильн&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;гаряч&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про &lt;strong&gt;-ший&lt;/strong&gt; після приголосних (&lt;b&gt;-дший.&lt;/b&gt; &lt;b&gt;-тший&lt;/b&gt; і т. ін.) див. &lt;i&gt;§ 16&lt;sub&gt;3&lt;/sub&gt;&lt;/i&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/184&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зміни приголосних при збігові їх — § 16&lt;sub&gt;3&lt;/sub&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;2 ступінь прикметн.&lt;/b&gt; &lt;i&gt;3.&lt;/i&gt; У 2 ступені прикметників (прислівників), коли до пня додається наросток &lt;b&gt;-ший&lt;/b&gt; (&lt;b&gt;-ше&lt;/b&gt;, &lt;b&gt;-ша&lt;/b&gt;), то &lt;b&gt;з&lt;/b&gt; + &lt;b&gt;ший&lt;/b&gt; змінюється в &lt;b&gt;-жчий&lt;/b&gt;, а &lt;b&gt;с&lt;/b&gt; + &lt;b&gt;ший&lt;/b&gt; у &lt;b&gt;-щий&lt;/b&gt;: &lt;i&gt;ни&lt;b&gt;зь&lt;/b&gt;ки́й&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;ни́&lt;b&gt;жч&lt;/b&gt;ий&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;ву&lt;b&gt;зь&lt;/b&gt;ки́й&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;ву́&lt;b&gt;жч&lt;/b&gt;ий&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;кра́&lt;b&gt;с&lt;/b&gt;ний&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;кра́&lt;b&gt;щ&lt;/b&gt;ий&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;ви&lt;b&gt;с&lt;/b&gt;о́кий&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;ви́&lt;b&gt;щ&lt;/b&gt;ий&lt;/i&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Усі інші приголосні перед &lt;b&gt;-ший&lt;/b&gt; на письмі зберігаються: &lt;i&gt;соло́&lt;b&gt;д&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;шви́&lt;b&gt;д&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;коро́&lt;b&gt;т&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;то́&lt;b&gt;н&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;м’я́&lt;b&gt;к&lt;/b&gt;ший&lt;/i&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ріжниці наче нема, просто є деякі правила зміни при виборі наростка &lt;b&gt;-ший&lt;/b&gt;, хоча змістовим сенсом теж можуть &lt;a href=&quot;http://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/6-1-0-101&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ріжнитися&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ґ) приголосні &lt;b&gt;т&lt;/b&gt;, &lt;b&gt;д&lt;/b&gt; перед &lt;b&gt;-ш-&lt;/b&gt; звучать як &lt;b&gt;ч&lt;/b&gt;, &lt;b&gt;дж&lt;/b&gt;, але на письмі ця зміна не позначається: &lt;i&gt;короткий&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;корот­ший&lt;/i&gt; [&lt;i&gt;корочший&lt;/i&gt;], &lt;i&gt;багатий&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;багатший&lt;/i&gt; [&lt;i&gt;багачший&lt;/i&gt;], &lt;i&gt;молодий&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;молодший&lt;/i&gt; [&lt;i&gt;молоджший&lt;/i&gt;], &lt;i&gt;гладкий&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;гладший&lt;/i&gt; [&lt;i&gt;гладжший&lt;/i&gt;].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Деякі прикметники можуть мати паралельні форми вищо­го ступеня порівняння — з суфіксом &lt;b&gt;-іш-&lt;/b&gt; і з суфіксом &lt;b&gt;-ш-&lt;/b&gt;. Ці форми нерідко різняться відтінками свого лексичного значен­ня: &lt;i&gt;старіший&lt;/i&gt; (за віком) і &lt;i&gt;старший&lt;/i&gt; (за становищем), &lt;b&gt;&lt;i&gt;багатіший&lt;/i&gt; (стосується лише матеріальних цінностей)&lt;/b&gt; і &lt;b&gt;&lt;i&gt;багатший&lt;/i&gt; (сто­сується і змісту)&lt;/b&gt;, &lt;i&gt;здоровіший&lt;/i&gt; (за станом здоровʼя й за розміра­ми) і &lt;i&gt;здоровший&lt;/i&gt; (за станом здоровʼя), &lt;i&gt;товстіший &lt;/i&gt;(стосується лише осіб) і &lt;i&gt;товщий&lt;/i&gt; (стосується і предметів).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-01-02T11:08:12.970" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2882" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2883" CreationDate="2018-01-05T22:04:29.693" Score="0" ViewCount="144" Body="&lt;h1&gt;Intro&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;A long time ago, I looked for &amp;quot;Ukrainian song&amp;quot; on Youtube, and bumped into &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=8WHlUTsXQD8&amp;amp;pbjreload=10&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Одна калина&lt;/a&gt;. Recently, I came back to that song and tried to translate it, and breaking it down with only Wiktionary is impossible, because the info there (English, Russian, and Ukrainian Wiktionaries together) is incredibly scarce. Here is what I have up till now.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Spoiler: very long analysis.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Lyrics&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сумно, сумно аж за край&lt;code&gt;*&lt;/code&gt;&lt;br&gt;&#xA;Не дивись на мене,&lt;br&gt;&#xA;Грай, музико, грай!&lt;br&gt;&#xA;Зимно, зимно да душі...&lt;code&gt;*&lt;/code&gt;&lt;br&gt;&#xA;Забирай, що хочеш,&lt;br&gt;&#xA;тільки залиши&lt;br&gt;&#xA;&lt;br&gt;&#xA;Одну калину за вікном&lt;br&gt;&#xA;Одну родину за столом,&lt;br&gt;&#xA;Одну стежину,&lt;br&gt;&#xA;Щоб до дому йшла сама&lt;code&gt;*&lt;/code&gt;,&lt;br&gt;&#xA;Одну любов на все життя,&lt;br&gt;&#xA;Одну журбу до забуття&lt;br&gt;&#xA;І Украïну,&lt;br&gt;&#xA;Бо в нас іншоï нема!&lt;code&gt;*&lt;/code&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;br&gt;&#xA;Сумно, сумно аж за край&lt;br&gt;&#xA;Так чого ж ти плачеш?&lt;code&gt;*&lt;/code&gt;&lt;br&gt;&#xA;Грай, музико, грай!&lt;br&gt;&#xA;Крапля горя не зальє,&lt;br&gt;&#xA;Наливай, козаче,&lt;br&gt;&#xA;Бо у нас ще є&lt;br&gt;&#xA;&lt;br&gt;&#xA;Одна калина за вікном&lt;br&gt;&#xA;Одна родина за столом,&lt;br&gt;&#xA;Одна стежина,&lt;br&gt;&#xA;Щоб до дому йшла сама,&lt;br&gt;&#xA;Одна любов на все життя,&lt;br&gt;&#xA;Одна журба до забуття&lt;br&gt;&#xA;І Украïна,&lt;br&gt;&#xA;Бо в нас іншоï нема!&lt;br&gt;&#xA;&lt;br&gt;&#xA;Сумно так и не засну&lt;br&gt;&#xA;Краще буду думать&lt;br&gt;&#xA;Про свою весну&lt;br&gt;&#xA;Та й пиду за небокрай...&lt;code&gt;*&lt;/code&gt;&lt;br&gt;&#xA;В перше, як в останнє&lt;br&gt;&#xA;Грай, музико, грай!&lt;br&gt;&#xA;&lt;br&gt;&#xA;Про ту калину за вікном&lt;br&gt;&#xA;Одну родину за столом,&lt;br&gt;&#xA;Одну стежину,&lt;br&gt;&#xA;Щоб до дому йшла сама,&lt;br&gt;&#xA;Одну любов на все життя,&lt;br&gt;&#xA;Одну журбу до забуття&lt;br&gt;&#xA;І Украïну,&lt;br&gt;&#xA;Бо в нас іншоï нема!&lt;br&gt;&#xA;Одна калина за вікном&lt;br&gt;&#xA;Одна родина за столом,&lt;br&gt;&#xA;Одна стежина,&lt;br&gt;&#xA;Щоб до дому йшла сама,&lt;br&gt;&#xA;Одна любов на все життя,&lt;br&gt;&#xA;Одна журба до забуття&lt;br&gt;&#xA;І Украïна,&lt;br&gt;&#xA;Бо в нас іншоï нема!&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Line-by-line word-by-word translation and grammatical analysis&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Line 1:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сумно: All I can do here is find банно glossed as шкода, жаль, сумно&#xA;on Ukrainian Wiktionary, and see the middle gloss translated to&#xA;“grief, sorrow” on English Wiktionary; as it’s a gloss, I assume it&#xA;at least can be the nominative I’d expect; I remember “sad” from a&#xA;previous analysis, maybe Google;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;аж: even / as much as;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;за: preposition with accusative case, a variety of meanings&#xA;including “for”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;край: nom/acc sing, “country” (and other meanings, but a Ukrainian&#xA;woman suggested this one to me).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So l. 1 is “Sadness, sadness even for the country”. What country though? The singer’s? Or is “až za kraj” an idiom?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;L. 2:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;не: “not” (used here to form negative imperative);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;дивись: second-person singular imperative of дивиться, “to marvel&#xA;(at)”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;на: preposition with acc/prep case, probably the one to go with&#xA;“marvel”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;мене: dat/prep sing of “I”, here prep (preposition requires).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “don’t marvel at me”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;L. 3:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;грай: having found a Russian version of the song with “музыкант,&#xA;играй”, I assume this is a colloquial or Ukrainian form of играй,&#xA;imperative of играть, to play;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;музико: vocative of музика, “music”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “play, music, play!”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;L. 4:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зимно: glossed as холодно, “cold”, on Russian Wiktionary, probably a&#xA;nomiative (and perhaps other cases); “obsolete and dialectal”&#xA;(устаревшее а диалектое) in Russian, it seems; adjective in the&#xA;neuter sing nominative;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;да: a million uses in Russian, none of which seems to fit here; no&#xA;info on Ukrainian; a previous analysis ended up with “from” somehow;&#xA;no idea where this is from, if it’s right, or which case this&#xA;preposition requires;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;душі: the stress on the “i” given by the tune excludes anything&#xA;besides gen/dat/loc sing of душа, “soul, spirit”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “cold, cold (in?) the soul”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;L. 5:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;забирай: second-person singular imperative of забирать, “take away”&#xA;(and other meanings);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;що: nom/acc, “which” (with a “that” implied to form “that which” =&#xA;“what(ever)”, I assume);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;хочеш: second-person singular present of хотіти, “want”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “pick up what you want”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;L. 6:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тильки: only;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;залиши: second-person singular imperative (I assume) of залишити,&#xA;given by English Wiktionary as a translation of “leave”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “Leave only”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Chorus, l. 1:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одну: acc sing femm of один, “one”; all the things hereafter listed&#xA;are objects of the above “leave only”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;калину: acc sing fem of калина, “viburnum opulus” (aka&#xA;“guelder-rose”);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;за: prep, with istrumental as here “at; while”, or “on” in this&#xA;case;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вікном: instr sing fem of вікно, “window”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “One guelder-rose on the window” (or “at the window” as in “by the window”?).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Chorus, l. 2:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одну: as above;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;родину: acc sing fem of родина, family;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;за: ditto;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;столом: instr sg masc of стол, “table” (and other meanings).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “One family at the table”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Chorus, l. 3:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одну: ditto;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;стежину: acc sing fem (I assume) of стежина, given as a translation&#xA;of “path” and “trail” on English Wiktionary.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “One path”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Chorus, l. 4:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;щов: no info on Wiktionary, a previous analysis ended up with&#xA;“through which”, which suggests some inflected form of що, but I&#xA;cannot confirm that;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;до: prep with genitive, “up to” and other meanings; except there is&#xA;no genitive…;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;дому: dative or partitive singular of дом, “house”; case mismatch…;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ишла: past tense fem of йти́, to go;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;сама: nom sing fem of сам, “self”; referred here to the singer, I&#xA;assume, hence “myself”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “Through which (?) I went up to the home myself” (or “on my own”?). The Russian version “чтобы к дому привела”, where чтобы, whose alternative form чтов is phonetically штов, very similar to щов, means “so that”, suggests this should be “SO that I could go home myself”. Which is right? Wait a minute: привела is a form of “to lead”? But how can we reconcile the info on чтобы with the apparent meaning of “that led to the house”? The mystery thickens…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Chorus, l. 5:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одну: ditto;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;любов: nom/acc sing fem, “love”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;на: prep with acc/instr, here I guess acc, various meanings&#xA;including “for”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;все: some inflected form, “all, whole”; presumably (from following&#xA;noun it should agree with and preposition before it) acc sing or acc&#xA;plur;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;життя: nom/gen/acc/voc sing or nom/acc/voc pl, “life”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “One love for the whole life” (or in more English-sounding style “for my whole life”, assuming the “life” is that of the singer).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Chorus, l. 6:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одну: ditto;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;журбу: Croatian has it misstressed as žúrba meaning “hurry, haste”;&#xA;I assume it’s acc sing fem of журба́; glossed as “брань, выговор ◆&#xA;грусть, печаль “ on Russian Wiktionary; that is “fight (+various&#xA;meanings), rebuke/accent; sadness, sadness-grief-sorrow”; the latter&#xA;meaning may be more in context;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;до: prep with gen, “until” (and various other meanings);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;забуття: nom (or here presumably gen), glossed as забвенние/забытё&#xA;on Russian Wiktionary, both of which mean “oblivion”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “One sadness until oblivion” (that is, “one sadness until [you] forget [the one you love]”).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Chorus, l. 7:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;І: and;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Україну: acc sg fem of Україна, Ukraine.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “And Ukraine”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Chorus, l. 8:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Бо: because;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в: prep with acc/prep, probably required by іншої along with case of&#xA;following noun;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;нас: acc/gen/prep plur of я, “I”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;іншої: I thought this was a verb meaning “be left”, but it’s gen&#xA;sing fem of інший, “other”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;нема: uh, nom sg fm of немой, mute? What? Maybe I should look at&#xA;Macedoian where it means “to lack, to not have”?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;I thought it was “Because we have nothing else left”, but this analysis gives big problems for that translation…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 2, l. 1: same as verse 1, l. 1.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 2, l. 2:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Так: so;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чого: gen sg of що, “which” (probably “because of which”, seeing the&#xA;context);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ж: can’t quite figure this out, probably not of great&#xA;meaningfulness;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ти: you;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;плачеш: were this Serbo-Croatian, it would be second-person singular&#xA;present of плакати, to cry; I assume the inflection is the same in&#xA;Ukrainian too; the infinitive is a gloss for 哭 (“cry”) on Ukrainian&#xA;Wiktionary, so the meaning is confirmed.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “What is that for which you cry?”, or more simply “What are you crying for?”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 2, l. 3: same as verse 1, l. 3.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 2, l. 4:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Крапля: nom sg fem, “drop”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;горя: gen sing or nom/acc pl fem of горе, “grief (etc)”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;не: not;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;залє: compare Russian залей and залёт, respectively second-person&#xA;singular imperative and future of залить, “pour” (and other&#xA;meanings).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So I guess “Don’t pour (?) a drop of sorrow”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 2, l. 5:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Заливаи: second person sing imperative of заливать, “fill up” (and&#xA;other meanings);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Козаче: vocative of “Cossack”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “Fill up, Cossack”, or “Fill [my] cup, Cossack”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 2, l. 6:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Бо: because;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;у: prep with gen used to express possession;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;нас: gen pl of “I”, so “of us” literally, but with the above&#xA;preposition this is the subject of a “to have” sentence; think of&#xA;the preposition above as the Russian analog of the Latin possessive&#xA;dative, if you know what I’m talking about;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ще: glossed as “jeszcze” (yet/still) by Polish Wiktionary;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;є: present of бути, aka generic word for “to be” in any present&#xA;form.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “Because we still have”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Chorus 2 is ditto to chorus 1, except all accusatives here become nominatives, subjects of the above “possessive у+genitive” construction.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 3, l. 1:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сумно: See above;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;так и не: set phrase for “never”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;засну: first person sg future of заснуть, “fall asleep”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “Sad, I’ll never fall asleep”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 3, l. 2:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Краще: rather:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;буду: first person singular future of буть, “to be”; probably with a&#xA;modal meaning of “I’d rather” or “I’d better”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;думать: infinitive present, “think/believe”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “I’d better think”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 3, l. 3:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Про: prep with acc, “about” (goes with “think”, I assume);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;свою: acc sing fem of свой, “own” (here “my own”);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;весну: acc sing fem of весна, “spring”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “about my own spring”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 3, l. 4:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Та: and;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;й: and; the two may go together as a single “and” written тай;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пиду за небокрай: cannot split it, no info is found on any of the&#xA;extreme words, the middle word is a preposition, the whole phrase&#xA;Google translates to “drink for the night”; when split, небокрай&#xA;becomes “not a crown”, the rest of the words stay the same.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “And (I drink for the night?)”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 3, l. 5:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;В: prep with acc/(instr?), here acc, “on, at, in(to)”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;перше: acc sg neuter of перший, “first”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;як: like;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в: ditto;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;останне: by analogy, I assume acc sg neuter of останний, which is&#xA;unfindable; I remember “last” popping up here, and coordinating that&#xA;to “first” seems to make sense; thanks for the suggestion Google:&#xA;останній = “last/latest”.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So “(On) the first time like (on) the last one”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Verse 3, l. 6: same as verse 1, l. 3.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And the rest is repetitions, save for the weird про ту “for this”. I believe the end chorus should be as one of the other two, and I’d choose the nominative one, or to have them both, but changing the beginning this way seems out of place.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Translation attempt&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Sadness, sadness even for the country&lt;br&gt;&#xA;Don’t marvel at me&lt;br&gt;&#xA;Play, music, play!&lt;br&gt;&#xA;Cold, cold (in?) the soul&lt;br&gt;&#xA;Pick up what you want&lt;br&gt;&#xA;Leave only&lt;br&gt;&#xA;&lt;br&gt;&#xA;One guelder-rose by the window&lt;br&gt;&#xA;One family at the table&lt;br&gt;&#xA;One path&lt;br&gt;&#xA;Through which (?) I went up to the home myself&lt;br&gt;&#xA;One love for my whole life&lt;br&gt;&#xA;One sadness until you forget&lt;br&gt;&#xA;And Ukraine&lt;br&gt;&#xA;Because we have nothing else left (??)&lt;br&gt;&#xA;&lt;br&gt;&#xA;Sadness, sadness even for the country&lt;br&gt;&#xA;What are you crying for?&lt;br&gt;&#xA;Play, music, play!&lt;br&gt;&#xA;Don’t pour (?) a drop of sorrow&lt;br&gt;&#xA;Fill [my cup] up, Cossack&lt;br&gt;&#xA;Because we still have&lt;br&gt;&#xA;&lt;br&gt;&#xA;One guelder-rose by the window&lt;br&gt;&#xA;One family at the table&lt;br&gt;&#xA;One path&lt;br&gt;&#xA;Through which (?) I went up to the home myself&lt;br&gt;&#xA;One love for my whole life&lt;br&gt;&#xA;One sadness until you forget&lt;br&gt;&#xA;And Ukraine&lt;br&gt;&#xA;Because we have nothing else left (??)&lt;br&gt;&#xA;&lt;br&gt;&#xA;Sad, I’ll never fall asleep&lt;br&gt;&#xA;I’d better think&lt;br&gt;&#xA;About my own spring&lt;br&gt;&#xA;And (I drink for the night?)&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;(On) the first time like (on) the last one&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;This was my first guess, probably based on Google translations. I have since posted &lt;a href=&quot;https://www.quora.com/What-do-the-Ukrainian-phrases-%D1%81%D1%83%D0%BC%D0%BD%D0%BE-%D0%B0%D0%B6-%D0%B7%D0%B0-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B9-and-%D0%A2%D0%B0-%D0%B9-%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%83-%D0%B7%D0%B0-%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B9-found-in-the-song-%D0%9E%D0%B4%D0%BD%D0%B0-%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0-mean&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;this&lt;/a&gt; and come to know this means &amp;quot;to go somewhere very very far from here&amp;quot;, or maybe more literally &amp;quot;and I (will?) go to the sky's edge&amp;quot; (nebo, sky, and kraj, edge).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Question&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;How much of this is right? Can you help me complete this, or at least break down the lines I starred for me?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;PS Is it пиду or піду in verse 3, l. 4?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1391" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-05T04:58:31.350" Title="Help breaking down and understanding a song" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ClosedDate="2018-01-06T06:20:33.980" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2883" PostTypeId="2" ParentId="2882" CreationDate="2018-01-06T01:02:48.393" Score="2" Body="&lt;p&gt;uaSE is not translation site, so you better use a site like &lt;a href=&quot;http://lyricstranslate.com/en/odna-kalina-%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0-%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0-one-kalyna.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;lyricstranslate&lt;/a&gt;. But let look mistakes.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Line by line &amp;amp; word by word&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;L1&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Сумно&lt;/strong&gt; is adverb from noun сум (&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Sadness&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;sadness&lt;/a&gt;), so it is &lt;strong&gt;sadly&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;glumly&lt;/strong&gt; etc.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Yeah, &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; can mean many things but means just &lt;strong&gt;out&lt;/strong&gt; here.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Край&lt;/strong&gt; is &lt;strong&gt;an area&lt;/strong&gt;, from here &lt;em&gt;країна&lt;/em&gt; is &lt;em&gt;a country&lt;/em&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, literally: &lt;em&gt;My sad, sad is out [my] area&lt;/em&gt;. Yeah, &lt;em&gt;аж за край&lt;/em&gt; is an idiom which means &lt;em&gt;something goes through the line&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;very great&lt;/em&gt; etc; same meaning but with another adverb: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kraj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;через край&lt;/a&gt;. So we have kinda: &lt;em&gt;My sorrow knows no bounds.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;L2&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Yeah, here is: &lt;em&gt;Do not look at me.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;L3&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Грай&lt;/strong&gt; is imperative from &lt;em&gt;грати&lt;/em&gt;: &lt;strong&gt;to play&lt;/strong&gt;, in here is &lt;em&gt;play music&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Yeah, but meaning of this word depends on stress; м&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;зика—music, but муз&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ка is &lt;strong&gt;a musician&lt;/strong&gt;. The latter is the actual word in the song.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So: &lt;em&gt;Play, musician, play!&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;L4&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Зимно&lt;/strong&gt; is just &lt;strong&gt;cold&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;chilly&lt;/em&gt; etc.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Here is not &lt;em&gt;да&lt;/em&gt; but &lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; which means &lt;strong&gt;on&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But, yeah: &lt;em&gt;Cold, cold in [my] soul&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;L6&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Т&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;льки&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;CL1&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You can see the tree through the window. Because if the tree was &lt;strong&gt;just near&lt;/strong&gt; the window then here would be &lt;strong&gt;біля&lt;/strong&gt; instead &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;CL4&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Що&lt;em&gt;б&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (it is &lt;em&gt;ščob&lt;/em&gt; not &lt;em&gt;що&lt;strong&gt;в&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;) hard to say but it close to meaning &lt;strong&gt;in order to&lt;/strong&gt;. Better read this &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/150/585&quot;&gt;answer&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Better say &lt;strong&gt;home&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;шла&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;CL3 + &lt;em&gt;in order to go home myself&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;that I could go home alone&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;CL6&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Журба&lt;/strong&gt; is similar to &lt;strong&gt;сум&lt;/strong&gt; which is above. So, yeah, &lt;strong&gt;sadness&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;CL8&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Іншої&lt;/strong&gt; is other, &lt;strong&gt;another&lt;/strong&gt;. Here is feminine, as you wrote Ukraine is feminine too, so…&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Нема&lt;/strong&gt; is &lt;em&gt;something or somebody &lt;strong&gt;is not&lt;/strong&gt; [here]&lt;/em&gt;. For feminine &lt;em&gt;mute&lt;/em&gt; we use &lt;em&gt;н&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;ма&lt;/em&gt;. If you took so much Slovic languages, you can find interesting that &lt;em&gt;Germany&lt;/em&gt; is &lt;em&gt;country of mute people&lt;/em&gt; here, so here is &lt;em&gt;Н&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;меччина&lt;/em&gt;. Here is make sense to split into &lt;em&gt;не мати&lt;/em&gt;, but here is &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt; is not &lt;em&gt;mother&lt;/em&gt; but &lt;em&gt;to have&lt;/em&gt; (yeah, in standard form they absolutely similar), therefore &lt;em&gt;do not have&lt;/em&gt; but it is just from what gone and that is why better translate just as &lt;strong&gt;no&lt;/strong&gt; about what I said before.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Because we do not have another [Ukraine]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;V2L2&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Ж&lt;/strong&gt; or &lt;strong&gt;же&lt;/strong&gt; it is just emotion word which does something with more expression without sense. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, you can do not change translation or kinda: &lt;em&gt;Why do you &lt;strong&gt;do&lt;/strong&gt; cry?&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;V2L4&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зал&lt;strong&gt;ь&lt;/strong&gt;є. An idiom: &lt;strong&gt;заливати горе&lt;/strong&gt;: &lt;strong&gt;to drown&lt;/strong&gt; one’s sorrow &lt;strong&gt;in drink&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;А drop cannot drown my sorrow&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;V3L4&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;П&lt;em&gt;і&lt;/em&gt;ду&lt;/strong&gt; is &lt;strong&gt;I will go&lt;/strong&gt; which is from &lt;em&gt;п&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;ти&lt;/em&gt;. Be careful, I see you did many same mistakes and you like &lt;em&gt;to drink&lt;/em&gt; because &lt;em&gt;п&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ти&lt;/em&gt; is it.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Remember first &lt;strong&gt;За&lt;/strong&gt;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Небо&lt;/strong&gt; + &lt;strong&gt;край&lt;/strong&gt; is &lt;strong&gt;sky&lt;/strong&gt; + &lt;strong&gt;area&lt;/strong&gt; (edge) = &lt;strong&gt;horizon&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;I will go over [beyond?] horizon.&lt;/em&gt; It means: I will go &lt;em&gt;so far away&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;V3L5&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;В&lt;/em&gt;останн&lt;em&gt;є&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; is &lt;strong&gt;last time&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Lines which I did not mention do not have mistakes or just they are very close to correct sense.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-01-06T12:21:06.743" LastActivityDate="2018-01-06T12:21:06.743" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2884" PostTypeId="2" ParentId="2607" CreationDate="2018-01-06T12:39:20.630" Score="3" Body="&lt;p&gt;Насправді, при перекладі враховувалось звучання слова Bosch в німецькій і нідердландській мовах. Так, у випадку німецької компанії Robert Bosch GmbH дійсно [sch] завжди має звучати як [ш]. У випадку ж нідерландського художника слід враховувати особливості цієї мови. Для того щоб переконатися як це говорять самі голландські мешканці, можна послухати, наприклад, тут:&lt;a href=&quot;https://forvo.com/search/Hi%C3%ABronymus%20Bosch/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; Hiëronymus Bosch &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна почути, що голландці слово Bosch в більшості промовляють як [босх]. Тому гіпотеза про те, що враховувались національні особливості вимови конкретного слова (у нашому випадку — Bosch) в певному регіоні при перекладі на українську, є найбільш вірогідною.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1392" LastActivityDate="2018-01-06T12:39:20.630" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2885" PostTypeId="1" CreationDate="2018-01-11T13:52:25.213" Score="3" ViewCount="265" Body="&lt;p&gt;Чи можна вважати такі три словосполучення синонімічними:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;„рухаюся за напрямком від пункту А до пункту В“;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;„рухаюся у напрямку від пункту А до пункту В“;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;„рухаюся вздовж напрямку від пункту А до пункту В“?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені фраза „рухаюся у напрямку“ трохи ріже слух. &#xA;Водночас, ми нібито вкладаємо „за напрямком“, „вздовж напрямку“ та „у напрямку“ дещо різний зміст, бо прийменники „за“, „вздовж“ та „у“ мають різне тлумачення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="299" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-13T19:12:17.283" LastActivityDate="2018-08-13T19:12:17.283" Title="Синонім до „рухаюся за напрямком від пункту А до пункту В“" Tags="|словосполучення|прийменники|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2887" PostTypeId="1" CreationDate="2018-01-12T13:31:57.233" Score="6" ViewCount="179" Body="&lt;p&gt;прізвище Zuckerberg хоча і має очевидно німецьке коріння, але оскільки стосується американця, то навіть німецькою вимовляється не Цукерберг, а за англійськими правилами, тобто Закерберг. Так само Weinstein, українською всі новини перекладали його як Вайнштайн, але англійські та німецькі говорили винятково про Вінстіна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому українська мова викорустовує німецьку вимову американських (в даному випадку) прізвищ німецького походження навіть там, де німецька мова її не використовує?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T11:56:45.027" LastActivityDate="2018-04-05T11:56:45.027" Title="Цукерберг, Вайнштайн чи Закерберг, Вінстін?" Tags="|переклад|власні-назви|іноземні-імена|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2889" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2890" CreationDate="2018-01-16T16:45:37.793" Score="6" ViewCount="7219" Body="&lt;p&gt;Як правильно сформулювати фразу: &lt;em&gt;іти за водою&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;іти по воду&lt;/em&gt; (у значенні піти принести води)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastActivityDate="2018-01-16T19:01:59.853" Title="Іти за водою чи по воду?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2890" PostTypeId="2" ParentId="2889" CreationDate="2018-01-16T19:01:59.853" Score="8" Body="&lt;p&gt;Сайт «Мова — ДНК нації» &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/inshe/hoditi-za-gribami-chi-po-gribi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; таку інфографіку, яка також може слугувати мнемонікою:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/EB0NBm.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/EB0NBm.png&quot; alt=&quot;&amp;quot;за хлібом&amp;quot; чи &amp;quot;по хліб&amp;quot; &quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мовознавець Борис Антоненко-Давидович (цитата з того ж ресурсу):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У декого часом виникає питання: як правильно сказати по-українському: &lt;em&gt;пішов по воду&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;пішов за водою&lt;/em&gt;? Це залежить від того поняття, яке ми вкладаємо в речення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо йдеться про &lt;strong&gt;мету руху&lt;/strong&gt;, то треба ставити прийменник ПО:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«Ми ходили &lt;strong&gt;по гриби&lt;/strong&gt;»&lt;/em&gt; – П. Воронько&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо &lt;strong&gt;напрям руху&lt;/strong&gt; – прийменник ЗА&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«Пливи, косо, тихо &lt;strong&gt;за водою&lt;/strong&gt;, а я піду слідом &lt;strong&gt;за тобою&lt;/strong&gt;»&lt;/em&gt; – Народна пісня;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«Я йду &lt;strong&gt;по лікаря&lt;/strong&gt;, бо хворому дуже тяжко»&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;«Я пішов &lt;strong&gt;за лікарем&lt;/strong&gt; до його кабінету взяти рецепт»&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-01-16T19:01:59.853" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2891" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2892" CreationDate="2018-01-19T17:21:42.863" Score="6" ViewCount="1394" Body="&lt;p&gt;Допоможіть розібратись з ділектом що звучить в пісні &lt;a href=&quot;http://www.pisni.org.ua/songs/870312.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Світозари - Америцький край&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В пісні є багато невідомих мені слів, які можна зрозуміти з контексту, але є і такі, що не вдається - як то &quot;лем&quot;, &quot;тя&quot;, &quot;шом&quot; або &quot;бим&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Полетів бим на край світа,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Як тот вітер в полі літа,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Гей, в америцький край. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Лем жаль ми тя, моя хижо,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Лем жаль ми тя, моя хижо,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Солом'яная жаль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Питання:&lt;/strong&gt; Допоможіть зрозуміти ці слова і загалом текст пісні. Звідки цей діалект? Чи використовується він зараз?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1406" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:31:06.503" LastActivityDate="2018-04-05T05:31:06.503" Title="Значення слів &quot;лем&quot;, &quot;тя&quot;, &quot;шом&quot;, &quot;бим&quot; з пісні &quot;Америцький край&quot;" Tags="|діалектизми|лемківський-діалект|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ClosedDate="2018-01-19T19:01:08.217" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2892" PostTypeId="2" ParentId="2891" CreationDate="2018-01-19T19:05:44.827" Score="6" Body="&lt;p&gt;Панова &lt;a href=&quot;http://www.pisni.org.ua/songs/870312.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ланка&lt;/a&gt; містить відомости під словами пісні: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D0%BC%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лемківські&lt;/a&gt; пісні. Відти нескладно здогадати: чи &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D0%BC%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;говір&lt;/a&gt;, чи &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D0%BC%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мова&lt;/a&gt; лемків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Важко судити про теперішній вжив, бо дії &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%C2%AB%D0%92%D1%96%D1%81%D0%BB%D0%B0%C2%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вісли&lt;/a&gt; надто сильно підкосили їх, через цього вони вимушені були виживати будь-яким чином, в тому числі і приживання до инших народностей. В Україні наразі вживають переважно як пісні&amp;nbsp;— особливо набули широкої відомости після 13&amp;nbsp;року (прошчальні). Також чував про деяких товариствах в Польшчі. Зазначу шче відому лемкиню&amp;nbsp;— &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%A6%D1%96%D1%81%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Квітка&amp;nbsp;Цісик&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lyricstranslate.com/en/ukrainian-folk-%D0%B3%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B9-lyrics.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зміст&lt;/a&gt; слів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;лем&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;— тільки, лишень (в даному випадку, бо саме слово може приймати багато значень, у залежності від контексту)&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;ми тя&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;— мені тебе&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;бим&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;— &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/121/585&quot;&gt;би&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;шом&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;— віддієсловане &lt;em&gt;шчо&lt;/em&gt; по &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, цебто &lt;em&gt;шчо я&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-01-21T09:46:31.273" LastActivityDate="2018-01-21T09:46:31.273" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2893" PostTypeId="1" CreationDate="2018-01-21T11:27:10.967" Score="8" ViewCount="3853" Body="&lt;p&gt;Прочитав статтю &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D1%83%D1%89%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статистична значущість&lt;/a&gt; й її обговорення, але все одно не доберу: чим же відрізняються &lt;em&gt;значущість&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;значимість&lt;/em&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Обговорення&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;/strong&gt; Може, не «значущість», а «значимість»? Бо «значущість»&amp;nbsp;— це те, що надає сенсу, а «значимість»&amp;nbsp;— це важливість.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87:VodoRiz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;VodoRiz&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;  Я теж підтримую «значимість». Крім того, є така &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/5.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Чому дедалі рідше вживають у нас слово значимий?&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;У радянські часи витиснення української мови з багатьох сфер публічного спілкування призвело, писав академік&amp;nbsp;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D1%8E%D0%B1%D0%B0_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван&amp;nbsp;Дзюба&lt;/a&gt;, до нехтування її функціональних можливостей, до завмирання багатьох природних форм вираження, на зміну яким за умов потужного тиску російщення приходили форми спотворені, аж до так званого суржику. З другого боку, втрата природності й краси, засилля кальок з російської та суржику позбавляють нашу мову унікальності, небезпечно зменшують її конкурентоздатність у публічному й приватному мовленні.&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;Тому утворення із «запозиченим суфіксом&amp;nbsp;— &lt;em&gt;им&lt;/em&gt;&amp;nbsp;(&lt;em&gt;-ий&lt;/em&gt;)&amp;nbsp;— &lt;em&gt;значимий, любимий&lt;/em&gt; і таке&amp;nbsp;інше&amp;nbsp;— сприймаються нині як порушення граматичної норми. Відчуття системних звʼязків у мові сприяло поширенню інших форм з таким самим значенням: &lt;em&gt;значущий, улюблений&lt;/em&gt;. І закономірно надають перевагу, скажімо, словосполученням &lt;em&gt;значущий результат&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;значимий результат&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;значуща подія, улюблена книжка&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;любима книжка&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;улюблений кіноактор, улюблена справа&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-11T08:28:46.233" LastActivityDate="2020-05-11T08:28:46.233" Title="В чім різниця між «значущість» і «значимість»?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2894" PostTypeId="2" ParentId="2887" CreationDate="2018-01-23T10:51:28.193" Score="4" Body="&lt;p&gt;Для початку хочу затвердити панове ствердження і трохи виправити. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пан Мірошко надав у коментарях ланки шчодо: &lt;a href=&quot;//youtube.com/watch?v=QMr9QGa0_HE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;анґлійською&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//youtube.com/watch?v=WI0uIRYCCVw&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;німецькою&lt;/a&gt;. Так, звуки і Вікіпедія вказують на &lt;strong&gt;Закерберґ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;анґлійською &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Mark_Zuckerberg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ˈzʌkərbɜːrɡ&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  німецькою &lt;a href=&quot;//de.wikipedia.org/wiki/Mark_Zuckerberg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ˈzʌkʰɚbɚg&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ланки шчодо &lt;em&gt;Weinstein&lt;/em&gt; відсутні і взагалі справи инакші. Я сам знайшов ось такі ланки: &lt;a href=&quot;//youtube.com/watch?v=ac2qp3QKG98&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;німецькою&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//youtube.com/watch?v=Y12mA5oLSgM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;анґлійською&lt;/a&gt;. Тамтешна вимова та Вікіпедія вказують на &lt;strong&gt;Вайнcтін&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;анґлійською &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Harvey_Weinstein&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;waɪnstiːn&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  німецькою &lt;a href=&quot;//de.wikipedia.org/wiki/Harvey_Weinstein&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ˈvaɪ̯nstiːn&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так стало, цьому відповідають головні два чинника&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;після Московської навали, а саме за Радянські часи — було зґвалтування мови;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;сучасна держава майже ніц не хоче робити абишчо, на додачу маємо нерозвинену новинарну чи поширену писемну культуру, і в той час залежної від Московської.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бо подібним чином пишуть саме &lt;a href=&quot;//be.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA_%D0%A6%D1%83%D0%BA%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наші&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//ky.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA_%D0%A6%D1%83%D0%BA%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;давні&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//kk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA_%D0%A6%D1%83%D0%BA%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сустрадальці&lt;/a&gt;, а не &lt;a href=&quot;//bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA_%D0%97%D1%8A%D0%BA%D1%8A%D1%80%D0%B1%D1%8A%D1%80%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;инші&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//mk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA_%D0%97%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вільніші&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA_%D0%97%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;народности&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шчодо Вайстіну ланки важкіше знайти, але за звуками десь так пишуть &lt;a href=&quot;https://lv.wikipedia.org/wiki/H%C4%81rvijs_Vainst%C4%ABns&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;латвійці&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//ja.wikipedia.org/wiki/%E3%83%8F%E3%83%BC%E3%83%B4%E3%82%A7%E3%82%A4%E3%83%BB%E3%83%AF%E3%82%A4%E3%83%B3%E3%82%B9%E3%82%BF%E3%82%A4%E3%83%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ніхонці&lt;/a&gt;. А більшість просто без думок і сліпо слідують &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par95&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопису&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;У власних назвах новішого походження німецький дифтонг &lt;strong&gt;ei&lt;/strong&gt; передається через &lt;strong&gt;ай&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;яй&lt;/strong&gt;) […]: &lt;i&gt;&lt;strong&gt;Ай&lt;/strong&gt;зенах, Нортг&lt;strong&gt;ай&lt;/strong&gt;м; В&lt;strong&gt;ай&lt;/strong&gt;зенборн, К&lt;strong&gt;ай&lt;/strong&gt;зер, М&lt;strong&gt;ай&lt;/strong&gt;нгоф&lt;/i&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зазначу, шчо, схоже, не &lt;em&gt;всі&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//ukrainian.voanews.com/a/time-person-of-year-2010-12-15-111930014/237372.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;новинари&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//radiosvoboda.org/a/26776169.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слідують&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//ukrainian.voanews.com/a/vainstin-gvaltuvanya/4065389.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;широкому&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//ua.newwest.media/article/2017/11/13/u-gollivudi-proyshov-marsh-proti-seksualnih-domagan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;загалу&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-01-23T11:00:08.310" LastActivityDate="2018-01-23T11:00:08.310" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2895" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2898" CreationDate="2018-01-26T10:38:32.753" Score="4" ViewCount="300" Body="&lt;p&gt;У Домонтовича в &quot;Дівчині з ведмедиком&quot; побачив слово &quot;звуджений&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;звуджену скумбрію&quot; - подумав, що її хтось спіймав вудкою.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;звуджену шинку&quot; - зрозумів, що подумав неправильно.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ґуґл видає всього кілька результатів на:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;oq=%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;aqs=chrome..69i57j0l5.1351j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Звуджений&lt;/a&gt; - 5 результатів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%B4%D0%B6%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&amp;amp;nfpr=1&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiq7tO9tvXYAhUKblAKHVI6AWkQvgUIJSgB&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Звуджувати&lt;/a&gt; - 2 результати.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українською чи англійською мовою результатів не бачу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бачу ще &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=SrwCDgAAQBAJ&amp;amp;pg=PT101&amp;amp;lpg=PT101&amp;amp;dq=%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D1%88%D0%BC%D0%B0%D1%82%20%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=e0sJkUnP42&amp;amp;sig=kCq3s2F1vqIXGT9ZxPv6woJMjnE&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjBs7fevPXYAhUObVAKHa1wDHEQ6AEIKTAA#v=onepage&amp;amp;q=%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D1%88%D0%BC%D0%B0%D1%82%20%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;звуджений шмат оленини&quot;&lt;/a&gt;, що натякає на копченість чи щось таке.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи в когось є українські джерела з поясненням цього слова, його етимолоґії, синонімами?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-01-26T11:00:13.257" LastActivityDate="2018-01-26T20:27:32.840" Title="Слово &quot;звуджений&quot;. Етимолоґія. Синоніми" Tags="|етимологія|синоніми|невідоме-слово|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2896" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2899" CreationDate="2018-01-26T15:58:24.510" Score="3" ViewCount="69" Body="&lt;p&gt;Знову ж таки, &quot;Дівчина з ведмедиком&quot; Домонтовича.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я &lt;strong&gt;«насаженки»&lt;/strong&gt;. Зина — лівим боком. Ми пливемо повільно й розмірено. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, це спосіб плисти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тільки що це за спосіб?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ґуґл для &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B0%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B8&amp;amp;oq=%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B0%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B8&amp;amp;aqs=chrome..69i57j69i61j69i59j69i61l2j69i59.3072j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;насаженки&quot;&lt;/a&gt; показує лише один результат, що це саме і є &quot;Дівчина з ведмедиком&quot;, тож навіть не знаю, звідки почати пошуки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-03-25T15:45:47.133" LastActivityDate="2019-03-25T15:45:47.133" Title="&quot;Насаженки&quot;. Етимолоґія. Синоніми" Tags="|етимологія|синоніми|невідоме-слово|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2898" PostTypeId="2" ParentId="2895" CreationDate="2018-01-26T19:03:48.193" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vudzhenyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Том 1, 1970. — Стор. 781.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ву́джений&lt;/strong&gt;, а, е. &lt;em&gt;Дієприкметник пасивного стану минулого часу&lt;/em&gt; до &lt;strong&gt;вудити&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Мій знайомий чомусь нагадує рибу, тільки вуджену&lt;/em&gt; (Мирослав Ірчан, II, 1958, 164); &#xA;  //  &lt;em&gt;у значенні прикметника&lt;/em&gt; &lt;em&gt;Рожни крутилися над вогнем з шматками вудженого сала&lt;/em&gt; (Михайло Томчаній, Готель.., 1960, 258).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vudyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Том 1, 1970. — Стор. 781—782.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;вудити&lt;/strong&gt; джу, диш, &lt;em&gt;недоконаний вид&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перехідне дієслово&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Ловити вудкою рибу. &lt;em&gt;[Влас:] Простудився, через те тепер і рибу не ходжу вудити&lt;/em&gt; (Марко Кропивницький, II, 1958, 320); &lt;em&gt;На Дінці я мав свій затишний куточок, де любив вудити рибу&lt;/em&gt; (Олександр Копиленко, Як вони.., 1948, 59).&lt;br&gt;&#xA;  ♦ &lt;strong&gt;Вудити рибу в каламутній воді&lt;/strong&gt; — робити щось вигідне для себе, скориставшись сприятливими обставинами; &lt;strong&gt;Носом рибу вудити&lt;/strong&gt; — дрімати.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;strong&gt;закопчувати&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;І ще через одно наше місто славне: тут вудять дуже смачні шинки&lt;/em&gt; (Осип Маковей, Вибр., 1954, 194).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови&lt;/a&gt; — частина 1, сторінка 437&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ву́ди́ти&lt;/strong&gt; «коптити, закопчувати (мʼясо та інше)»,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;вуджени́на&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вужени́на&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вуджа́рня&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Желехівський Є.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Недільський С&lt;/em&gt;. Малоруський-німецький словар. Т. 1—2. Львів, 1886;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;білоруська &lt;em&gt;вэ́ндзіць&lt;/em&gt; (з польської), польська wędzić, чеська uditi, uzenina, словацька údiť, словенська vodíti;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;прасловʼянська *vǫditi «обкурювати, консервувати димом мʼясо, рибу, сир»;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;споріднене з *vędnǫti «вʼянути»; індоєвропейська u̯ondh-/u̯endh- «вʼянути, сохнути, зникати»; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;зіставляється ще (Machek ESJČ 666) з &lt;em&gt;ве́дро&lt;/em&gt; «сонячно», давньоверхньонімецька swedan «палити помалу з великим димом».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ЭСБМ 2 296; Brückner 608–609; Holub—Кор. 401.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Порівняйте &lt;strong&gt;буди́ти&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;вʼядчина́&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;вʼя́нути&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-01-26T20:27:32.840" LastActivityDate="2018-01-26T20:27:32.840" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2899" PostTypeId="2" ParentId="2896" CreationDate="2018-01-26T19:54:45.773" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=49157&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грінченко&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сажень&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;-жна&lt;/em&gt;, м. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;плавати сажнями.&lt;/strong&gt; Плавать, вытягивая руки.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах.&lt;/a&gt; — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sazhenj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Том 9, 1978. — Стор. 15.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;тільки множина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;спорт&lt;/em&gt;. Спосіб плавання на грудях, під час якого плавець по черзі викидає над водою то одну, то другу випростану руку. &lt;em&gt;Сам Ігнат був ще молодий козак.., скакати через куполове огнище або перемахати сажнями Дніпро — ото були його забавки&lt;/em&gt; (Пантелеймон Куліш, Вибр., 1969, 271); Пливти сажнями.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови&lt;/a&gt; — частина 5, сторінки 163—164&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;са́жень&lt;/strong&gt; (міра довжини) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;посаже́нний&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;сага́&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Верхратський І.&lt;/em&gt; Говір батюків. Львів, 1912&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;са́жен&lt;/em&gt; — [? Куз] &lt;em&gt;Кузнецов П. С.&lt;/em&gt;  Очерки по морфологии праславянского языка. Москва, 1961&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;са́жінь&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Дзендзелівський Й. О.&lt;/em&gt; Словник специфічної лексики говірок Нижнього Подністровʼя. — Лексикографічний бюлетень (Інституту мовознавства АН УРСР), випуск 6, Київ, 1958&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;ся́жень&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;саже́нний, сажне́вий, сажньови́й, [соже́нний] «саженний»&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Желехівський Є. Недільський С.&lt;/em&gt; Малорусько-німецький словар. Т. 2. Львів, 1886  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;російська &lt;em&gt;са́жень&lt;/em&gt;, білоруська &lt;em&gt;са́жань&lt;/em&gt;, давньоруська сяжень, польська sążeń, чеська sáh, старе sažeň, словацька siaha, верхньолужицька sažeň. нижньолужицька sežań, болгарська і македонська &lt;em&gt;са́жен&lt;/em&gt;, сербохорватська &lt;em&gt;се̏жањ&lt;/em&gt;, словенська séženj&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;прасловʼянська *sęgъ, *sęženь, повʼязане з sęgati «простягати руку»;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;первісно означало довжину, вимірювану розставленими руками;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;зіставлення з литовською síeksnis «сажень» (Mikkola IF 8, 302) необґрунтоване&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Черных 2 135; Фасмер 3 545; Булаховський Вибр. пр 3 428; Brückner 483; Machek ESJČ 535&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дивіть ще &lt;strong&gt;сяга́ти&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-01-26T20:03:24.173" LastActivityDate="2018-01-26T20:03:24.173" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2900" PostTypeId="2" ParentId="780" CreationDate="2018-01-27T06:49:58.523" Score="1" Body="&lt;p&gt;Леся&amp;nbsp;Веклинець на «Культура мови на щодень» від інституту української мови НАН України.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я заосновнював &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine50-25.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;її огляд&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відчуття&amp;nbsp;—&amp;nbsp;почуття — чуття&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;/a/798/585&quot;&gt;«Психологічний словник»&lt;/a&gt; (за редакцією &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D0%B9%D1%82%D0%BA%D0%BE_%D0%92%D1%96%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Віталія&amp;nbsp;Войтка&lt;/a&gt;) подає таке тлумачення термінів: «&lt;strong&gt;Відчуття&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;— психічний процес‚ що полягає у відображенні мозком властивостей предметів і явищ об’єктивного світу‚ а також станів організму при безпосередньому впливові подразників на відповідні органи чуття» (с. 29). Тобто відчуття відображають властивості речей і явищ‚ які існують незалежно від людини. А «&lt;strong&gt;Почуття&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;— психічні стани і процеси‚ в яких відображено емоційний бік духовного світу людини‚ її суб’єктивне переживання подій і емоційне ставлення до навколишньої дійсності» (с. 129). У почуттях ми переживаємо своє ставлення до&#xA;  навколишніх речей і явищ. &lt;em&gt;Відчуття&lt;/em&gt; говорять про самі речі‚ а &lt;em&gt;почуття&lt;/em&gt;&amp;nbsp;— про те‚ як людина ставиться до цих речей‚ який стан вони викликають у ній. Точне термінологічне значення зафіксоване в таких словосполученнях: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;відчуття&lt;/strong&gt; зорові‚ слухові‚ дотикові‚ нюхові‚ смакові‚ відчуття болю‚ тепла&lt;/em&gt; і тому подібне; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;почуття&lt;/strong&gt; неусвідомлене‚ радості‚ кохання‚ сорому&lt;/em&gt; та інше.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Інший приклад: «Я &lt;em&gt;чую&lt;/em&gt; звук‚ і він збуджує в мені радісне &lt;em&gt;почуття&lt;/em&gt;. Але радість‚ яку я &lt;em&gt;почуваю&lt;/em&gt;‚ існує тільки в мені. Коли б я не &lt;em&gt;чув&lt;/em&gt; звуку‚ то не радів би». Саме таке розрізнення значень споріднених слів ілюструють приклади у «Словнику української мови»: «Приємно відчувати запах прілого листя і соснової смоли» (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidchuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ‚ І‚ с. 662&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дійсні й вагомі мають бути поняття‚ пов’язані з &lt;em&gt;почуттям добра‚ істини‚ справедливості&lt;/em&gt;. Ці почуття стосуються морально-етичних категорій (у психології йдеться саме про моральні &lt;em&gt;почуття&lt;/em&gt;). У загальновживаній мові‚ на відміну від спеціальної‚ наукової‚ слово &lt;em&gt;почуття&lt;/em&gt; можна замінити синонімами. &lt;a href=&quot;http://zosh6.at.ua/praktichnij_slovnik_sinonimiv_ukrajinskoji_movi.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Практичний словник синонімів української мови»&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D0%99%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Святослава&amp;nbsp;Караванського&lt;/a&gt; (Київ‚ 1993) подає такий синонімічний&#xA;  ряд до слова «почуття&amp;nbsp;— чуття‚ почування‚ емоції‚ поривання душі; (міри) усвідомлення‚ розуміння; (небезпеки) передчуття; (гумору) схильність до; любов‚ кохання». Отож‚ можна сказати не &lt;em&gt;почуття добра&lt;/em&gt;‚ а &lt;em&gt;усвідомлення&lt;/em&gt;‚ &lt;em&gt;розуміння&lt;/em&gt;. У своїх вчинках людина має керуватися розумінням‚ &lt;em&gt;усвідомленням&lt;/em&gt; того‚ що треба робити добро. Відомий учений і мовознавець &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D0%BB%D0%B5%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D0%9D%D0%BE%D1%81%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Павло&amp;nbsp;Білецький-Носенко&lt;/a&gt; писав: «Думай добро‚ роби добро і буде добро». Це розуміння‚ усвідомлення‚ почуття має бути притаманне людині.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На перший погляд‚ близьке за значенням до слів &lt;em&gt;відчуття‚ почуття&lt;/em&gt; виступає і слово &lt;em&gt;чуття&lt;/em&gt;. Як термін він має чітке трактування. Сучасні лексичні норми визначають таку його сполучуваність: &lt;em&gt;чуття мови‚ чуття колективу‚ художнє чуття‚ естетичне чуття&lt;/em&gt; та інше. Не зовсім точно вживати вислови &lt;em&gt;чуття зору‚ чуття смаку‚ вібраційне чуття&lt;/em&gt; та інше‚ які позначають &lt;em&gt;відчуття зорові‚ вібраційні&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У психології термінологічного змісту набув вислів &lt;em&gt;шосте відчуття&lt;/em&gt;‚ який саме в такій формі усталився в сучасній мовній практиці. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-01-27T07:01:24.470" LastActivityDate="2018-01-27T07:01:24.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2901" PostTypeId="1" CreationDate="2018-01-28T09:04:36.237" Score="8" ViewCount="173" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Я працюю над курсовою роботою в якій маю створити чатбота.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене цікавить чи є якийсь універсальний (або майже універсальний) спосіб визначити центр питального реченння, а також чи можна розробити щось схоже на шаблон питального речення?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;За порадою &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/8/bytebuster&quot;&gt;@bytebuster&lt;/a&gt; доповнення до питання:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для побудови чатбота я вирішив використати &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%BD%D1%86%D1%8E%D0%B3%D0%B8_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ланцюги Маркова&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До цього часу мені вдалося розробити генератор випадкових фраз для якого потрібен початковий текст (я використовував Кайдашеву сім'ю, Чорну раду, П'ятнадцятирічний капітан та деякі інші твори).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Пояснення роботи:&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нехай у нас є початкові речення: &lt;em&gt;Чорний кіт любить червоні квіти&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;Білий кіт любить сині квіти&lt;/em&gt;. Тоді ми можемо розбити кожне з цих речень на елементи певного розміру, для прикладу візьмемо розмір 2 слова, та співставити цьому елементу наступне слово що йде по порядку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;&quot;Чорний кіт&quot; -&amp;gt; &quot;любить&quot; : 1,  &#xA;&quot;кіт любить&quot; -&amp;gt; &quot;червоні&quot; : 1,&#xA;&quot;любить червоні&quot; -&amp;gt; &quot;квіти&quot; : 1,&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Числами в слові що спіставляється є кількість варіантів які бувають після цього елемента. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В результаті з двома реченнями ця модель буде мати вигляд:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;&quot;Чорний кіт&quot; -&amp;gt; [&quot;любить&quot; : 1],&#xA;&quot;Білий кіт&quot; -&amp;gt; [&quot;любить&quot; : 1],&#xA;&quot;кіт любить&quot; -&amp;gt; [&quot;червоні&quot; : 1, &quot;сині&quot;: 1&quot;], &#xA;&quot;любить червоні&quot; -&amp;gt; [&quot;квіти&quot; : 1],&#xA;&quot;любить сині&quot; -&amp;gt; [&quot;квіти&quot; : 1],&#xA;&quot;червоні квіти&quot; -&amp;gt; [&amp;lt;кінець&amp;gt;: 1],&#xA;&quot;сині квіти&quot; -&amp;gt; [&amp;lt;кінець&amp;gt;: 1]&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином можна отримати нові речення: &lt;em&gt;Білий кіт любить червоні квіти&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Початок: Білий кіт -&amp;gt; вибираємо випадково з варіантів &quot;Білий кіт&quot; [&quot;любить&quot; : 1],&#xA;&#xA;Білий кіт любить -&amp;gt;  вибираємо випадково з варіантів &quot;кіт любить&quot; [&quot;червоні&quot; : 1, &quot;сині&quot;: 1&quot;]&#xA;&#xA;Білий кіт любить червоні -&amp;gt; вибираємо випадково з варіантів &quot;любить червоні&quot; і т.д&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Результати примітивні так як в роботі не враховуються мовні аспекти (крім вибору початку).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Результат роботи:&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лаврінові дуже хотілось одкраяти свою частку від прибутків лаконі-&#xA;  докинув работорговець.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Саме тепер усі як ти мене водиш наче дитину.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Буде й того що ти гуляєш у великому масштабі по всій скатерті.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Одчини бо вікна поб'ю!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Покажи мені хату твого батька.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Більше про технічні деталі &lt;a href=&quot;https://hackernoon.com/from-what-is-a-markov-model-to-here-is-how-markov-models-work-1ac5f4629b71#.3wu087d82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; та дещо попередня версія моєї програми &lt;a href=&quot;https://codereview.stackexchange.com/questions/185801/nodejs-random-sentence-generator-using-markov-chain&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; (я багато чого змінив з часу коли питання на Code Review було задане).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нажаль надто багато інформації про побудову чатботів на цьому принципі немає, але якщо б могти розбити кожну репліку співрозмовника (для початку саме питальні речення) на якісь елементарні об'єкти то можна б було співставляти з відповідями і можливо отримувати гарні результати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;02/02/18 Нові данні&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Робота зрушила з місця після того як я знайшов проект &lt;a href=&quot;https://megahal.alioth.debian.org/How.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MegaHAL&lt;/a&gt;. Найімовірніше суть питання вже не актуальна. Та якщо ком'юніті зацікавлене в роботі то я можу продовжувати доповнювати питання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="273" LastEditorUserId="273" LastEditDate="2018-02-02T19:51:14.340" LastActivityDate="2018-02-02T19:51:14.340" Title="Визначення центру питального речення" Tags="|синтаксис|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2903" PostTypeId="2" ParentId="66" CreationDate="2018-02-01T14:06:15.720" Score="3" Body="&lt;p&gt;Цей допис &lt;strong&gt;не є чистою відповіддю&lt;/strong&gt;, хоча частково можна вважати, бо деякі згадують про &lt;strong&gt;незмінність чоловічих прізвишч&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;у давнину&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю про яку саму давнину кажуть, &lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/119/585&quot;&gt;почну&lt;/a&gt; з новітніх часів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par102&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2012&lt;/a&gt; § 102&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.college-chnu.cv.ua/images/Books/pravopys.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2007&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pdf/proekt_2003.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2003&lt;/a&gt; § 105&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://flightcollege.com.ua/library/8%20%D0%A4%D0%98%D0%9B%D0%9E%D0%9B%D0%9E%D0%93%D0%98%D0%A7%D0%95%D0%A1%D0%9A%D0%98%D0%95%20%D0%9D%D0%90%D0%A3%D0%9A%D0%98/81%20%D0%AF%D0%97%D0%AB%D0%9A%D0%9E%D0%97%D0%9D%D0%90%D0%9D%D0%98%D0%95/81.2%20%D0%A3%D0%9A%D0%A0/%D0%94%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D1%8B%D1%81%202007.djvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2000&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://flightcollege.com.ua/library/8%20%D0%A4%D0%98%D0%9B%D0%9E%D0%9B%D0%9E%D0%93%D0%98%D0%A7%D0%95%D0%A1%D0%9A%D0%98%D0%95%20%D0%9D%D0%90%D0%A3%D0%9A%D0%98/81%20%D0%AF%D0%97%D0%AB%D0%9A%D0%9E%D0%97%D0%9D%D0%90%D0%9D%D0%98%D0%95/81.2%20%D0%A3%D0%9A%D0%A0/%D0%94%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D1%8B%D1%81%201994.djvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1994&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є шче &lt;a href=&quot;http://google.com/books?id=WKzqAAAAMAAJ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1993&lt;/a&gt;, але я його дістати не можу &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Українські та інші слов’янські прізвища, що мають закінчення іменників I відміни, відмінюються як відповідні іменники I відміни, а прізвища із закінченнями іменників II відміни відмінюються за зразками відмінювання відповідних іменників II відміни:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Симоненко — Симоненка, Симоненкові (Симоненку) й т. д.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вже якнайменше 23 роки вільної України пройшло, а люди &lt;em&gt;не перевчилися&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але нумо продовжувати — правописи спочатку невільної України&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://toloka.to/t47871&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1986&lt;/a&gt; сторінки 492—483 &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%89%D1%83%D0%BA_%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Головашчука&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Іменники 2 відміни (&lt;strong&gt;чоловічого роду&lt;/strong&gt; з кінцевим приголосним та &lt;em&gt;-й&lt;/em&gt; або із закінченням &lt;strong&gt;-о&lt;/strong&gt;, середнього із закінченнями &lt;em&gt;-о, -е, -я&lt;/em&gt;, крім іменників, в яких при відмінюванні зʼявляються суфікси &lt;em&gt;-ат- (-ят), -ен-&lt;/em&gt;) мають в однині такі відмінкові закінчення:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У &lt;strong&gt;родовому відмінку&lt;/strong&gt; […] закінчення &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt; у твердій та мішаній групах […] мають іменники чоловічого роду, що означають: а) назви осіб, власні імена, &lt;strong&gt;прізвища&lt;/strong&gt; й прізвиська, а також персоніфіковані предмети та явища&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lib.movahistory.org.ua/PRAWOPYS/UP_40_p.djvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1940&lt;/a&gt; § 47&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://lib.movahistory.org.ua/PRAWOPYS/UP_38_p.djvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1938&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;У родовому відмінку однини іменники другої відміни&lt;/strong&gt; мають закінчення &lt;em&gt;-а, -я, у-, -ю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;-а, -я&lt;/em&gt; мають:&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Іменники чол. р. цієї відміни (в твердій і мішаній групах -а, в мʼякій -я), коли вони означають&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Людей, зокрема власні імена і &lt;strong&gt;прізвища&lt;/strong&gt; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lib.movahistory.org.ua/PRAWOPYS/UP_33.djvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1933&lt;/a&gt; § 22—23&lt;br&gt;&#xA;Тут чомусь звичні нам перші дві відміни записані навпаки, але правила зміну чоловічого прізвишча &lt;em&gt;залишене&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По суті, &lt;strong&gt;все так само&lt;/strong&gt;, як і пізніше; хіба у давальному відмінку &lt;em&gt;рекомендували&lt;/em&gt; вживати ріжні форми закінчень &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ові&lt;/em&gt; при збігу слів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доходимо до вельми похилого віку, коли правопис був знов штибу вільним і після якого дійсно тре було &lt;em&gt;перевчитися&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/247&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1928&lt;/a&gt; § 78&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Усі інші українські прізвища відмінюються як звичайні слова; прикметникові — як прикметники, іменникові — як іменники, напр.: &lt;em&gt;Іван Лободюченко, Івана Лободюченк&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, з Іваном Лободюченк&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt;, Іванові Петровичеві (Петровичу) Лободюченк&lt;strong&gt;ові&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також стає зрозуміло відки майбутня таблиця відмін: &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/229&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 23&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І тут але: &lt;strong&gt;все так само&lt;/strong&gt;!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Після прогляду маю дві цікаві речі, які я би хтів знати у коментарях до мого допису&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перша:&lt;/strong&gt; чому змінили колонки таблиці (але на це не тре відповідати)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Друга:&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;по чому&lt;/strong&gt; ті люди вчилися?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;/users/79/andrew&quot;&gt;Andrew&lt;/a&gt; Хоча, наскільки я пам'ятаю зі шкільного курсу української мови та з університету, чоловічі прізвища, ща мають закінчення &quot;ко&quot; не відміняються.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;/users/1417/user1417&quot;&gt;user1417&lt;/a&gt; Можливо зараз і такий правопис,але коли я також навчалася, не було відмінювання прізвищ із закінченням -ко.Відмінювалися лише імена і по батькові &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-02-01T14:06:15.720" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2904" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2906" CreationDate="2018-02-03T12:34:44.003" Score="4" ViewCount="6500" Body="&lt;p&gt;Шукаю префікс для утворення потрібного мені терміну, здалось, що &lt;em&gt;по-&lt;/em&gt; міг би підійти, але чи він існує, і що він означає?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="334" LastEditDate="2018-02-20T06:00:50.350" LastActivityDate="2018-02-20T06:00:50.350" Title="Чи існує префікс &quot;по-&quot; і що він означає?" Tags="|префікс|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2905" PostTypeId="2" ParentId="462" CreationDate="2018-02-03T12:41:31.097" Score="-1" Body="&lt;p&gt;The letter 'ґ' is the Ukrainian equivalent to the English letter 'g.'  Asking for a full list of words is like asking for that whole section of the dictionary.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As far as is it a mistake to use a 'ґ' in the place of a 'г.' A 'г' is the Ukrainian equivalent of an 'h.'  You're basically asking if it's a mistake to use a 'g' in the place of an 'h.'  At best it would make your writing somewhat unintelligible.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Just for fun:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Tge letter 'ґ' is tge Ukrainian equivalent to tge Enhlisg letter 'h.'  Askinh for a full list of words is like askinh for tgat wgole section of tge dictionary.&lt;br&gt;&#xA;As far as is it a mistake to use a 'ґ' in tge place of a 'г.' A 'г' is tge Ukrainian equivalent of an 'g.'  You're basically askinh if it's a mistake to use a 'h' in tge place of an 'g.'  At best it would make your writinh somewgat unintellihible.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1424" LastActivityDate="2018-02-03T12:41:31.097" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2906" PostTypeId="2" ParentId="2904" CreationDate="2018-02-03T13:07:00.040" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Занадто неточний запит: змушує використовувати майже усі догадки чи уникати розвитку відповіді.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приросток &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;по&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, з урахуванням &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%84%D1%96%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розділки&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дієслово&lt;/strong&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Префікси зі значенням повторюваності дії — &lt;b&gt;по&lt;/b&gt;-: &lt;i&gt;&lt;b&gt;по&lt;/b&gt;стукувати, &lt;b&gt;по&lt;/b&gt;трушувати&lt;/i&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словозмінні префікси для утворення форми доконаного виду — &lt;b&gt;по&lt;/b&gt;-: &lt;i&gt;шити → &lt;b&gt;по&lt;/b&gt;шити&lt;/i&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прислівник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Прислівникові [продуктивні] префікси для утворення прислівників від прикметників та числівників — &lt;b&gt;по-&lt;/b&gt;: &lt;i&gt;&lt;b&gt;по-&lt;/b&gt;батьківському, &lt;b&gt;по-&lt;/b&gt;батьківськи, &lt;b&gt;по-&lt;/b&gt;перше&lt;/i&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іменник&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Джерело не представляє такого, але, гадаю, просто пропустили&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дієслівні префікси в віддієслівних іменниках — &lt;b&gt;по&lt;/b&gt;-: &lt;i&gt;&lt;b&gt;по&lt;/b&gt;дорожувати → &lt;b&gt;по&lt;/b&gt;доріж, &lt;b&gt;по&lt;/b&gt;радити → &lt;b&gt;по&lt;/b&gt;рада&lt;/i&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-02-03T13:07:00.040" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2907" PostTypeId="2" ParentId="438" CreationDate="2018-02-03T14:16:56.780" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ознайомтеся зі &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/54&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;збіркою думок&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Борис Грінченко&lt;/a&gt; • Словарь української мови&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Въ виду того, что звукъ &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt; у большинства украинскаго народа выговаривается какъ &lt;em&gt;хв&lt;/em&gt; (передъ гласной, кромѣ &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;) или &lt;em&gt;х&lt;/em&gt; (передъ согласной и передъ &lt;em&gt;y&lt;/em&gt;), мы, составляя словарь на букву &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt;, помѣстили въ него лишь тѣ слова, для которыхъ въ нашихъ матеріалахъ не нашлось дубликата съ &lt;em&gt;хв&lt;/em&gt; или &lt;em&gt;х&lt;/em&gt; [При этомъ принята была во вниманіе оговорка Номиса въ предисловіи къ его сборнику пословицъ. что онъ &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt; вездѣ, гдѣ оно у него встрѣчалось, замѣнялъ звуками &lt;em&gt;хв&lt;/em&gt;]; всѣ же слова, которыя встрѣчены только съ &lt;em&gt;хв&lt;/em&gt; и &lt;em&gt;х&lt;/em&gt; или, рядомъ съ этими звуками, также и съ &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt;, помѣщены нами на букву &lt;em&gt;х&lt;/em&gt;, примѣры-же къ нимъ, конечно, были оставлены съ тѣмъ изъ этихъ звуковъ, съ какимъ были встрѣчены. Если какое либо слово съ звуками &lt;em&gt;хв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;х&lt;/em&gt; имѣло одно значеніе, а съ зв. &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt; – другое, тогда оно, съ соотвѣтствующими значеніями, помѣщалось и на &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt; и на &lt;em&gt;х&lt;/em&gt; со взаимными ссылками одного на другое. Незначительныя и немногія отступленія отъ этихъ правилъ обусловлены желаніемъ предоставить болѣе удобствъ въ пользованіи словаремъ и понятны безъ объясненій.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому, власне, нема у Грінченка Афанасія, Феодосія, Федора але є Тодос(ь), Хведось, Ахтанасій, Охтанас, Опанас, Хведір, Тодір. І є «катедра», та приклад з І. Левицького: «Наука по катедрах кульгала або дрімала».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%BD%D1%8F%D0%BA_%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%90%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Андрій Залізняк&lt;/a&gt;  • Древненовгородский диалект&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Буквы ф и θ. Для передачи фонемы /ф/ (встречавшейся только в заимствованных словах), в берестяных грамотах в разные периоды используются разные буквы. В самый ранний период отмечено ф – в № 591 (азбука), XI) и 605 (1 треть XII); тоже в несколько более поздних грамотах № 675 и 234 (сер. XII). Первые примеры θ – в № 559 и 560 (сер. XII): возможно к этому времени относится № 381. Со 2 половины XII по конец XIII в. господствует θ (около 40 грамот): ф встретилось в эту эпоху только в № 717, 729, 152 (не считая Смол. 10). Сначала XIV в. буква ф начинает заметно распространяться. Со 2 половины XIV в. буква ф уже господствует: она встречается  примерно в 6 раз чаще, чем θ».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%88%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80_%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Володимир Калашник&lt;/a&gt;&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Пропоноване проектом паралельне вживання іншомовних слів з приголосними ф і т може стосуватися лише «вільних» стилів (художнього та публіцистичного), в інших (науковому та офіційно-діловому) необхідно зберегти більш поширені написання: кафедра, а не катедра; міфологія, а не мітологія; орфографія, а не ортографія (пор. ортопедія), хоч наша мова й не послідовна у таких випадках відтворення слова-першооснови».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Випис найуживаніших слів (пропуски – інші відповідники в мові)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Мова&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;ἀνάθεμα&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;ἀριθμητική&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;αἰθήρ&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;καθέδρα&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;μυθικός&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Ἀθήνα&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Англ.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Anáthema&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;arithmetic&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ether&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;cathedra&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;myth&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Athens&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Еспан.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Anatema&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;aritmética&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;éter&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;cátedra&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;mito&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Atenas&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Італ.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Anatèma&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;aritmètica&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ètere&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;càttedra&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;mito&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Atène&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Нім.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Aritmetik&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Äther&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Katheder&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Mythos&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Athen&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Франц.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;anathème&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;aritmétique&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;éther&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;mythe&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Athènes&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Фін.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;anateema&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;aritmetiikka&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;eetteri&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;katederi&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;myytti&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ateena&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Румун.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;anátemă&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;aritmétică&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;etér&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;catédră&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;mit&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Aténa&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Угор.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;aritmetika&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;éther&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;mithosz&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Athén&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Словац.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;aritmetika&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;éter&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;katedra&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;mýtus&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Atény&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Чес.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;aritmetika&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;éter&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;katedra&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;mýtus&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Atény, Athény&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Серб.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;анатема&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;аритметика&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;етер, етар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;катедра&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;мит&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Антина&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Болгар.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;анатема&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;аритметика&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;éтер&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;катéдра&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;мит&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;(атинянин)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Польс.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;anatema&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;arytmetyka&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;eter&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;katedra&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;mit&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ateny&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Білорус.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;анафема&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;арыфметыка&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;эфір&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;кафедра&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;міф&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Афіны&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Рос.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;анафема&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;арифметика&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;эфир&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;кафедра&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;миф&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Афины&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Укр.&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;анафема&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;арифметика&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ефір&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;кафедра&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;міф&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Афіни&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Укр.&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;анахтема&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;арихметика&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;катедра&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;афини (рослина)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Укр.&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;анатема&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;аритметика&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;етер&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;катедра&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;міт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Атени&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Підписано як «чинний», тобто якийсь до 2019 року&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словник Грінченка, 1909&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словник Голоскевича, 1930&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо виняток становлять тільки 3 мови: білоруська, російська, українська. До того ж білоруська і українська в 20-х роках XX ст. прийшла до послідовного передавання «θ» як «т», а потім почалась епоха «спільної термінології».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще є декілька слів, стосовно яких в українській робили напіввиняток, зокрема грец. Ἄθως (чес. Athos, словац. Athos, серб. Атос), а рос. Афон в словнику Голоскевича подано як Áтос (частіше Афон).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[Перелік власних назв]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Недарма автор українського перекладу «Iліяди» й «Одіссеї» Микола Хомичевський, за висловом Миколи Бажана, «видатний майстер нашої української літератури, творець такого перекладу «Іліади», якому може позаздрити будь-яка література...», обрав псевдонім Борис Тен (від Бористена).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B0_%D0%9E%D0%BB%D1%8C%D0%B3%D0%B0_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ольга Кочерга&lt;/a&gt;&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Проєкт частково усуває непослідовність у написанні термінів грецького походження з латинською буквосполукою th, що відповідає грецькій літері θ (за якою логікою, наприклад, маємо згідно з чинною редакцією по-різному писати слова, що походять від того самого грецького «ритмос» (число) – ритм та арифметика, алгоритм та логарифм тощо). Проєкт дозволяє написання таких слів і через ф, і через т, і можна з певністю сказати, що за короткий час написання через т домінуватиме. Про це свідчить хоча б той факт, що українські відповідники чужомовних природничих термінів із префіксом ortho- однозначно, всі без винятку, мають префікс орто- (ортокисень, ортогональний, ортоскопічний, ортовісь, ортогексагональний, ортодромія, ортокислота, ортоповерхня, ортосиметричний тощо; в математиці є навіть термін ортографічна проєкція). Зазначу побіжно, що журналісти торік приділили невиправдано велику увагу зміні написання вживаної у ЗМІ метафори ефір – етер, тоді як хеміки вже давно без зайвого галасу унормували назви етер та естер, прийняті у довоєнні часи, замість складного та простого ефірів, накинутих через ненаукове втручання у наукову термінологію (це окреме питання, не торкатимусь його тут, хоча воно дуже тісно пов’язане із джерелами багатьох правописних негараздів).»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D1%96%D0%BC%D1%87%D1%83%D0%BA_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Василь Німчук&lt;/a&gt; • &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/node/126&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Проблеми українського правопису в 20 столітті&lt;/a&gt; • &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/node/123&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сучасні проблеми українського правопису&lt;/a&gt;&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[Історія і всяке инше]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Беручи до уваги історичну і сучасну орфографічну практику та перспективи контактів із західноєвропейськими мовами, варто, на нашу думку, узаконити паралельне вживання відповідних слів із &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;логарифм – логаритм, міф – міт, Гефсиманія – Гетсиманія&lt;/em&gt; і т. д. Ідеться, звичайно, про назви, які походять із грецької мови або запозичені через її посередництво і мають у звуковому складі &lt;strong&gt;θ&lt;/strong&gt; (а не про заміну всякого іншомовного &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt; на &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;, зокрема в антропонімах Фрідріх, Фауст, Фаберже.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BB%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%BE%D0%BD_(%D0%9E%D0%B3%D1%96%D1%94%D0%BD%D0%BA%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Огієнко&lt;/a&gt;&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%96%D0%B9_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олексій Павловський&lt;/a&gt;&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;ф треба вимовляти як хв: фарба – хварба, филя – хвиля, фукга – хвукга, форый – хворий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%B2_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80_%D0%94%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександр Пономарів&lt;/a&gt;&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%A0%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Вихованець&lt;/a&gt; (згодний)&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;Почну зі слів етер, катедра, міт тощо, які пропонуємо вживати поряд з їхніми фонетичними варіантами ефір, кафедра, міф та ін. У грецькій мові в цих словах немає звука ф; давні греки вимовляли там придиховий т, сучасні – міжзубний т. У переважній більшості старих і нових запозичень із грецької та інших мов ми також передаємо його через т: акант, бібліотека, етика, лабіринт, математика, тема, хризантема тощо. Але є невелика кількість слів, де замість т вживаємо ф: міф, пафос (пор. однокореневі патетика, патогенний), орфоепія (пор. ортодоксія, ортогональний). Тож ми й пропонуємо писати міт, катедра тощо. Але щоб не було дуже різкої зміни, варіанти міф, кафедра тощо теж нехай залишаються нормативними».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[З «Фонеми г та ґ»]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Звук &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt; слов'янські мови запозичили; українська мова (разом із білоруською) чинила йому опір найдовше: Сте&lt;strong&gt;п&lt;/strong&gt;ан, карто&lt;strong&gt;п&lt;/strong&gt;ля, &lt;strong&gt;кв&lt;/strong&gt;асоля, &lt;strong&gt;П&lt;/strong&gt;илип, &lt;strong&gt;П&lt;/strong&gt;илипівка й ін. Тепер його маємо й ми, і, певна річ, немає ні сенсу, ні потреби викидати його зі слів &lt;strong&gt;феномен&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;філантропія&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;філософія&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;футуризм&lt;/strong&gt; та численних інших. А ось уживати його там, де він відсутній у мові-джерелі, справа вельми сумнівна. Ідеться про грецький міжзубний звук, що позначається літерою (лат. th). Майже в усіх мовах він відтворюється літерою т (крім російської). Ми теж здебільшого на його місці вживаємо т. Але в небагатьох словах ніяк не можемо відійти від стереотипів, нав'язаних нам із північного сходу. Думається, настав час відновити звукову справедливість і поряд зі словами бібліотека, гіяцинт, Еритрея, лабіринт, Лета, метод, ортогональний, ортодоксальний, театр, тема, теорія та багатьма-багатьма іншими писати й вимовляти &lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;М. Протасов • Об упорядочении и унификации античной транскрипции (1940)&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Немалые затруднения возникают при передаче греческой «теты» (θ). Транскрибирование ее через «ф» имело некоторый смысл при существовании в русском алфавите специальной буквы θ (фиты), с уничтожением же ее передача «теты» буквой «ф» нелепа и идет вразрез с западной традицией. Поэтому, допуская наличие «ф» в ряде традиционных имен (Клисфен, Агафокл и т. п.), в большинстве случаев все-таки рекомендуется передавать «тету» через «т»: Теопомп (Θεόπομπος), Теофраст (Θεόφραστος), тесмотеты (θεσμοτέται)».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Юрій Шевельов&lt;/a&gt;&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[З «Історична фонологія української мови»]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;«…звук f, як і g, потрапив в українську лише разом із запозиченими словами. При цьому одначе, між ними були дві суттєві розбіжності: по-перше, він був упроваджений набагато раніше внаслідок контактування з греками, тобто на самому початку існування української окремішності в рамцях праслов’янського контимууму: по-друге, він був підпертий авторитетом Церкви. Відповідно, його поширення мало йти щаблями суспільної гієрархії не знизу вгору, а згори вниз. У правописі його ніколи не намагалися уникати: навпаки траплялися надпоправні написання з ф на недоречних місцях. Незважаючи на все це (або саме через це), звук f залишився чужим і зовсім не защепився в говірній мові… Тому історія f в українській мові, то є по сутті не його власна історія, а радше хроніка послідовних переходів від одного його замінника до другого, адже впродовж приблизно тисячолітніх марних намагань прищепити звук f ці замінники таки мінялися, найдавнішим із них був, вочевидь, приголосний p… Приблизно тим часом датуються варіанти заміни f на v, хоча застосовувано їх далеко рідше… Найдавніші приклади заміни f на p та v не конче мусять бути українські з походження. Вони могли десь початково постати десь поміж балканських слов’ян… Однак українські par excellence способи заміни f пов’язані з застосуванням x, а трохи згодом – над усе xv (у ґрунті речі, африкати типу x&lt;sup&gt;w&lt;/sup&gt;)… Щоправда існує – вочевидь віднедавно – група говірок, де і звукосполука xv (ще праслов’янська), і звук x&lt;sup&gt;w&lt;/sup&gt; перетворилися на f, цього разу власного виробництва, – вперше за всю історію української мови.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[З «Так нас навчали правильних проізношеній»]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Приклад, до якого тепер переходжу, сучасному українському інтеліґентові, напевне, здасться особливо драстичним, тут бо оцінка мовних вартостей відповідно до чужої мови закоренилася особливо глибоко. Мова йтиме про звук, що вживається виключно в чужих словах, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Цей приголосний виступав у багатьох позиках з чужих мов, насамперед західноевропейських, але в старших запозиченнях мова заступала його на &lt;em&gt;&lt;strong&gt;п&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (напр., &lt;em&gt;Пилип, Остап, пляшка&lt;/em&gt;) або на &lt;em&gt;&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (напр., &lt;em&gt;Хома, хура&lt;/em&gt;), аж поки, від XV ст., не розвинулася африката &lt;em&gt;&lt;strong&gt;хв&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, дуже характеристична саме для української мови й дуже в ній поширена, але за малими винятками (&lt;em&gt;хвиля, хвіртка&lt;/em&gt;...), не допущена до літературної мови. Низька соціяльна оцінка двозвука &lt;em&gt;&lt;strong&gt;хв&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; освіченими колами спершу постала в контактах з мовами польською, німецькою й латиною, але в новітні часи її посилили і остаточно ствердили контакти з російською мовою (в якій звук &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &amp;quot;природний&amp;quot; тому, що там він розвинувся і у власних словах у процесі нормального фонетичного розвитку й набув фонемного статусу).»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AE%D1%89%D1%83%D0%BA_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9F%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Ющук&lt;/a&gt;&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Нічого страшного не станеться, коли одні писатимуть міф, ефір, сад Гефсиманський, а інші - міт, етер, сад Гетсиманський, як ми й тепер вживаємо то Тадей, Тодось, Марта; то Фадей, Феодосій, Марфа.»&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-05-31T05:41:43.787" LastActivityDate="2021-05-31T05:41:43.787" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2908" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2922" CreationDate="2018-02-03T19:22:11.660" Score="10" ViewCount="256" Body="&lt;p&gt;Читаючи політичні новини, часто зустрічається прикметник &lt;em&gt;partisan&lt;/em&gt;, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[…] &lt;strong&gt;&lt;em&gt;partisan&lt;/strong&gt; attacks on the FBI &amp;amp; DOJ&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://www.mccain.senate.gov/public/index.cfm/2018/2/statement-by-sasc-chairman-john-mccain-on-partisan-attacks-on-the-fbi-doj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За змістом, це слово має два аспекти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«той, що відповідає інтересам однієї політичної партії»&lt;/em&gt; — вузький зміст;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«той, що відповідає інтересам певної групи людей, і часто суперечить інтересам інших груп»&lt;/em&gt; — ширший зміст, оскільки &lt;em&gt;party&lt;/em&gt; — це не завжди політична партія, а може бути просто група людей зі спільними інтересами чи точкою зору.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;bipartisan&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, як-то у словосполученні &lt;em&gt;bipartisan agreement&lt;/em&gt;, яке означає угоду, яка узгоджена між обома партіями.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вочевидь, слово &lt;em&gt;партизанський&lt;/em&gt; тут не підходить, бо має значення недержавних збройних загонів у тилу ворога.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українські словники, на мою думку, дещо зіпсовані термінологічними штампами сусідньої країни, і слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/partijnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;партійний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; має явно виражені  конотації, яких я хотів би уникнути при перекладі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробував також розглядати варіант &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odnopartijnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;однопартійний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, але це більше підходить як означення політичної системи деяких країн, «світочів демократії». :)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;запитання&lt;/strong&gt;: чи є більш влучне слово — можливо навіть, яке б не містило кореня «партія»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-02-17T15:16:36.547" Title="Як перекласти українською прикметник &quot;partisan&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2909" PostTypeId="2" ParentId="2908" CreationDate="2018-02-05T08:57:37.793" Score="6" Body="&lt;p&gt;На сайті dict.com зустрів переклад &lt;a href=&quot;https://www.dict.com/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D1%96%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B8/partisan&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;partisan&lt;/a&gt; &quot;упереджений&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, прикметник partisan &lt;a href=&quot;https://www.multitran.ru/c/m.exe?CL=1&amp;amp;s=partisan&amp;amp;l1=1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонують&lt;/a&gt; перекладати як &quot;необ'єктивний&quot;, &quot;заангажований&quot;, &quot;тенденційний&quot;, &quot;фанатичний&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім перекладу саме прикметника partisan, можна ще спробувати відштовхнутися від значення іменника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=partisan&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійським словником&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://slovnenya.com/dictionary/partisan/interface/Ukr&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;slovnenya.com&lt;/a&gt; partisan - це &quot;прихильник&quot;, &quot;поборник&quot;, &quot;прибічник&quot;. Тобто у контексті вашого посилання &quot;partisan attacks&quot; - це напади &quot;співприхильників&quot;, &quot;співпоборників&quot; або &quot;співприбічників&quot; Мак Кейна на ФБР та Департамент юстиції.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зустрічаються ще у Google &quot;співпартійники&quot; та &quot;співпартійці&quot;, але у тому ж словнику СУМ є лише &quot;партієць&quot;, тобто член комуністичної партії.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(У &quot;Словнику української мови&quot; Б. Грінченка 1909 року &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;знайшлося&lt;/a&gt; слово &quot;вашенець&quot; - &quot;прихильник вашої партії&quot;. Якби це слово використовувалося б досі, можна було б створити &quot;нашенець&quot; - &quot;прихильник нашої партії&quot; і перекласти англійську фразу як &quot;З приводу останніх нападів нашенців на ФБР та Департамент юстиції&quot;. Нажаль так ніхто не каже.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-02-06T08:42:31.893" LastActivityDate="2018-02-06T08:42:31.893" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2910" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-06T11:49:48.147" Score="4" ViewCount="954" Body="&lt;p&gt;В українській мені зустрічались такі варіанти розрізнення родичів у родоводі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;за материнською/батьківською лінією&lt;/em&gt; (приклади є на сторінках &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%80_%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%88%D0%B5%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;раз&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://prolviv.com/blog/2017/09/12/10-rechei-iakykh-vy-ne-znaly-pro-ukrainski-kazky/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;два&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;по мамі/матері/татові/батькові&lt;/em&gt; (приклади є на сторінках &lt;a href=&quot;https://censor.net.ua/resonance/353303/spvavtor_proektu_kniga_pamyat_storik_yaroslav_tinchenko_2700_cholovk_mayije_tochna_tsifra_zagiblih_na&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;три&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://yanyshivskyy.org.ua/vidguk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чотири&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є між ними стилістична різниця? Друга форма виглядає коротшою та зручнішою, але побоююсь, що це просторіччя.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить найточніший аналог англійським &lt;em&gt;maternal&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;paternal&lt;/em&gt;, але знайдені результати з Українсько-англійського словника 1955 р. (К. Андрусишин, Я. Крет) для &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=maternal&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;maternal&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=paternal&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;paternal&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; потрібного мені контекстного перекладу не містять.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-08T04:08:06.317" LastActivityDate="2024-01-05T22:03:15.353" Title="родовід: &quot;по материнській лінії&quot; чи &quot;по мамі&quot;?" Tags="|from-english|вибір-слова|розмовна-українська|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2911" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2917" CreationDate="2018-02-10T11:00:47.290" Score="5" ViewCount="714" Body="&lt;p&gt;Я знайшов таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У лінгвістичному аспекті поняття «неоднаковий» означає «відмінний від іншого (інших), який не збігається з іншим (іншими); різний».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Синонімами поняття «різний» (у значенні «позбавлений схожості, однаковості») є «відмінний», «несхожий», «неоднаковий», «розбіжний».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але до відповіді це мене не наблизило.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-02-15T18:57:38.260" Title="Чи є різниця між словами &quot;різний&quot; і &quot;відмінний&quot;" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2912" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2913" CreationDate="2018-02-10T15:18:38.590" Score="-1" ViewCount="59" Body="&lt;p&gt;I am a student researching Russification, and I came across these protest signs over the Russification of Ukrainian culture. I tried to plug them into various translation services, but I couldn't find anything. Thank you for your help! &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/4q4cp.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/4q4cp.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1435" LastEditorUserId="1435" LastEditDate="2018-02-10T15:30:11.857" LastActivityDate="2018-02-10T16:38:26.650" Title="Translation of protest sign?" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-02-10T17:42:20.317" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2913" PostTypeId="2" ParentId="2912" CreationDate="2018-02-10T16:38:26.650" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;code&gt;Left:&lt;/code&gt; Let's speak Ukrainian, so that Russia does not come to &quot;defend&quot; the Russian-speakers.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Right:&lt;/code&gt; Russian language is a Russian weapon! Do not speak the imperial language!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastActivityDate="2018-02-10T16:38:26.650" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2914" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-10T22:42:15.767" Score="6" ViewCount="2701" Body="&lt;p&gt;Словники реєструють обидва варіанти, до того ж, зараз спостерігається розмежування (дещо штучне, як на мене) - вживати &quot;швидко&quot; для опису дії, а &quot;скоро&quot; - для опису часу. Хоч для означення часу в більшості випадків можна вжити &quot;незабаром&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад: &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53409/26363.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="267" LastEditorUserId="267" LastEditDate="2018-02-12T20:39:48.287" LastActivityDate="2018-03-22T12:41:58.407" Title="Що правильніше вживати: &quot;швидко&quot; чи &quot;скоро&quot; в сучасній мові?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2915" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2916" CreationDate="2018-02-13T08:19:34.787" Score="12" ViewCount="1212" Body="&lt;p&gt;Часто можна помітити, наприклад, у тестах, що варіанти відповідей нумеруються літерами. Але чомусь літеру &lt;code&gt;ґ&lt;/code&gt; інколи опускають. Ось &lt;a href=&quot;https://erudyt.net/pidgotovka-do-zno/matematyka/zno-2017-vidpovidi-zno-2017-matematyka.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; яскравий приклад. Чому так? Бояться, щоб не переплутали зі схожою літерою &lt;code&gt;г&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-18T15:13:24.490" LastActivityDate="2021-11-03T18:24:42.070" Title="Чому часто не вживають літеру &quot;ґ&quot; при нумерації?" Tags="|абетка|документація|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2916" PostTypeId="2" ParentId="2915" CreationDate="2018-02-13T12:19:10.530" Score="15" Body="&lt;p&gt;Існує принаймні один держстандарт &lt;em&gt;&quot;ДСТУ 3008-95. Документація. Звіти у сфері науки і техніки. Структура і правила оформлення&quot;&lt;/em&gt;, який регламентує (на с. 24) саме таке вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.dnu.dp.ua/docs/ndc/standarts/DSTU_3008-95.pdf#page=30&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;7.16.4&lt;/a&gt; Додатки слід позначати послідовно великими літерами української абетки, за винятком літер Ґ, Є, З, І, Ї, Й, О, Ч, Ь, наприклад, додаток А, додаток Б і т.д.1&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Один додаток позначається як додаток А.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Новіша версія того самого стандарту — &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%A1%D0%A2%D0%A3_3008:2015&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;ДСТУ 3008:2015. Інформація та документація. Звіти у сфері науки і техніки. Структура та правила оформлення&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — каже (на с. 17) те саме:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.knmu.kharkov.ua/attachments/3659_3008-2015.PDF#page=22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;7.15.1&lt;/a&gt; Додатки позначають послідовно великими літерами української абетки, крім літер Ґ, Є, З, І, Ї, Й, О, Ч, Ь, наприклад, ДОДАТОК А, ДОДАТОК Б.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дозволено позначати додатки літерами латинської абетки, крім літер І та О.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У разі повного використання літер української і/або латинської абеток дозволено позначати додатки арабськими цифрами.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Один додаток позначають як ДОДАТОК А.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="441" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-02-28T11:44:09.597" LastActivityDate="2020-02-28T11:44:09.597" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2917" PostTypeId="2" ParentId="2911" CreationDate="2018-02-15T17:04:51.917" Score="6" Body="&lt;p&gt;Повних синонімів не буває. Слово може містити у собі схожу семантичну картину, але відрізнятися за тим, з якими словами воно зазвичай комбінується (наприклад, можна зачинити двері і заплющити очі, але не можна заплющити двері і зачинити очі, якщо це тільки не високохудожнє вимахування) і в яких ситуаціях може вживатися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, слово &amp;quot;відмінний&amp;quot; не може замінити слово &amp;quot;різний&amp;quot; у таких випадках:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Який жанр літератури тобі подобається найбільше? – Мені подобаються &lt;strong&gt;різні&lt;/strong&gt; жанри.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— До свята ми приготували багато &lt;strong&gt;різних&lt;/strong&gt; наїдків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Для відповіді на це питання треба зважити &lt;strong&gt;різні&lt;/strong&gt; аспекти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, слово &amp;quot;різний&amp;quot; містить у собі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B0_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сему&lt;/a&gt; &amp;quot;бути одним з низки чогось&amp;quot; чи &amp;quot;становити низку&amp;quot;. Зрозуміло, що елементи цієї низки відрізняються одне від одного, але не це основний сенс нашого повідомлення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А от коли треба підкреслити саме те, що щось &lt;em&gt;відрізняється&lt;/em&gt; від чогось, ми кажемо, що ці об'єкти &lt;em&gt;відмінні&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1439" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-02-15T18:57:38.260" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2918" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2921" CreationDate="2018-02-15T19:03:28.027" Score="7" ViewCount="196" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Dimmable:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Able to be dimmed; able to have illumination decreased in brightness.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це оствітлювальні прилади (лампочки) що можуть зменшувати яскравість.&#xA;В магазинах використовують російський термін &lt;em&gt;диммируемая&lt;/em&gt; абож просто пишуть англійською - &lt;em&gt;dimmable LED lamp.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гугл-перекладач пропонує варіанти &lt;em&gt;затемнений&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;дросельний&lt;/em&gt; - жоден не є вірним. Прямі кальки з російської чи англійської звучать неприродно. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="215" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-16T05:30:22.213" LastActivityDate="2018-02-16T20:51:54.517" Title="Як перекласти &quot;dimmable&quot;?" Tags="|переклад|терміни|прикметники|словотворення|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2919" PostTypeId="2" ParentId="2918" CreationDate="2018-02-15T19:58:06.247" Score="2" Body="&lt;p&gt;Оскільки &quot;прикручене&quot; освітлення називають &quot;приглушеним&quot;, то можна вжити &quot;приглушуваний&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, це поки що not a word, але нема причин, чому б йому не бути.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1439" LastActivityDate="2018-02-15T19:58:06.247" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2920" PostTypeId="2" ParentId="2908" CreationDate="2018-02-16T00:00:31.183" Score="4" Body="&lt;p&gt;Це треба перекладати ситуативно-фразово – як &quot;атаки на ФБР і Міністерство юстиції, мотивовані партійними ідеологіями&quot;. Ідеться, власне, про критику з вузької позиції кожної з двох партій, і ця критика шкодить інтересам країни як такої.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут цей прикметник вживається &lt;strong&gt;&lt;em&gt;не&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у значенні &quot;of, relating to, or characteristic of a partisan or partisans&quot; (&lt;a href=&quot;http://thefreedictionary.com/partisan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;American Heritage Dictionary&lt;/a&gt;), а у &lt;em&gt;другому&lt;/em&gt; значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;biased in support of a party, group, or cause&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме тому не можна просто перекладати &lt;em&gt;іменник&lt;/em&gt; partisan і намагатися робити з нього прикметник. Це покриє лише перше значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Запропоновані @Artemix'ом слова &quot;тенденційний&quot; і &quot;заангажований&quot; в цілому годяться, але в контексті американської політики, коли вживають &quot;partisan щось&quot;, ідеться цілком конкретно про дві головні партії.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1439" LastEditorDisplayName="user1439" LastEditDate="2018-02-17T14:22:45.950" LastActivityDate="2018-02-17T14:22:45.950" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2921" PostTypeId="2" ParentId="2918" CreationDate="2018-02-16T03:46:34.800" Score="6" Body="&lt;p&gt;Існує чудова стаття - &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/162&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Процесові прикметники в науковій мові&lt;/a&gt;, якою варто послуговуватись при потребі утворити таких прикметників.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут нам потрібне слово, яке позначає здатність бути підданим дії від слова &lt;em&gt;затемн-юва-ти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коли ж і надалі ми не можемо утворити прикметника (точніше, виходить щось немилозвучне та кострубате, як-от: *вгамувати — *вгамний, порівняти — *порівнний, знищити — &lt;em&gt;знищний&lt;/em&gt;), тоді прикметник можна утворити таким чином: а) від твірної дієслівної основи з суфіксом &lt;strong&gt;-ува-&lt;/strong&gt; відтяти кінцевий голосний &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, відновити в усіченому суфіксі первинний голосний &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; та додати суфікса &lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;вгам-ува-ти&lt;/em&gt; ( давніше вгамовати - &lt;em&gt;вгам-ов-ний&lt;/em&gt;); ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, виходить &lt;strong&gt;затемновний&lt;/strong&gt;. Звучить незвично, прочитаймо ще один уривок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Попри те, що у бюлетенях 1930-их рр. слова із суфіксом &lt;strong&gt;-ов&lt;/strong&gt;- (та&#xA;  &lt;strong&gt;-овн-&lt;/strong&gt;), особливо під наголосом, було оголошено «полонізмами» і фактично заборонено вживати, такі слова масово існують і постають у&#xA;  науковій мові. ... Сучасну наукову літературу важко собі уявити без слів&#xA;  типу &lt;em&gt;нехтовний, прогнозовний, інтеґровний, реґульовний, зліченний,&#xA;  скінченний&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-02-16T20:51:54.517" LastActivityDate="2018-02-16T20:51:54.517" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2922" PostTypeId="2" ParentId="2908" CreationDate="2018-02-17T06:08:47.280" Score="4" Body="&lt;p&gt;Можна &lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/a/221/585&quot;&gt;вийти&lt;/a&gt; на синонім слова &lt;b&gt;adherent&lt;/b&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=adherent&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійський словник 1955р. (К. Андрусишин, Я. Крет)&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Видно, що переважно прикріплюється закінченнями на штиб республіканець, маккейнівець тощо. Але для окремого слова знаходимо таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;b&gt;односу́м (-ма)&lt;/b&gt;&lt;br&gt;&#xA;  comrade, political friend (adherent); fellow-inmate; accomplice;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там також инше слово.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Окрім перекладу саме прикметника partisan, можна ще спробувати відштовхнутися від значення іменника.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме так, коли згадати, що &lt;i&gt;party&lt;/i&gt; містить значення &lt;i&gt;частину&lt;/i&gt;, у той же час наше &lt;i&gt;сторона&lt;/i&gt; теж маʼ таке значення&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;b&gt;сторо́нник (-ка)&lt;/b&gt;&lt;br&gt;&#xA;  partisan, adherent, partyman, supporter&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те саме стосується до &lt;i&gt;бік&lt;/i&gt;, з якого легко отримати існуючого і вже згадане слово у коментарях — &lt;i&gt;прибічник&lt;/i&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prybichnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 7, 1976. — Стор. 559.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Той, хто підтримує, захищає кого-, що-небудь, поділяє чиїсь погляди і т. ін.; послідовник, прихильник. &lt;i&gt;Я ваш добродій і прибічник, Даю всі вольності&lt;/i&gt; (Володимир Самійленко, I, 1958, 229); &lt;i&gt;Кореспонденти, недавні прибічники,.. з обуренням ганьбили зрадника &lt;/i&gt;(Іван Франко, VI, 1951, 280); &lt;i&gt;Природний поділ на прибічників Наливайка й Лободи почався серед старшин&lt;/i&gt; (Іван Ле, Наливайко, 1957, 363); &lt;i&gt;Є. П. Гребінка виділяється серед українських байкарів першої половини XIX ст. як найбільш яскравий прибічник школи Крилова&lt;/i&gt; (Радянське літературознавство, 1, 1962, 56); &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто не бачу особливих проблем з &lt;i&gt;партійний&lt;/i&gt;. Треʼ відмежуватися від виражених забарвлень та перенаправляти на слово &lt;i&gt;совєт&lt;/i&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо иншого і суперечливого &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/partisan#Adjective&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значення&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;i&gt;Adjective&lt;/i&gt; Devoted to or biased in support of a party, group, or cause.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ніц заважає залишити чи далі бавити з приростками: явно &lt;b&gt;проти·бічні&lt;/b&gt;, чи посередніше &lt;b&gt;небез·сторонні&lt;/b&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nebezstoronnij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 5, 1974. — Стор. 247&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;НЕБЕЗСТОРОННІЙ, я, є. Який виявляє деяку упередженість; упереджений. &lt;i&gt;Василина Матвіївна завжди має свої гострі небезсторонні думки&lt;/i&gt; (Костянтин Гордієнко, Буян, 1938, 55).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На додачу &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синоніми&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;УПЕРЕДЖЕНИЙ (який склався щодо кого-, чого-небудь наперед, до ознайомлення з ним), ТЕНДЕНЦІЙНИЙ, НЕОБ’ЄКТИВНИЙ, НЕБЕЗСТОРОННІЙ. &lt;i&gt;Упереджене ставлення до когось; Упереджені уявлення; Тенденційний підхід до чого-небудь; Необ'єктивна оцінка;&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-02-17T15:16:36.547" LastActivityDate="2018-02-17T15:16:36.547" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2924" PostTypeId="2" ParentId="1426" CreationDate="2018-02-18T14:27:28.200" Score="3" Body="&lt;p&gt;The electricity current naturally flows with no obstacles in the loop, and device is needed to stop it, i.e. to turn off. That's why вимикач is the right word, unlike вмикач which is slightly artificial and does not correspond to the peculiarities of the physical process. Its really right!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1441" LastActivityDate="2018-02-18T14:27:28.200" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2925" PostTypeId="2" ParentId="1426" CreationDate="2018-02-18T20:26:24.783" Score="3" Body="&lt;h3&gt;“Вмикач” and “вимикач”&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;“Вмикач” literally means “on-switcher” (one that turns on); “вимикач” literally means “off-switcher” (one that turns off).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In practice, however, per my perception, “вмикач” and “вимикач” are mostly synonymous. Oleksandr Avramenko holds the same position that both “вмикач” and “вимикач” are correct and mostly synonymous (&lt;a href=&quot;http://%D0%B0%D0%B2%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE.%D1%83%D0%BA%D1%80/11/12/411-urok-210-vmikach-chi-vimikach.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;“Урок 210. Вмикач чи вимикач?”&lt;/a&gt;). Distinction, per his opinion, appears only when a device provides distinct buttons for turning on and turning off — in this case the first button would be “вмикач” and the second one would be “вимикач” (I suppose that the whole panel containing both buttons — in case when the both buttons are isolated on a separate panel — can be referred to with both names: “вмикач” and “вимикач”, or “панель вмикання” and “панель вимикання”).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I don't know, why “вмикач” is more rare than “вимикач”. Possibly, just tradition. Maybe, influence of Russian language, where “включатель” (“on-switcher”) is purely a technical term and exclusively “выключатель” (“off-switcher”) is used in colloquial speech. Update: I see &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2924&quot;&gt;the other answer&lt;/a&gt;, which provides reasonable (per my opinion) explanation why “вимикач” is often preferred over “вмикач”:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;“Перемикач”&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;“Перемикач” means “one that switches between several mutually exclusive choices/modes/positions/variants”. Strictly speaking, while electrical “в(и)микач” always has two modes (one that activates target electric circuit and other that deactivates it) — electrical “перемикач” may have two or more modes, each of which activates its own target circuit (while deactivating others).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;An electrical “перемикач” in which only one target circuit is useful (and others are just open), effectively works as “в(и)микач” for that circuit. Therefore one may think that “перемикач” describes a wider class of devices (that every “в(и)микач” is a “перемикач”) — but from practical point of view that's not true, native speakers almost never say “перемикач” for devices that just turn on and off.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So “в(и)микач” and “перемикач” are hardly interchangeable. I can imagine them as interchangeable only in cases when original designation of a device contradicts to its practical usage, e.g. when a device whose original designation is to mutually-exclusively switch between several circuits, is in fact used only to turn a single circuit on and off. (Also I suppose that a switch with modes “circuit 1”, “circuit 2” and “off” may be sometimes called “вимикач” to refer its ability to turn everything off (or “вмикач” to refer its ability to turn something on), but most common name for it will be still “перемикач”.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-02-18T20:26:24.783" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2927" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2928" CreationDate="2018-02-27T13:17:57.190" Score="12" ViewCount="103830" Body="&lt;p&gt;як пишеться по-батькові - через дефіс/ разом/ чи окремо?? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;коли навчалась в школі було через дефіс, а зараз зустрічала окремо. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;по батькові&lt;/em&gt;&#xA;  сполука&lt;br&gt;&#xA;  незмінювана словникова одиниця &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1445" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:01:14.687" LastActivityDate="2023-11-16T14:43:40.807" Title="як пишеться по-батькові?" Tags="|орфографія|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2928" PostTypeId="2" ParentId="2927" CreationDate="2018-02-27T14:43:28.217" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/batjko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;По батькові&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — складова частина власного імені людини, що вказує на ім'я батька.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Бригадирів знає [Шагайда] на ім'я і &lt;strong&gt;по батькові&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — Василь Кучер, Чорноморці, 1956, 11. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-02-27T14:43:28.217" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2929" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-27T16:30:09.303" Score="5" ViewCount="123" Body="&lt;p&gt;Чому в українській мові (особливо у представників старшого віку, які проживають на теренах Волинської, Рівненської областей) у вимові присутній звук «г» перед голосними у словах, що не мають такого звуку при написанні та літературній мові (гурок, гокно, гоко, Голька, Гандрій)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-02-27T16:41:06.463" LastActivityDate="2018-02-27T18:07:55.417" Title="&quot;Зайві&quot; звуки у певних словах" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2930" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-27T17:22:05.667" Score="0" ViewCount="46" Body="&lt;p&gt;Чи правомірно вживати у мовленні та в написанні імена Владімір, Татіана, Васілій, Нікіта, Алєксандр та інші, не перекладаючи їх на українську мову?  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T11:53:30.227" LastActivityDate="2018-04-05T11:53:30.227" Title="Переклад імен на українську" Tags="|власні-назви|іноземні-імена|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ClosedDate="2018-02-27T18:21:25.543" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2931" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2948" CreationDate="2018-02-27T17:39:32.967" Score="8" ViewCount="18977" Body="&lt;p&gt;Пряму мову пишемо в лапках. А де поставити крапку чи знак оклику в кінці такого речення: перед закритими лапками чи після них? Адже у Вікіпедії такого пояснення немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastActivityDate="2018-04-12T10:23:29.110" Title="Де поставити крапку: перед закриттям лапок чи після них?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2932" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2938" CreationDate="2018-02-27T17:59:47.130" Score="9" ViewCount="2528" Body="&lt;p&gt;В чому різниця між «&lt;em&gt;бігборд&lt;/em&gt;» та «&lt;em&gt;білборд&lt;/em&gt;»? Ні в Академічному, ні в орфографічному словникові не знайшла жодного з цих слів. Але в повсякденному житті зустрічала обидва варіанти. То як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1447" LastActivityDate="2018-03-02T10:58:54.527" Title="&quot;бігборд&quot; чи &quot;білборд&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2933" PostTypeId="2" ParentId="2929" CreationDate="2018-02-27T18:07:55.417" Score="4" Body="&lt;p&gt;Це лінґвістичне явище зветься &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«протéза»&lt;/a&gt;, «приєднання до слів переднього неетимологічного опорного або перехідного звука для зручності вимови». Протеза поширена в багатьох слов'янських мовах, зокрема, в українській (укр. «він» vs. рос. «он», укр. «гострий» vs. рос. «острый», укр. «вухо» vs. рос. «ухо», тощо), в білоруській (біл. «ён» vs. рос. «он»).&#xA;Волинські діялекти широко застосовують протезу, як от у ваших прикладах, проте не всі ці волинські слова увійшли в літературну українську мову.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-02-27T18:07:55.417" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2934" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2971" CreationDate="2018-02-27T18:14:53.350" Score="4" ViewCount="4991" Body="&lt;p&gt;Чи є в українській мові  слово «самий» (самий кращий, самий гарний)? Адже дане слово надзвичайно часто вживають на телебаченні та на письмі і воно надзвичайно &quot;ріже слух&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastActivityDate="2018-04-12T10:19:18.917" Title="Чи є слово самий?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2935" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2943" CreationDate="2018-02-27T18:30:54.683" Score="7" ViewCount="22135" Body="&lt;p&gt;В Інтернеті знаходжу пояснення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;зачинено&lt;/em&gt; — про вікна, двері;  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;замкнуто, замкнено&lt;/em&gt; — про замок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У повсякденному спілкуванні ми вживаємо і &lt;em&gt;&quot;закрити&quot; вікно&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;&quot;зачинити&quot; вікно&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім цього, на одному із сайтів дають таку пораду:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;скористайтеся доповненням OnlineCorrector, щоби перевірити інші&#xA;  випадки слововживання та можливі помилки в тексті.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хочеться все-таки знати правильну відповідь без застосування будь-яких програм.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-12-01T03:35:51.277" LastActivityDate="2023-01-08T13:45:08.963" Title="Зачиняти чи закривати?" Tags="|різниця-між-словами|стилістика|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2936" PostTypeId="2" ParentId="2931" CreationDate="2018-02-27T18:32:53.200" Score="2" Body="&lt;p&gt;• Коли пряма мова в лапках, то знак оклику, питальний знак та трикрапка ставляться всередині лапок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дивуюсь, радію, у серця питаю: «Скажи, віще серце, чи скоро світ буде?» /П. Куліш/&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;• Коли пряма мова закінчує речення (стоїть наприкінці речення) і в ній є крапка, то крапку ставимо поза лапками:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;• А коли пряма мова на початку чи в середині речення, і наче там крапку треба поставити, а далі йдуть слова автора, то крапку всередині лапок не ставимо, а ставимо після лапок кому та довге тире «—» перед словами автора:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Хто творить розумну і добру людину — найкращий майстер», — таке було рішення стариків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знак питання, знак оклику й крапка ставляться або перед закритими лапками, якщо вони відносяться лише до слів, поставлених у лапках, або після лапок, якщо ці розділові знаки стосуються всього речення. &#xA;Якщо знак питання, знак оклику й крапки стоять перед закритими лапками, то після лапок ті самі знаки не повторюються; неоднакові ж знаки можуть, залежно від змісту, ставитися одночасно й перед закритими лапками, й після них.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Посилання: &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/136.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;один&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://shkolyar.in.ua/pryama-mova5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;два&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://forum.slovopedia.com/viewtopic.php?t=515&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;три&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-02-27T18:32:53.200" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2937" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2950" CreationDate="2018-02-27T18:35:07.890" Score="8" ViewCount="27584" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Це запитання також має відповідь (англійською):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/235&quot;&gt;How to decline &amp;quot;Trump&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дуже часто в документах можна зустріти різні варіації вживання посади чи прізвища того, кому адресується заява. Постає питання, який з варіантів правильний? &quot;Директорові&quot; чи &quot;директору&quot;? &quot;Гнатюкові Р.Г.&quot; чи &quot;Гнатюку Р.Г.&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1449" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-27T22:28:51.467" LastActivityDate="2018-02-28T04:11:58.170" Title="Як правильно написати в заяві &quot;директору&quot; чи &quot;директорові&quot;?" Tags="|правопис|орфографія|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2938" PostTypeId="2" ParentId="2932" CreationDate="2018-02-27T18:38:00.943" Score="7" Body="&lt;p&gt;Англійською воно зветься &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=billboard&amp;amp;client=opera&amp;amp;hs=KW7&amp;amp;source=lnms&amp;amp;tbm=isch&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjEktuM3sbZAhVCBSwKHXmuBhAQ_AUICigB&amp;amp;biw=1024&amp;amp;bih=640&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«billboard»&lt;/a&gt; (від «bill» (оголошення, заява) + «board» (дошка)), тож і українською буде відповідно «білборд». &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-02-27T18:38:00.943" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2939" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-27T19:08:56.233" Score="1" ViewCount="49" Body="&lt;p&gt;Чи можливо вживати слова на позначення жіночого роду, що означають певні професії (мисткиня, режисерка, економічка, драматургиня, редакторка). Чи є якась різниця між позначеннями професій жіночого роду, що звичні нам (учителька, лікарка) та даними словами?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastActivityDate="2018-02-27T19:08:56.233" Title="Назви &quot;жіночих&quot; професій" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ClosedDate="2018-02-27T22:22:27.470" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2940" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2961" CreationDate="2018-02-27T19:09:26.877" Score="7" ViewCount="134" Body="&lt;p&gt;Дуже часто в різних статтях та по телебаченню зустрічаю слово «&lt;em&gt;атошник&lt;/em&gt;». Але, за правилами словотвору, якщо мені не зраджує пам’ять, потрібно використовувати суфікс -&lt;em&gt;ець&lt;/em&gt; для утворення нових слів із абревіатур. То як правильно все ж таки: &quot;&lt;em&gt;атошник&lt;/em&gt;&quot; чи &quot;&lt;em&gt;атовець&lt;/em&gt;&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1447" LastActivityDate="2018-07-23T02:17:15.920" Title="Чи правильно утворено слово &quot;атошник&quot;?" Tags="|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2941" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-27T19:15:28.653" Score="5" ViewCount="1253" Body="&lt;p&gt;Яка різниця між відмінюванням слів &quot;детектив&quot; (як людина) та &quot;детектив&quot; (як літературний жанр)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1449" LastActivityDate="2018-02-28T10:25:00.713" Title="Яка різниця між відмінюванням у родовому відмінку слів &quot;детектив&quot; (як людина) та &quot;детектив&quot; (як літературний жанр)?" Tags="|різниця-між-словами|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2942" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3308" CreationDate="2018-02-27T19:17:54.683" Score="4" ViewCount="3282" Body="&lt;p&gt;На сайті &quot;Словопедії&quot; пишуть так: ЩИРОСЕРДНО - см. щиросердечно.&#xA;   Значення одинакове, це зрозуміло, але в інших випадках щиросердечно порівнюють з рос. &quot;чистосердечно&quot; і вживати не рекомендують. То яке слово обрати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastActivityDate="2018-03-14T13:12:51.507" Title="Щиросердно чи щиросердечно?" Tags="|орфографія|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2943" PostTypeId="2" ParentId="2935" CreationDate="2018-02-27T19:28:57.227" Score="7" Body="&lt;p&gt;Українською «зачиняють» вертикальні речі на завісах, як от двері, браму, хвіртку, вікно.&#xA;«Замикають» на замок, клямку чи на засув.&#xA;«Закривають» щось, аби його видно не було, наприклад хусткою, а ще також те саме, що «зачиняти».&#xA;А ще: очі «заплющують», а книгу «згортають». Ще «згортають» руки (відмовляються діяти).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-02-27T19:28:57.227" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2944" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2965" CreationDate="2018-02-27T19:58:38.373" Score="7" ViewCount="67090" Body="&lt;p&gt;Занадто поширена помилка у правописі цього слова. Тож як правильно? І яким правилом українського правопису це можна пояснити?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1449" LastActivityDate="2019-02-06T12:05:14.950" Title="Як правильно &quot;камінчик&quot; чи &quot;каміньчик&quot;?" Tags="|правопис|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2946" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3310" CreationDate="2018-02-27T20:25:43.187" Score="7" ViewCount="33019" Body="&lt;p&gt;Словник української мови:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗДРАСТУВАТИ, рідко ЗДРАВСТВУВАТИ, ую, уєш, недок.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Бути здоровим; благополучно існувати... &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;наказ. сп. здрастуй (здрастуйте). Вітання при зустрічі... &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;наказ. сп. здрастуй (здрастуйте), у знач. виг., фам. Уживається при вираженні здивування, заперечення і т. ін. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидна подібність укр. &lt;em&gt;здравствувати&lt;/em&gt; з рос. &lt;em&gt;здравствовать&lt;/em&gt;. Українські філологи зацьковують вживання цього слова і переконують, що воно російське. Можна його й уникати або замінювати синонімами, але на чиєму боці правда?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-27T23:33:31.733" LastActivityDate="2023-02-14T10:01:17.777" Title="Здрастуйте чи здравствуйте?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2947" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-27T20:39:37.447" Score="3" ViewCount="55900" Body="&lt;p&gt;Як правильно зробити фонетичний розбір слова &quot;футбол&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1449" LastActivityDate="2022-04-14T09:38:53.003" Title="Як правильно зробити фонетичний розбір слова &quot;футбол&quot;?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2948" PostTypeId="2" ParentId="2931" CreationDate="2018-02-27T22:04:08.090" Score="3" Body="&lt;p&gt;Але чинний — 2015 року (точніше: 2012 року) — правопис пояснює.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не тільки про пряму мову:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par124&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 124. Лапки&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 3.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) Кома, крапка з комою, двокрапка й тире ніколи не ставляться перед закритими лапками, а тільки після них.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) Знак питання, знак оклику й крапки ставляться або перед закритими лапками, якщо вони відносяться лише до слів, поставлених у лапках, або після лапок, якщо ці розділові знаки стосуються всього речення.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 4.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо знак питання, знак оклику й крапки стоять перед закритими лапками, то після лапок ті самі знаки не повторюються; неоднакові ж знаки можуть, залежно від змісту, ставитися одночасно й перед закритими лапками, й після них:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Чи знайомі ви з романом Герцена «Хто винен?»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;Але: &lt;em&gt;Невже ти не чув, як кликали: «До зброї, товариші!»?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про пряму мову детальніше в наступному §, там подібне ствердження:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par125&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 124. Розділові знаки при прямій мові&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Коли пряма мова йде в рядок, без абзацу, то перед початком її ставимо відкриті лапки, а в кінці — закриті лапки й &lt;em&gt;відповідний до характеру речення розділовий знак&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;У цей час я побачила далеко машину і стала показувати в інший бік: «Дивіться, дивіться! Хтось іде!»&lt;/em&gt; (Яновський).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T10:23:29.110" LastActivityDate="2018-04-12T10:23:29.110" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2950" PostTypeId="2" ParentId="2937" CreationDate="2018-02-28T04:11:58.170" Score="2" Body="&lt;p&gt;Закінчення давального (а також місцевого) відмінку однини &lt;strong&gt;-у/-ю&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;-ові/-еві/-єві&lt;/strong&gt; рівноправні. Як правило, коли кілька іменників поспіль стоять в давальному чи місцевому відмінку однини, то перш іменник отримує &lt;strong&gt;-ові&lt;/strong&gt;, а решта &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Директорові Гнатюку Роману Григоровичу&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна написати й «Директору Гнатюку Р. Г.», та тоді ми нехтуємо милозвучністю, яка є одним із важливих чинників у нашій мові. Теж через милозвучність два слова поспіль із закінченням &lt;strong&gt;-ові/-еві/-єві&lt;/strong&gt; не вживаються. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли ж іменник лише один, то можна вживати будь-яке з цих двох закінчень, на ваш вибір.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всі іменники, які можуть мати закінчення &lt;strong&gt;-ові/-еві/-єві&lt;/strong&gt;, можна вживати і з закінченням &lt;strong&gt;-у/-ю&lt;/strong&gt;, та є певні іменники, які вживаються лише із &lt;strong&gt;-у/-ю&lt;/strong&gt;. Це іменники чоловічого роду на &lt;strong&gt;-ів, -їв, -ов, -ея, -єв, -ин, -ін, -їн&lt;/strong&gt;, хоча в прізвищах на &lt;strong&gt;-ин, -ін, -їн&lt;/strong&gt; допускається й &lt;strong&gt;-ові/-еві/-єві&lt;/strong&gt; (Пушкінові):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ки́їв — Ки́єву, Колгу́єв — Колгу́єву, Лебеди́н — Лебедину́, Львів — Льво́ву, Ма́монтов — Ма́монтову, о́стрів — о́строву, Пу́шкін — Пу́шкіну, рів — ро́ву, Ха́рків — Ха́ркову.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;• &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/57.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правила&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;• &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/article.aspx?l1=118&amp;amp;DID=367&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Популярно&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-02-28T04:11:58.170" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2951" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2955" CreationDate="2018-02-28T06:52:17.687" Score="4" ViewCount="6736" Body="&lt;p&gt;Де правильно поставити наголос: «вИпробування» чи «випрОбування»? В орфографічних словниках зустрічала обидва варіанти. Є різниця між цими варіантами? Чи це слово має подвійний наголос?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1447" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-02-28T09:03:06.403" LastActivityDate="2018-05-20T06:33:15.287" Title="«вИпробування» чи «випрОбування»?" Tags="|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2952" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2954" CreationDate="2018-02-28T08:11:22.573" Score="5" ViewCount="487" Body="&lt;p&gt;Як перекладається на українську мову словосполучення «столовая ложка»? Бачила переклад «столова ложка». Та й в Академічному тлумачному словнику бачила таке словосполучення. Та чи не є це калькою з російської мови? Ми ж не кажемо «столова», а кажемо «їдальня», то, можливо, і це словосполучення має інший переклад.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1447" LastActivityDate="2018-02-28T08:40:25.017" Title="Правильний переклад словосполучення «столовая ложка »?" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2953" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-28T08:22:24.210" Score="5" ViewCount="3570" Body="&lt;p&gt;В українській мові є слова піщаний і пісковий. Але пісочний також вживається, наприклад, стосовно тіста. Чи доречне таке вживання, якщо ні, то як сказати правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-02-28T09:23:45.467" LastActivityDate="2019-01-10T09:18:24.490" Title="Піщаний-пісковий-пісочний" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2954" PostTypeId="2" ParentId="2952" CreationDate="2018-02-28T08:40:25.017" Score="6" Body="&lt;p&gt;По-моєму, цілком нормальне словосполучення — «столова ложка» (навіть якщо воно за походженням є калькою — але прийнятною калькою).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те, що ми кажемо «їдальня», а не «столова» — тут, по-моєму, ні до чого. Те, що ми кажемо «їдальня», а не «столова», означає, що ми маємо кращий (на мою думку) спосіб назвати приміщення споживання їжі (іменник, а не субстантивований прикметник) — але в нас все одно є прикметник «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stolovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;столовий&lt;/a&gt;» (що вживається зокрема у значеннях «що має відношення до столу», «призначений для обіднього стола, застосовуваний під час їжі» і «призначений для харчування»). «Столовая ложка» — це ложка, призначена для обіднього столу, а не ложка, призначена для громадських їдалень, тому тут слово «столовий» доречне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Мілька (семилїтня, гарна дївчина, з довгим, роспущеним русявим волосєм, з кошиком на руцї, вскакує. Показуючи мамі срібну столову ложку).&lt;/em&gt; Мамунцю, мамунцю! А дивіть ся, що́ я маю! Купіть менї за те суконьку.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;&lt;em&gt;З &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=mDaBcXDD5YMC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;перекладу&lt;/a&gt; (1898) Івана Франка драми &lt;a href=&quot;//de.wikipedia.org/wiki/Die_Weber&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Ткачі»&lt;/a&gt; (1892) Гергарта Гауптмана.&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-02-28T08:40:25.017" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2955" PostTypeId="2" ParentId="2951" CreationDate="2018-02-28T09:00:13.810" Score="-1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сучасний «Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt; каже, що «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=10227&amp;amp;page=348&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;випр&lt;b&gt;о́&lt;/b&gt;бування&lt;/a&gt;» — це дія за значенням «випробовувати» &lt;strong&gt;і також «знегоди, великі труднощі, лихо»&lt;/strong&gt;, а «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=10226&amp;amp;page=348&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в&lt;b&gt;и́&lt;/b&gt;пробування&lt;/a&gt;» — це &lt;strong&gt;лише&lt;/strong&gt; дія за значенням «випробовувати» &lt;sub&gt;(точніше, він каже, не «дія за значенням „випробовувати“», а «дія за значенням „випр&lt;b&gt;о́&lt;/b&gt;бувати“» і «дія за значенням „в&lt;b&gt;и́&lt;/b&gt;пробувати“» відповідно — але і «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=10229&amp;amp;page=348&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;випр&lt;b&gt;о́&lt;/b&gt;бувати&lt;/a&gt;», і «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=10228&amp;amp;page=348&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в&lt;b&gt;и́&lt;/b&gt;пробувати&lt;/a&gt;» у цьому словнику подаються як форми від «випроб&lt;b&gt;&lt;i&gt;о́&lt;/i&gt;ву&lt;/b&gt;вати»).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але наголоси — то дуже гнучкий і чи не найменш формалізований аспект мови. Вони швидко змінюються і дуже варіюють за діалектами. Тому я не впевнений, що можна на 100% довіряти цьому словнику (як і будь-яким словникам).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-02T19:28:45.907" LastActivityDate="2018-03-02T19:28:45.907" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2956" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3056" CreationDate="2018-02-28T09:12:48.343" Score="7" ViewCount="2300" Body="&lt;p&gt;Згідно з сучасними нормами правопису, віддієслівні іменники типу російських &lt;em&gt;съёмка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;маркировка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;стажировка&lt;/em&gt; і т.д. перекладаються словами з суфіксом &lt;code&gt;-анн&lt;/code&gt;, але тоді виникає значення процесу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А як бути з результатами пакування, знімання, маркування?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-03T04:46:09.587" LastActivityDate="2018-04-03T04:46:09.587" Title="Як правильно перекласти &quot;упаковка&quot; з російської" Tags="|переклад|from-russian|словотворення|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2957" PostTypeId="2" ParentId="2956" CreationDate="2018-02-28T09:43:02.587" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Упаковка – (несов.) упаковування, спаковування, пакування, (сов.) упакування, спакування, (материал) &lt;strong&gt;пако́вання&lt;/strong&gt;, (бумажный) обгортка.&#xA;  [Згідно з чинними національними термінологічними стандартами технологічний процес потрібно подавати або дієсловом «пакувати» або віддієслівним іменником «пакування», а засіб чи комплекс засобів - віддієслівним іменником «&lt;strong&gt;пакóвання&lt;/strong&gt;». Скалькований з російської термін «упаковка» суперечить словотвірним моделям української мови, і тому ним не можна позначати ані процес, ані засіб (М.Гінзбург)].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;• &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%83%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-02-28T09:43:02.587" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2958" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3000" CreationDate="2018-02-28T10:11:11.527" Score="7" ViewCount="2391" Body="&lt;p&gt;В мережі є багато інформації стосовно даного питання, але як все-таки правильно вживати вказаний прикметник?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/bE1aem.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/bE1aem.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;Зображення з сайту &lt;a href=&quot;http://ukr-mova.in.ua/library/sunonimu/virniy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова — ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;яка відповідь є вірною?&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;вірно сказано&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;вірний друг&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;вірний шлях&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;вірна дружина&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1445" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-01T10:22:32.737" LastActivityDate="2018-04-12T10:16:24.737" Title="Як правильно вживати прикметник &quot;вірний&quot;?" Tags="|вживання-слів|розмовна-українська|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2960" PostTypeId="2" ParentId="2941" CreationDate="2018-02-28T10:15:33.360" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B4%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словники української мови&lt;/a&gt; дають таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У множині відмінність тільки у знахідному відмінку, для людини закінчення: &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt;; для жанру: &lt;em&gt;-и&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В однині:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У родовому відмінку для людини перевага надається відмінюванню з закінченням &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;; для жанру — &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У давальному відмінку для людини: &lt;em&gt;-ові&lt;/em&gt;; для жанру: &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У знахідному відмінку для людини: &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;; для жанру: нульове закінчення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У місцевому відмінку для людини: &lt;em&gt;-ові&lt;/em&gt;; для жанру: &lt;em&gt;-і&lt;/em&gt;.&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/hm0Ev.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/hm0Ev.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-02-28T10:25:00.713" LastActivityDate="2018-02-28T10:25:00.713" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2961" PostTypeId="2" ParentId="2940" CreationDate="2018-02-28T10:17:40.610" Score="0" Body="&lt;p&gt;Це приклад кальки з російської мови, адже суфікс в -ник (найпоширенішим прикладом є &quot;ГАИшник&quot;). В українській мові ж АТОвець.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про це говорить Олександр Авраменко в &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=REH0v0p11P8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;експрес-уроці&lt;/a&gt; Сніданку з 1+1.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-07-23T02:17:15.920" LastActivityDate="2018-07-23T02:17:15.920" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2962" PostTypeId="2" ParentId="2958" CreationDate="2018-02-28T10:31:56.027" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/virnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/virnyj&lt;/a&gt;&#xA;Є один з багатьох прикладів, вірний означає постійний в своїх поглядах відданий.&#xA;Вірний своїй нареченій, бути вірним своїй державі. прикладів може бути багато.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastActivityDate="2018-02-28T10:31:56.027" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2963" PostTypeId="2" ParentId="2953" CreationDate="2018-02-28T10:34:24.823" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Калька з російської, але використовується як назва тіста. Тобто у повсякденному обігу української мови його не вживають окрім цього випадку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-28T12:27:46.903" LastActivityDate="2018-02-28T12:27:46.903" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2964" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3002" CreationDate="2018-02-28T10:58:53.807" Score="1" ViewCount="955" Body="&lt;p&gt;Звучить як неточність, не знайшла відповіді у Вікіпедії та найпоширеніших джерелах. Просто визначення слова &quot;поганий&quot; до терміну екології по смисловому наповленню не підходить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastActivityDate="2018-03-01T10:22:32.590" Title="Чи вірно казати &quot;погана екологія&quot;" Tags="|терміни|синоніми|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2965" PostTypeId="2" ParentId="2944" CreationDate="2018-02-28T11:08:36.160" Score="3" Body="&lt;p&gt;Згідно з чинним — 2015 — правописом: &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BA%D0%B0%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;камінчик&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. Тому що після &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; і перед &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par17&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 17. Коли Ь не пишеться&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Після &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; перед &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt; та перед суфіксами &lt;strong&gt;‑ств&lt;/strong&gt;(&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;‑ськ&lt;/strong&gt;(&lt;strong&gt;ий&lt;/strong&gt;): &lt;em&gt;інженер, інший, кінчик, менший, тонший, Уманщина; волинський, громадянський, освітянський, селянський; громадянство, селянство&lt;/em&gt;. Але: &lt;em&gt;бриньчати, доньчин, няньчин, няньчити та ін.&lt;/em&gt;, бо в твірних іменниках між приголосними виступає &lt;strong&gt;ь&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;бренькіт, донька, нянька.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T10:22:54.853" LastActivityDate="2018-04-12T10:22:54.853" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2966" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3615" CreationDate="2018-02-28T11:41:34.793" Score="1" ViewCount="81" Body="&lt;p&gt;У словниках слово &lt;em&gt;&quot;контакт&quot;&lt;/em&gt; позначається як таке, що відноситься до сфери стосунків. А чи можна його вживати в технічному контексті? Наприклад, &lt;em&gt;електричний контакт&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-28T12:27:03.140" LastActivityDate="2018-03-26T13:28:33.720" Title="Як правильно вживати слово &quot;контакт&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2967" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2975" CreationDate="2018-02-28T11:44:14.150" Score="0" ViewCount="45" Body="&lt;p&gt;При написанні доповіді з предмету екології стикнулась з багатьма проблемами. Ці словосполучення - одна з таких проблем, і я не знайшла інформацію по них. Допоможіть, будь ласка.&#xA;&quot;Витоки ландшафтних / ландшафтонавчих досліджень в Україні&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-01T11:42:37.160" LastActivityDate="2018-03-01T11:42:37.160" Title="Ландшафтні дослідження чи ландшафтознавчі дослідження?" Tags="|різниця-між-словами|значення-слів|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2970" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3001" CreationDate="2018-02-28T12:40:04.907" Score="3" ViewCount="60" Body="&lt;p&gt;Biological dіversity — біологічне різноманіття, але ж сукупність живих органіpнім об'єднаних якоюсь ознакою це біота, а біологія це наука, проте цей термін існує серед наукового суспільства. Як все-таки правильно?&#xA;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/42/53393/278659.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://slovopedia.org.ua/42/53393/278659.html&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-30T15:31:25.857" LastActivityDate="2018-03-30T15:31:25.857" Title="Неточність перекладу вислову «biological dіversity», як буде вірно, біологічне різноманіття, чи біотичне?" Tags="|переклад|from-english|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2971" PostTypeId="2" ParentId="2934" CreationDate="2018-02-28T13:30:24.363" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коротко:&lt;/strong&gt; слово існує, але не для ступенювання прикметників&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українська мова цілком має такого слова, з прикметниками теж ладить:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/samyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 9, 1978. — Стор. 26.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;4.&lt;/strong&gt; Уживається в поєднанні з прикметниками:   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;a)&lt;/strong&gt; з відносними для підкреслення найвищого ступеня вияву ознаки. &#xA;  &lt;em&gt;Як крикне [цар] На самих пузатих — Всі пузаті до одного В землю провалились!&lt;/em&gt; (Тарас Шевченко, I, 1963, 251); &lt;em&gt;— В котрому вікні він сидів? — знов спитав Микола, — В самому крайньому&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, II, 1956, 201); &lt;em&gt;Цей час [70-ті роки XIX ст.] в Галичині був самим мертвим, як свідчать історики&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 29); &lt;em&gt;На самому сонячному місці пастовня яснів блідим золотом островок&lt;/em&gt; (Леся Українка, III, 1952, 651); &lt;em&gt;— Між моїм родом — батьками, дідами, самими далекими пращурами — я перший іду до культури, до світла&lt;/em&gt; (Степан Васильченко, IV, 1960, 14); &lt;em&gt;Дівчинка тихенько засміялася, затупала ніжками по щаблях драбини і з самого останнього сміливо зіскочила на сіно&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, II, 1962, 77); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;б)&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;розмовне, рідко&lt;/em&gt;) з якісними звичайного і вищого ступеня — для творення форм найвищого ступеня, з якісними найвищого ступеня — для їх підсилення.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— &lt;em&gt;Ти саму велику біду мені робиш, ти губиш мене&lt;/em&gt; (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 339); &lt;em&gt;Було піде [пан] з Сенькою-кухарем у загони, намітить самого ситого вола, та й звелить убити&lt;/em&gt; (Олекса Стороженко, I, 1957, 195); &lt;em&gt;— Подай нагайку, — Батьку, ну для чого вам ця нагайка? — А для того, сучий ти сину, щоб не показував на картах трьох доріг, а одну, та саму кращу&lt;/em&gt; (Олександр Довженко, I, 1958, 199); &lt;em&gt;— Он у Дейкалівці самого найкращого жеребця в артілі вкрали&lt;/em&gt; (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 15). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Більшість прикладів &lt;strong&gt;«художнього» напряму&lt;/strong&gt;, цебто не завше чи не для всіх може бути прикладом; також за [четвертим] останнім порядком вказує на «неважливість»; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Цей словник робився за совітські часи: сам по собі сумнівний через омосковчення, наприклад старший словник Грінченка такого пояснення чи прикладу не включає, а инші [перші за порядком]:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/53241-samyj.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови / Упор. з дод. влас. матеріалу Б. Грінченко : в 4-х т. — К. : Вид-во Академії наук Української РСР, 1958. &#xA;Том 4, ст. 98.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Самий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-е.&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;мѣст.&lt;/em&gt; Самый. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ой топи мене, моя мати, да на самеє денце&lt;/em&gt;. Чуб. V. 569. &lt;em&gt;В собаках сама сила.&lt;/em&gt; Рудч. Ск. І. 121. &lt;em&gt;Докатав до самого краю&lt;/em&gt;. Ном. &lt;em&gt;Ой дай коню овса по самиї перса&lt;/em&gt;. Чуб.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/53242-samyj-2.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови / Упор. з дод. влас. матеріалу Б. Грінченко : в 4-х т. — К. : Вид-во Академії наук Української РСР, 1958. &#xA;Том 4, ст. 98.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Самий&lt;/strong&gt; 2, &lt;strong&gt;сама&lt;/strong&gt; и &lt;strong&gt;самая&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;саме&lt;/strong&gt; и &lt;strong&gt;самеє&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;мѣст&lt;/em&gt;. Одинъ, только одинъ, лишь. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Самий борщ та борщ без нічого що-дня як їсти, то хиба наїсися? Уже то не даром тобі так солодко самій сидіти дома!&lt;/em&gt; Рудч. Ск. I. 132. &lt;em&gt;У самій сорочці вискакує з хати на мороз. І постіль убога — самая солома.&lt;/em&gt; Чуб. III. 382. &lt;em&gt;Оставили саме бадилля.&lt;/em&gt; Рудч. Ск. І. 52.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;самі за себе&lt;/strong&gt;. Одни только. &lt;em&gt;А багато було людей в церкві? — Людей, мамо, не було нікогісінько, тільки самі за себе москалі.&lt;/em&gt; Ном. № 828. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ум.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;саменький&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;самесенький&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І &lt;strong&gt;головне «але»&lt;/strong&gt;: чинний — 2015 року — правопис стверджує такий зразок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par69&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 69. Ступенювання прикметників&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вищий ступінь прикметників&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Вищий ступінь прикметників утворюється додаванням:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;а)&lt;/strong&gt; суфікса &lt;strong&gt;-іш-&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;-ш-&lt;/strong&gt; до основи чи до кореня звичайної форми якісного прикметника: &lt;em&gt;нов&lt;b&gt;-іш-&lt;/b&gt;ий, повн&lt;b&gt;-іш-&lt;/b&gt;ий, син&lt;b&gt;-іш-&lt;/b&gt;ий, дешев&lt;b&gt;-ш-&lt;/b&gt;ий, солод&lt;b&gt;-ш-&lt;/b&gt;ий;&lt;/em&gt; /101/&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;б)&lt;/strong&gt; слів &lt;strong&gt;більш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;менш&lt;/strong&gt; до звичайної форми якісного прикметника: &lt;em&gt;більш вдалий, більш глибокий, менш вередливий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Найвищий ступінь прикметників&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Найвищий ступінь прикметників утворюється додаванням:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;а)&lt;/strong&gt; префікса &lt;strong&gt;най-&lt;/strong&gt; до форми вищого ступеня: &lt;em&gt;найбільший, найкраща, найменше;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;б)&lt;/strong&gt; слів &lt;strong&gt;найбільш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;найменш&lt;/strong&gt; до звичайної форми якісного прикметника: &lt;em&gt;найбільш зручний, найбільш стійка, найменш приємне.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для посилення вживаються при формах найвищого ступеня прикметників частки &lt;strong&gt;що&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;як&lt;/strong&gt;; пишуться вони з прикметниками разом: &lt;em&gt;щонайсильніший, якнайбільший, якнайшвидший.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T10:19:18.917" LastActivityDate="2018-04-12T10:19:18.917" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2972" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-28T14:06:10.067" Score="1" ViewCount="46" Body="&lt;p&gt;Треба перекласти вираз &quot;доставка по Одессе&quot;. Словники пропонують &quot;довіз&quot; і &quot;достава&quot;. Питання в місці - якщо за адресою, то чи доречно сказати &quot;Достава Одесою&quot;? Мандрувати горами, йти шляхом - природньо, а якщо сенс в обмеженому просторі? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-02-28T14:27:36.600" LastActivityDate="2018-07-06T10:19:11.073" Title="Достава Одесою чи привіз в межах Одеси" Tags="|переклад|from-russian|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2973" PostTypeId="2" ParentId="2958" CreationDate="2018-02-28T14:26:17.817" Score="5" Body="&lt;p&gt;Колись пан &lt;a href=&quot;/users/4/&quot;&gt;@Sasha&lt;/a&gt; вказав на ось таку &lt;a href=&quot;http://ua-etymology.livejournal.com/58465.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ланку-обговору&lt;/a&gt; пана Максима, яка на штиб «проти пуризму» і де:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Просить поглянути на наступні етимолоґічні словники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=config&amp;amp;morpho=0&amp;amp;basename=%5Cdata%5Cie%5Cvasmer&amp;amp;first=1&amp;amp;text_word=%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B0&amp;amp;method_word=substring&amp;amp;ww_word=on&amp;amp;text_general=&amp;amp;method_general=substring&amp;amp;text_origin=&amp;amp;method_origin=substring&amp;amp;text_trubachev=&amp;amp;method_trubachev=substring&amp;amp;text_editorial=&amp;amp;method_editorial=substring&amp;amp;text_pages=&amp;amp;method_pages=substring&amp;amp;text_any=&amp;amp;method_any=substring&amp;amp;sort=word&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕС Фасмера 1, сторінки: 292—293&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ве́ра&lt;/strong&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;ве́рить&lt;/em&gt;, укр. &lt;em&gt;вíра&lt;/em&gt;, др.-русск., ст.-слав. вѣра πίστις (Супр., Клоц.), болг. &lt;em&gt;вя́ра&lt;/em&gt;, сербохорв. Bjȅpa, словен. véra, чеш. víra, польск. wiara, в.-луж., н.-луж. wjera.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Родственно авест. var- &quot;верить&quot;, varǝna- &quot;вера&quot;, осет. urnyn &quot;верить&quot;; см. Мейе, Et. 169. Далее, вероятно, сюда же д.-в.-н. wâra ж. &quot;правда, верность, милость&quot;, др.-исл. vár &quot;обет, торжественное обещание&quot;, д.-в.-н. wâr &quot;правдивый, верный&quot;, др.-ирл. fír &quot;правдивый, истинный&quot;, лат. vērus &quot;истинный, правдивый&quot;, гот. tuzwērjan &quot;сомневаться&quot;, unwērjan &quot;досадовать&quot;; см. Уленбек, Aind. Wb. 293; Торп 395; Траутман, BSW 351; Педерсен, Kelt. Gr. 1, 50; Вальде 825.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ЕСУМ, том 1, сторінка 402&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;віра¹&lt;/strong&gt; «довірʼя, впевненість; релігія», &lt;em&gt;вір&lt;/em&gt; (у виразі &lt;em&gt;брати на вір&lt;/em&gt; «на віру»), &lt;em&gt;віри́тель&lt;/em&gt; «кредитор», &lt;em&gt;ві́рник&lt;/em&gt; «довірена особа; [парафіянин ВеУг]» [&lt;em&gt;вірня́нка&lt;/em&gt;] «вірна дружина», [&lt;em&gt;віру́тник&lt;/em&gt;] «вірник», &lt;em&gt;ві́рщик&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;вірʼя́н&lt;/em&gt;] «сват», [&lt;em&gt;ві́рисний&lt;/em&gt;] «імовірний, вірогідний» Ж, &lt;em&gt;ві́рний&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;віру́тний&lt;/em&gt;] «дійсний, справжній», &lt;em&gt;ві́рчий, ві́рити, ві́рувати, ві́рую&lt;/em&gt; «credo», &lt;em&gt;безві́рник, безві́рʼя, дові́ра, дові́рливий, довіря́ти, достові́рний,&lt;/em&gt; [&lt;em&gt;запові́рити&lt;/em&gt;] «ввірити» Ж, [&lt;em&gt;зві́рість&lt;/em&gt;] «звірка», [&lt;em&gt;зві́рки&lt;/em&gt;] Ж, &lt;em&gt;зві́рник, звіря́ти, звіря́тися́, зневі́ра, зневі́рʼя, зневі́ритися, неві́ра, неві́рник, неві́рство, неві́рʼя,&lt;/em&gt; [&lt;em&gt;недові́р&lt;/em&gt;] «недовірʼя»; недовірок» Ж, &lt;em&gt;недо́вірок, недові́рʼя, недові́ркуватий, недові́рливий, пере́вірка, переві́рник, перевіря́ти, пові́рка, пові́рник, пові́рʼя, пові́рити, прові́рка, провіря́ти, сповіря́ти, спроневі́ритися, уві́ритися&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;російська, білоруська, македонська &lt;em&gt;ве́ра&lt;/em&gt;, давньоруська &lt;em&gt;вѣра&lt;/em&gt;, польська wiara, чеська víra, совацька viera, верхньолужицько, нижньолужицька wěra, болгарська &lt;em&gt;вя́ра&lt;/em&gt;, сербохорватська &lt;em&gt;вјěра&lt;/em&gt;, словенська véra, старословʼянська &lt;strong&gt;вѣра&lt;/strong&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;прасловʼянська věra &amp;lt; *vēra;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;споріднене з авестійська var- «вірити», varəna- «віра», осетинська urnyn «вірити», готська tuzwērjan «сумніватися», давньоісландська vár «обіцянка», давньоверхньонімецька wâra «правда, вірність, милість», середньоверхньонімецька wār «дійсний, справжній», нововерхньонімецька wahr (те саме), латинська vērus «дійсний, справжній, істинний», ірландська fir «вірний»; індоєвропейська *u̯ēr- «справжній». &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Шанский ЭСРЯ 1 3, 53—54; Фасмер 1 292—293; Преобр. 1 101; Brückner 611; Machek ESJČ 690—691; БЕР 1 217—218; Стоянов 42; Skok 3 602—603; Pokorny 1165–1166. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наголошує, що така помилка через недодавання до наступного словника словника «вірний».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов), сторінка 62&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ве́рный&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1)&lt;/strong&gt; ві́рний, пе́вний, незра́дний, наді́йний. &lt;em&gt;[Двох що-найвірні́ших слуг кли́че. Він пе́вна люди́на. Ма́ю пе́вну схо́ванку, там ніхто́ не зна́йде]&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;В.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;слову&lt;/em&gt; – на сло́во ві́рний. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Ве́рным&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;оставаться кому&lt;/em&gt; – держа́тися кого́; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2)&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;точный, правильный&lt;/em&gt;) пе́вний, справедли́вий, правди́вий. &lt;em&gt;[Справедли́ва ува́га. У кооперати́вній крамни́ці вага́ справедли́ва (правди́ва)]&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Указать&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;ве́рный&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;путь&lt;/em&gt; – показа́ти правди́вий шлях. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Ве́рный&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;оригиналу&lt;/em&gt; – згі́дний з перво́писом; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3) (&lt;em&gt;обеспеченный&lt;/em&gt;) безпе́чний, безпе́чен. &lt;em&gt;[Приї́деш зве́чора – вече́ронька безпе́чная. Його́ ша́нси були́ вже безпе́чні].&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зазначає, що слово за совітські часи значення «правильний» вернули до словників на шкоду иншим, з чим треба теж боротися і наводить наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/virnyj-pravdyvyj-pravylnyj-pevnyj-slushnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Як ми говоримо» Бориса Антоненка-Давидовича&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вірний, правдивий, правильний, певний, слушний&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Прикметник &lt;em&gt;вірний&lt;/em&gt; і прислівник &lt;em&gt;вірно&lt;/em&gt; з якогось часу не тільки витискають з ужитку інші, більш відповідні слова, а й набирають невластивого їм значення. Не тільки в діловій мові, а й у сучасних художніх творах ми часто натрапляємо на ці слова в значенні «правильний, певний»: «Учинити напад на аеродром — це все одно, що повести на &lt;em&gt;вірну&lt;/em&gt; загибель сотню бійців»; «Дрімлюга знайшов &lt;em&gt;вірний&lt;/em&gt; шлях»; «Ти стоїш на &lt;em&gt;вірній&lt;/em&gt; дорозі»; «Сама глибинами серця відчувала — &lt;em&gt;вірно&lt;/em&gt; робить син».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А тим часом в українській класиці й фольклорі цих слів уживали в далеко вужчому значенні, надаючи їм поняття тільки відданості: «Ой вийди, вийди, дівчино моя &lt;em&gt;вірная&lt;/em&gt;» (народна пісня); «Без &lt;em&gt;вірного&lt;/em&gt; друга великая туга» (прислів’я); «Хто &lt;em&gt;вірно&lt;/em&gt; кохає, той часто вітає» (М. Номис).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо в фразі йдеться не про відданість, а про правильність, слушність, правдивість, тоді треба вдаватись до інших прикметників і прислівників: «А щоб &lt;em&gt;певна&lt;/em&gt; була правда, — нехай шлях покаже» (Т. Шевченко); «Землі своєї зелень і блакить любив я серцем і на схилі віку хотів про це &lt;em&gt;правдиво&lt;/em&gt; повістить» (М. Рильський); «Не раз, заблудившись, навмання йшли мандрівники тайгою, намагаючись знайти &lt;em&gt;правильний&lt;/em&gt; напрям» (О. Донченко); «Надія теж не докучала розпитами. Також відкладала до &lt;em&gt;слушного&lt;/em&gt; вільнішого часу» (Я. Баш); «Сьорбаючи чай, Артем чекав на &lt;em&gt;слушну&lt;/em&gt; хвилину…» (А. Головко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З цих прикладів само собою випливає, що в наведених на початку фразах слід було написати: «на &lt;em&gt;певну&lt;/em&gt; загибель», «&lt;em&gt;правдивий&lt;/em&gt; шлях», «на &lt;em&gt;правильній&lt;/em&gt; (на &lt;em&gt;правдивій&lt;/em&gt;) дорозі», «&lt;em&gt;слушно&lt;/em&gt; робить син».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Іноді поряд із прикметниками &lt;em&gt;правильний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поправний&lt;/em&gt; уживають і прикметника &lt;em&gt;вірний&lt;/em&gt; у таких висловах: &lt;em&gt;вірний&lt;/em&gt; переклад, &lt;em&gt;вірний&lt;/em&gt; рисунок (малюнок), цебто — відповідний оригіналу, натурі, точний (Словник за редакцією А. Кримського).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І пише на кінець: &lt;em&gt;сучасні&lt;/em&gt; словники ради не знають і знов схиляються до пуризму, дадаючи примітку &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; (зі вказівкою на словника):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/virnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, &lt;strong&gt;1970&lt;/strong&gt;. — Стор. 680.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм., рідко.&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;strong&gt;правильний&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1; правдивий, точний. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;А шлях наш — вірний, бо це — шлях, до якого рано чи пізно неминуче прийдуть і всі інші країни&lt;/em&gt; (Ленін, 33, 1951, 131); — &lt;em&gt;Краще давай я постукаю і послухаю тебе, і тоді ми поставимо вірний діагноз&lt;/em&gt; (Оксана Іваненко, Великі очі, 1956, 35). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;По-перше,&lt;/strong&gt; пуризм — це &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/45&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не щось погане&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;По-друге,&lt;/strong&gt; не згадали: існує старіший словник без згадки &lt;em&gt;правильний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ві́рний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-е&lt;/strong&gt;. Вѣрный, преданный.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ой вийди, вийди, дівчинонько моя вірная.&lt;/em&gt; Мет. 81. &lt;em&gt;Ночує ніченьку з вірною дружиною.&lt;/em&gt; Нп. &lt;em&gt;Без вірного друга великая туга.&lt;/em&gt; Ном. № 9021. &lt;em&gt;Прошу тебе, милий, вірними словами.&lt;/em&gt; Мет. 47. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2)&lt;/strong&gt; Истинный, дѣйствительный. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;3)&lt;/strong&gt; Правовѣрный. &#xA;  &lt;em&gt;Прохало два вірних одного невірного: дай нам те, що лучче царства небесного.&lt;/em&gt; Ном., стр. 290, № 3.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ум. &lt;strong&gt;Вірне́нький&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;вірне́сенький&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;По-третє,&lt;/strong&gt; це цілком нормально, коли найперше значення не цілком відповідає сучасному. Ба, таке і з &lt;a href=&quot;http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=/usr/local/share/starling/morpho&amp;amp;morpho=1&amp;amp;basename=morpho%5Cvasmer%5Cvasmer&amp;amp;first=1&amp;amp;off=&amp;amp;text_word=%D0%BF%D1%80%D0%B0%CC%81%D0%B2%D1%8B%D0%B9&amp;amp;method_word=substring&amp;amp;ic_word=on&amp;amp;text_general=&amp;amp;method_general=substring&amp;amp;ic_general=on&amp;amp;text_origin=&amp;amp;method_origin=substring&amp;amp;ic_origin=on&amp;amp;text_trubachev=&amp;amp;method_trubachev=substring&amp;amp;ic_trubachev=on&amp;amp;text_editorial=&amp;amp;method_editorial=substring&amp;amp;ic_editorial=on&amp;amp;text_pages=&amp;amp;method_pages=substring&amp;amp;ic_pages=on&amp;amp;text_any=&amp;amp;method_any=substring&amp;amp;sort=word&amp;amp;ic_any=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правильний&lt;/a&gt; (по тому ж Фасмеру).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особливо коли…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;По-четверте&lt;/strong&gt;, рідко буває двох цілком замінних слів (коли не враховувати нові чи явні запозичення, чого не сказати про тут), бо словам притамана «забарвленість». До слова &lt;em&gt;вірний&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;віра&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;правильний&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;правда&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;право&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тому!&lt;/strong&gt; Бажано вживати ясні слова, коли не бажаєте плутати читача чи слухача. І цьому підкреслюють «пуристи». &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вірні слова&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вірна відповідь&lt;/em&gt; — це коли &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nalezhnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;належно&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, особливо коли &lt;em&gt;до&lt;/em&gt; в&lt;em&gt;подоби&lt;/em&gt;. Порівняйте до «&lt;em&gt;ваша&lt;/em&gt; правда».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;em&gt;правильна відповідь&lt;/em&gt; на, наприклад, уроках. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зауваження до &lt;a href=&quot;/a/3000/585&quot;&gt;відповіді&lt;/a&gt; пана &lt;a href=&quot;/users/4/&quot;&gt;@Sasha&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Було би непогано додати значення иншого слова з старого словника Желехівського, сторінка 732&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правильний&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;f&lt;/em&gt; regelmäßig, gesetzmäßig, richtig.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правильність&lt;/strong&gt; Regelmäßigkeit, Gesetzmäßigkeit, &lt;strong&gt;Correctheit&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відчувається відміність і жорсткість. Не дивно, бо подібна ріжниця існує між &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/a/1730/226239&quot;&gt;&lt;strong&gt;right&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;correct&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;https://german.stackexchange.com/questions/38264/&quot;&gt;&lt;strong&gt;korrekt&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;richtig&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;. Слова &lt;em&gt;regelmäßig&lt;/em&gt; (константа), &lt;em&gt;gesetzmäßig (правомірно, по закону)&lt;/em&gt; вже самі по собі жорсткі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коротко.&lt;/strong&gt; Сorrect — правильно і «не обговорюється»; Right — правильно по моралі чи просто думки (коли до вподоби).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T10:16:24.737" LastActivityDate="2018-04-12T10:16:24.737" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2974" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-28T15:11:51.347" Score="3" ViewCount="5325" Body="&lt;p&gt;Велика кількість ЗМІ вживають &lt;em&gt;корок&lt;/em&gt;, проте деякі мовознавці заперечують.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи могли б ви допомогти визначити значення обох слів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та яке з них є доречним у випадку коли це стосується автомобільної &quot;Пробки&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-01T11:40:13.367" LastActivityDate="2018-05-01T06:26:09.223" Title="Вживання слів затор чи корок?" Tags="|значення-слів|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2975" PostTypeId="2" ParentId="2967" CreationDate="2018-02-28T15:19:21.143" Score="0" Body="&lt;p&gt;Вірогідно, що залежить від значення. Може стосуватися досліджень ландшафту чи досліджень ландшафтознавців. В контексті прикладних досліджень - перше, теоретичних - друге.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-02-28T15:19:21.143" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2976" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2977" CreationDate="2018-02-28T15:25:39.980" Score="5" ViewCount="5231" Body="&lt;p&gt;Яка різниця між вживанням слів «являється» та «є»? У Вікіпедії знайшла інформацію, що «являється» - це граматична калька з російської мови, але там немає жодних пояснень. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1454" LastActivityDate="2018-02-28T16:25:56.847" Title="Різниця між вживанням слів «являється» та «є»" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2977" PostTypeId="2" ParentId="2976" CreationDate="2018-02-28T15:30:01.853" Score="5" Body="&lt;p&gt;Вважається калькою з російської, тому що є відповідне слово у російській мові. До прикладу стаття, у якій розтлумачено в якому сенсі могли вжити слово &lt;em&gt;являється&lt;/em&gt; українці.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine48-49-38.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Являтися — бути (є) — являти собою (Роксолана Ткачук)&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На уроці української мови вчителька зауважила учневі, що вислів «Підмет являється головним членом речення» є неправильним, бо слова &lt;em&gt;являється&lt;/em&gt; з таким значенням в українській мові немає. Правильно сказати: «Підмет є головним членом речення» або «Підмет — головний член речення». Тоді учень здивовано запитав: «То це і І. Франко&#xA;  помилився, пишучи:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Чого являєшся мені&lt;br&gt;&#xA;    Усні?&#xA;    Чого звертаєш ти до мене&lt;br&gt;&#xA;    чудові очі та ясні,&lt;br&gt;&#xA;    сумні,&lt;br&gt;&#xA;    Немов криниці дно студене?».&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ні, І. Франко не помилився, бо вживав дієслово &lt;em&gt;являтися&lt;/em&gt; у значенні «поставати в уяві, приходити в думках, уявлятися». Так воно фіксується у словниках і широко використовується в художньому мовленні, пор.: «То &lt;em&gt;являлась&lt;/em&gt; вона йому з грушею в руці, то стояла вона перед ним вся прозора й рожева» (І. Нечуй-Левицький); «Я не знаю, чого ще та смерть захотіла? Всюди радість нового життя, А вона й тут &lt;em&gt;являється&lt;/em&gt; сміло, Як змія...»&#xA;  (В. Полішук).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Уживання дієслова &lt;em&gt;являтися&lt;/em&gt; замість дієслова-зв’язки є (форма теперішнього часу від &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt;) помилкове. Воно поширилося в українській мові під впливом російської. Зовсім неприйнятними для українського вжитку є речення: &lt;em&gt;Він являється членом комісії; Чи не являється наше сьогоднішнє зубожіння наслідком духовного занепаду?&lt;/em&gt; Правильно було б&#xA;  сказати: &lt;em&gt;Він є членом комісії; Чи не є наше сьогоднішнє зубожіння наслідком духовного занепаду?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У книжному вжитку, зокрема в науковому стилі, поряд із дієсловом-зв’язкою &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt; часто використовується дієслово-зв’язка &lt;em&gt;являти собою&lt;/em&gt;, яка поєднується з іменником лише в знахідному відмінку, пор.: «Аміакати &lt;em&gt;являють собою&lt;/em&gt; розчин аміачної або кальцієвої селітри в рідкому аміаку» (З газ.); «Кожен день у житті людини &lt;em&gt;являє собою&lt;/em&gt; певний крок у її&#xA;  становленні» (Людина і суспільство. Підручник).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, в українській мові дієслово &lt;em&gt;являтися&lt;/em&gt; виражає значення «поставати в уяві, уявлятися, приходити в думках». І не використовується як дієслово-зв’язка в складному присудку. Роль зв’язок виконують дієслово &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt; та словосполучення &lt;em&gt;являти собою&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-02-28T16:25:56.847" LastActivityDate="2018-02-28T16:25:56.847" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2978" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-28T16:21:40.963" Score="9" ViewCount="480" Body="&lt;p&gt;Допоможіть перекласти &lt;em&gt;«действующий вулкан»&lt;/em&gt;. Я переклала як &lt;em&gt;«діючий вулкан»&lt;/em&gt;, але Вікіпедія вказує, що «активні дієприкметники на &lt;code&gt;-юч-&lt;/code&gt; українській мові не властиві». &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1454" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-02T22:47:20.380" LastActivityDate="2018-11-03T14:27:13.597" Title="Переклад «действующий вулкан» українською" Tags="|переклад|from-russian|дієприкметники|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2979" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2981" CreationDate="2018-02-28T16:21:48.290" Score="5" ViewCount="12752" Body="&lt;p&gt;Як правильно: &lt;strong&gt;«жюрі»&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;«журі»&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D1%83%D1%80%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; не виключає обидва варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Журі́&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;жюрі&lt;/strong&gt; (фр. &lt;em&gt;jury&lt;/em&gt;, від лат. &lt;em&gt;juro&lt;/em&gt; «присягаю»)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені цікаво, чи правильно це?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-01T12:26:11.320" LastActivityDate="2018-04-12T10:19:55.910" Title="Як правильно: «Жюрі» чи «Журі»" Tags="|вживання-слів|синоніми|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2980" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-28T16:34:53.990" Score="4" ViewCount="1876" Body="&lt;p&gt;Словник української мови подає значення словосполучення &quot;електричне коло - сукупність тіл або середовищ, які утворюють замкнений шлях для протікання електричного струму&quot;. При цьому &quot;Російсько-український словник&quot; подає переклад російського слова &quot;цепь&quot; у галузі електрики як слово &quot;ланцюг&quot;. Чим можна вважати словосполучення &quot;електричний ланцюг&quot; вірним і чи є воно повним синонімом до &quot;електричного кола&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2021-12-08T15:19:48.940" Title="&quot;Електричне коло&quot; та &quot;електричний ланцюг&quot; - абсолютні синоніми?" Tags="|переклад|терміни|синоніми|словосполучення|" AnswerCount="4" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2981" PostTypeId="2" ParentId="2979" CreationDate="2018-02-28T16:37:52.620" Score="6" Body="&lt;p&gt;Правильно: &lt;strong&gt;журі&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікі багато чого не виключає, причини: збереження [старого] московського варіянту, неточне тлумачення правопису, відсутність прикладу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але чинний — 2015 року — правопис надає чіткий приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 90. J&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Відповідно до вимови &lt;strong&gt;j&lt;/strong&gt; у словах французького походження передається через &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Жером&lt;/em&gt; (Jérôme), &lt;em&gt;жабо&lt;/em&gt; (jabot), &lt;em&gt;Жанна&lt;/em&gt; (Jeanne), &lt;strong&gt;&lt;em&gt;журі&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (jury);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також зазначу, що історично в українській мові &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt; переважно суто тверда. Хіба є випадки, коли частково помʼякшується, наприклад &lt;em&gt;лівобережжя&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо [старого] московського варіянту, то ось доказ: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zhjuri&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 2, 1971. — Стор. 550.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЖЮРІ&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;невідм., сер.&lt;/em&gt; Група спеціалістів, яка вирішує питання про присудження премій та нагород на конкурсах, виставках, змаганнях і т. ін. &gt;&#xA;  &lt;em&gt;На естраді з'являється жюрі конкурсу — п'ять шановних старичків в чорних фраках, з нотами в руках&lt;/em&gt; (Іван Кочерга, II, 1956, 173); &lt;em&gt;Жюрі фестивалю нагородило дипломами I ступеня два українські колективи&lt;/em&gt; (Мистецтво, 6, 1958, 23).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але електронний словник справедливо вказує несумісність:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Увага! Подане тут оригінальне написання реєстрового слова є застарілим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T10:19:55.910" LastActivityDate="2018-04-12T10:19:55.910" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2982" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-28T17:04:52.277" Score="3" ViewCount="550" Body="&lt;p&gt;Чи можна сказати «З метою покращення умов…». Стаття &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D1%83_%D0%B7_%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Список помилок перекладу з російської&quot;&lt;/a&gt; у Вікіпедії вказує, що «Слово «мета» в українській мові передає важливе життєве завдання або ідейне спрямування людини» і пропонує замість &quot;з метою...&quot; вживати &quot;щоб...&quot; або &quot;для...&quot;, але в мене виникають сумніви з цього приводу. Хотілося б дізнатися напевно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1454" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-06-19T15:36:02.447" LastActivityDate="2018-06-19T15:36:02.447" Title="Чи можна сказати &quot;З метою покращення&quot;?" Tags="|вживання-слів|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2983" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-28T17:18:04.107" Score="2" ViewCount="626" Body="&lt;p&gt;Наскільки я знаю, не властиво для української вживати активні дієприкметники із суфіксом -уч-, тобто &quot;продаючий текст&quot; взагалі не варіант. Норма пропонує &quot;текст, що продає&quot;, але це дуже ускладнює речення саме в цьому випадку. Як варіант є словосполучення &quot;комерційний текст&quot;, але комерційними може бути багато видів тексту, то що ж робити саме з усталеним поняттям в сфері реклами й копірайтингу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-01T18:53:23.653" LastActivityDate="2018-03-20T11:43:52.273" Title="Як назвати текст, що продає?" Tags="|переклад|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2984" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2985" CreationDate="2018-02-28T17:28:26.947" Score="3" ViewCount="5706" Body="&lt;p&gt;В редакційній практиці не існує єдиного підходу до відділення символів «%» і «°» від попередньої цифри (числа) пробілом, подібно до того, якби замість «%» або «°» було записано слово «відсоток» («градус») у відповідному відмінку. Практика такого відбиття остаточно не прижилася...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;То як бути?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-11T20:52:50.917" LastActivityDate="2018-04-12T10:17:02.543" Title="Чи потрібен пробіл між цифрою і значками відсотка чи градуса?" Tags="|орфографія|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2985" PostTypeId="2" ParentId="2984" CreationDate="2018-02-28T17:36:01.967" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коротко:&lt;/strong&gt; писати [нерозривний] пробіл.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одразу чесно скажу, не можу віднайти весь мережевного &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D1%96_%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДСТУ&lt;/a&gt; на затвердженій іменці. Але деякі посилання на нього маються &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9E%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на Вікіпедії&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Відповідно до пункту 6.15 ДСТУ 3651.1-97 позначення одиниці треба розташовувати в одному рядку з числовим значенням величини, без перенесення на наступний рядок. Між числом і позначенням одиниці залишають проміжок. Тому потрібно писати 15 °C, 20 %, 130 К, 5 м.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цебто між числами та знаком &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%96%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нерозривний проміж&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібне запитання: &lt;a href=&quot;/questions/2864/&quot;&gt;Де ставити знак відсотків тут “40-70”&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T10:17:02.543" LastActivityDate="2018-04-12T10:17:02.543" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2987" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3011" CreationDate="2018-02-28T17:49:51.587" Score="5" ViewCount="2824" Body="&lt;p&gt;Чи є помилкою вживання «як правило»? Знаходжу інформацію, що замість цієї конструкції можна вживати «зазвичай», але щодо правильності вислову «як правило» нічого конкретного немає. Допоможіть розібратися. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1454" LastActivityDate="2018-03-01T19:17:43.237" Title="Чи є помилкою вживання «як правило»?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2988" PostTypeId="1" CreationDate="2018-02-28T18:22:04.487" Score="7" ViewCount="529" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Зроблено, сказано, написано…&lt;/em&gt; Ці конструкції, згідно правил української мови, вживати можна. Але досвідчені філологи, редактори і коректори не рекомендують цього робити і пояснюють, що саме по собі нічого не може бути &lt;em&gt;зробле&lt;strong&gt;но&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. За цією дією закріплена або людина, або підприємство, приміром, які виконують певні дії, тому треба казати &lt;em&gt;„хтось“ зробив, сказав, написав&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Невже застосування безособової форми на &lt;strong&gt;‑но&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;‑то&lt;/strong&gt; можуть визнати помилкою?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-02T14:14:28.683" LastActivityDate="2018-08-03T16:50:17.033" Title="Чи доречно вживати безособові форми на -но, -то?" Tags="|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2990" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2991" CreationDate="2018-02-28T18:41:19.343" Score="3" ViewCount="464" Body="&lt;p&gt;У слові однозначно присутній дифтонг, який звучить по-різному залежно від вимови, то як буде правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-02T11:41:51.363" Title="Який правильний варіант назви криптовалюти «Біткоїн, біткойн, біткоін»?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2991" PostTypeId="2" ParentId="2990" CreationDate="2018-02-28T19:10:51.643" Score="4" Body="&lt;p&gt;Чинний правопис вимагає передавати такі випадки через «ї»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h1&gt;ПЕРЕДАЧА ЗВУКА J ТА ГОЛОСНИХ&lt;/h1&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h2&gt;§ 90. J&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Залежно від позиції та вимови в українській мові &lt;strong&gt;i&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;y&lt;/strong&gt; (ігрек) передаються також літерами &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) &lt;strong&gt;Ї&lt;/strong&gt; пишеться після голосного: &lt;em&gt;мозаїка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;наївний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прозаїк&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;руїна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;теїн&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Енеїда&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ізмаїл&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Каїр&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90p5b&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(«Український правопис», 2015, § 90.5.б.)&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто:  &lt;strong&gt;біткоїн&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але остаточна норма в таких випадках, як я розумію, фіксується за фактом, тобто якщо фактичний вжиток дуже розбігатиметься з правописом, то, можливо, в словники (і врешті-решт як виняток у нові видання правопису) потрапить інший варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Post Scriptum: Написання «біткоїн» також &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-41225133&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підтримує Олександр Пономарів&lt;/a&gt;: «&lt;em&gt;Bitcoin&lt;/em&gt; українською мовою треба вимовляти й писати так: &lt;em&gt;бітко́їн»&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-02T11:41:51.363" LastActivityDate="2018-03-02T11:41:51.363" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2992" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="2996" CreationDate="2018-02-28T20:13:21.780" Score="3" ViewCount="10507" Body="&lt;p&gt;Чарівне слово &quot;даний&quot; є канцеляризмом, стверджують на сайті &lt;a href=&quot;https://pustunchik.ua/ua/online-school/linguistics/ob-upotreblenii-slova-dannyy-v-ukrainskom-yazyke&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;pustunchik.ua&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мабуть, Тобі часто доводиться чути (або й вживати) такі словосполучення:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на даний момент;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у даній ситуації;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;дана стаття;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;даний договір.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Здається, ніби слово «даний» робить висловлювання офіційнішим, переконливішим. Та насправді воно — канцеляризм, якого варто уникати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак інтенсивно використовується в діловодстві. Чи буде помилкою, якщо вживати це слово у розмові чи на письмі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-02T10:55:15.430" LastActivityDate="2022-08-21T21:13:58.257" Title="Чи варто в українській мові вживати слово &quot;даний&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2993" PostTypeId="2" ParentId="2980" CreationDate="2018-02-28T20:37:47.537" Score="3" Body="&lt;p&gt;Часткова відповідь&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Термін «електричне коло» був замінений на термін «електричний ланцюг» у 1948 році&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цитата з третього тому «Лексикографічного бюлетня» 1952 року (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=-UhNAQAAIAAJ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело 1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=AnlJAAAAYAAJ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело 2&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На відміну від попередніх словників, російський термін &lt;em&gt;электрическая цепь&lt;/em&gt; в „Словнику“ 1948 р. перекладений як &lt;em&gt;електричний ланцюг&lt;/em&gt;. В словниках двадцятих і тридцятих років цей термін перекладався як &lt;em&gt;електричне коло&lt;/em&gt;. Настанова упорядників „Словника“ 1948 р. ясна: російський термін &lt;em&gt;цепь&lt;/em&gt; був правильно перекладений як &lt;em&gt;ланцюг&lt;/em&gt;. З технічного погляду цей термін також правильніший, ніж &lt;em&gt;коло&lt;/em&gt;, бо електричний ланцюг практично ніколи не буває схожим на коло, а наближається формою своїх вигинів, петель, розгалужень якраз до ланцюга. Слід зазначити також, що більш природно застосовувати термін „замкнений ланцюг“, ніж „замкнене коло, розімкнене коло“, оскільки коло за його визначенням є тільки замкненою кривою. Поняття „розімкнене коло“ є абсурдним.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, термін електричний ланцюг слід визнати з усіх поглядів обгрунтованим.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З яких же міркувань у попередніх словниках було прийнято термін &lt;em&gt;електричне коло&lt;/em&gt;? З живої мови його не можна було взяти, оскільки цей термін увійшов в українську мову порівняно недавно. Розв'язання легко знайти, якщо звернутися до іноземних словників. У німецькій мові термін електричний ланцюг має написання „elektrischer Kreis“. Перед авторами словників двадцятих — тридцятих років стояло питання — вибрати правильніший, ближчий до російського термін &lt;em&gt;електричний ланцюг&lt;/em&gt;, або перекласти з німецького — &lt;em&gt;електричне коло&lt;/em&gt;. Керуючись „західними“ орієнтаціями, автори вибрали дальший від російського термін &lt;em&gt;електричне коло&lt;/em&gt;. Здавалося б, що виправлення, прийняте в „Словнику“ 1948 р., мало знайти  широке застосування. У дійсності ж перекладачі до цього часу в мільйонах примірників підручників дають лише термін &lt;em&gt;електричне коло&lt;/em&gt;. Так само, як і для терміну &lt;em&gt;ємкість&lt;/em&gt; (і для ряду інших термінів), постає питання — чи варто переучувати школярів, чи не повернутися у дальших виданнях „Словника“ до менш вдалого відповідника &lt;em&gt;електричне коло&lt;/em&gt;, який при відсутності певного порядку щодо застосування нормативів „Словника“ увійшов у життя шкіл та інститутів. Слід побажати, щоб наступне видання „Словника&quot; щодо технічної термінології було загальнообов'язковим і щоб у випадках незгоди з рекомендаціями „Словника“ зацікавлені установи чи окремі перекладачі були зобов'язані погоджувати свої зауваження та пропозиції з належними інстанціями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Однак&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» 1970-х все ще фіксує «електричне коло» (у статті «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kolo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;коло&lt;/a&gt;») і не фіксує «електричний ланцюг» (див. статтю «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lancjugh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ланцюг&lt;/a&gt;»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Висновки&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не роблю ніяких висновків. Незважаючи на наявність ідеологічного навантаження в тексті «Лексикографічного бюлетня» («західні орієнтації», а там ще в ненаведеному кінці уривку згадуються «геніальні праці товариша Сталіна з питань мовознавства» — але це притаманно для тих років), його міркування щодо доречності слів «коло» і «ланцюг» у цьому випадку я не можу назвати абсолютно безпідставними. З іншого боку, може, те, що геометричне коло після «розмикання» перестає бути колом, навіть краще допоможе терміну «електричне коле» передавати зміст поняття — я не знаю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-02-28T20:46:50.130" LastActivityDate="2018-02-28T20:46:50.130" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2994" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3009" CreationDate="2018-03-01T06:16:15.870" Score="9" ViewCount="317" Body="&lt;p&gt;Як назвати чоловіка-пралю? Щодо деяких жіночих професій стосовно чоловіків пропонується використовувати описові звороти, наприклад, балерина — артист балету, манікюрниця — майстер манікюру. А який зворот дібрати до професії праля?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:55:35.073" LastActivityDate="2018-04-12T10:10:39.590" Title="Праля чоловічого роду" Tags="|морфологія|фемінітиви|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2995" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3003" CreationDate="2018-03-01T07:12:52.503" Score="2" ViewCount="10888" Body="&lt;p&gt;Іменник &quot;шкода&quot; із наголосом на першому складі, прислівник матиме наголос на другому складі. За змістом вони ідентичні чи різні? Наприклад, як висловитися із приводу сумної події: &quot;Шкода, що так сталося&quot; - де тут наголос і який сенс матиме речення залежно від того, іменник чи прислівник буде у першій частині речення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-01T10:50:52.937" Title="Де наголос у слові &quot;шкода&quot;?" Tags="|омоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2996" PostTypeId="2" ParentId="2992" CreationDate="2018-03-01T07:24:04.570" Score="1" Body="&lt;p&gt;Канцеляризми, до яких і відноситься слово &lt;em&gt;даний&lt;/em&gt; — це не ті слова, вживання яких є помилкою, а стилістично марковані слова, які доречно використовувати у відповідних текстах. В юридичних, наукових документах, статтях вони природні. В розмовній мові їх використання надаватиме офіційного забарвлення і звучатиме дещо комічно. Приклад — возний Тетерваковський з «Наталки-Полтавки».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто слово &lt;em&gt;даний&lt;/em&gt; можете використовувати в офіційному, юридичному, науковому і діловому мовленні, зокрема при письмових типах цього мовлення. В розмовному — також, якщо враження від використання &lt;strike&gt;даного&lt;/strike&gt; цього слова вас влаштовує.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Посилання: &lt;a href=&quot;https://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:QmQwZN0NCakJ:https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B5%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія: Канцеляризми (кеш)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-08-21T21:13:58.257" LastActivityDate="2022-08-21T21:13:58.257" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="2997" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-01T08:54:56.750" Score="4" ViewCount="209" Body="&lt;p&gt;Чи коректне вживання слова «слід» до прикладу в таких реченнях: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Для вступу до університету слід подати заяву і всі згадані далі документи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачні словники також розділились у своїх значеннях. Частина яких запевняють, що це слово існує в українській мові, інші не згадують про значення цього слова як присудка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-01T12:40:34.227" LastActivityDate="2018-03-01T12:40:34.227" Title="Чи є росіянізмом слово «слід» (слідує)?" Tags="|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2998" PostTypeId="2" ParentId="2997" CreationDate="2018-03-01T10:10:44.107" Score="3" Body="&lt;p&gt;Просто &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цитую&lt;/a&gt; два основних тлумачних словника, що маємо на сьогодні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;СУМ:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;СЛІД 2, &lt;strong&gt;присудк&lt;/strong&gt;. сл., також з інфін. Треба, необхідно, потрібно,&#xA;  варто. [Любов:] Читала все, що під руку попадало..! [Орест:] Так і&#xA;  слід. Літературу, як і життя, треба знати з усіх боків (&lt;strong&gt;Леся Українка&lt;/strong&gt;,&#xA;  II, 1951, 22); Іти їм слід було швидше, щоб до того, як завидніє,&#xA;  прибитися до рибальських лісів (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 433);&#xA;  Народну творчість, як і всю культуру взагалі, слід розглядати в&#xA;  зв'язку з історією суспільства (Максим Рильський, III, 1956, 142);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пані Косач я довіряю, але навіть якщо припустити якісь перекручення радянськими лінґвістами, то прошу до наступного джерела.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;II. Слід, нар. Должно, слѣдуетъ. Не слід тобі лаятись. Ото воно так&#xA;  жило, як слід. Рудч.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обидва словника дають &quot;слід&quot; як присудок. Не бачу причини їм не довіряти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-01T10:38:55.077" LastActivityDate="2018-03-01T10:38:55.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="2999" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-01T10:11:02.910" Score="6" ViewCount="6313" Body="&lt;p&gt;Моя наукова керівниця завжди говорить &amp;quot;покликАння&amp;quot;. Я розумію, що вона має на увазі, але чи це коректно?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знайшла лише &amp;quot;поклИкання&amp;quot;, але не &amp;quot;покликАння&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Посилання (англ. reference), також поклик — посилання у паперових і електронних документах — уривок, витяг з якого-небудь твору, на який&#xA;посилаються у викладі, з точною назвою джерела й вказівкою на&#xA;відповідну сторінку. Іноді те саме, що виноска[1]. Останнім часом&#xA;паралельно почали вживати термін — покликання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОКЛИ́КАННЯ, я, сер.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Внутрішній потяг, здатність, схильність до певної справи, професії. Писала Галя й зять до «коханих родичів», що Славко не поробив ніяких&#xA;іспитів,.. що він не думає братися за науку, бо не має до того&#xA;покликання (Лесь Мартович, Тв., 1954, 424); Після перших драматичних&#xA;спроб Панас Мирний звертається до прози, де знаходить своє справжнє&#xA;покликання (Життя і творчість Т. Г. Шевченка, 1959, 631); Покликання&#xA;до складання пісень у Шевченка було настільки великим, що&#xA;народнопісенні образи, мотиви, які завжди роїлися в його голові, часто&#xA;виливались у формі імпровізації (Народна творчість та етнографія, 2,&#xA;1964, 38).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Призначення. Велике покликання матері народити людину, але найвеличніше — народити й виховати не вовка, а друга, не хижака, а&#xA;брата (Олександр Довженко, I, 1958, 335); Розуміла [Л. Українка]&#xA;покликання своє: поезією-зброєю служити боротьбі за соціальне і&#xA;національне визволення народу (Максим Рильський, III, 1956, 281).&#xA;Словник української мови: в 11 томах. — Том 7, 1976. — Стор. 30.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1445" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-22T13:00:52.237" Title="Яке слово коректно вживати: посилання чи покликання під час написання курсової/дипломної?" Tags="|правопис|наголос|розмовна-українська|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3000" PostTypeId="2" ParentId="2958" CreationDate="2018-03-01T10:21:34.470" Score="6" Body="&lt;h1&gt;На захист усієї множини значень слова «вірний»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;//ua-etymology.livejournal.com/58465.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цій сторінці&lt;/a&gt; користувач maksymus (засновник спільноти ua_etymology і деяких інших спільнот про українську мову) достатньо переконливо (на мою думку) доводить недоречність спроб збіднити множину значень слова «вірний».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вже в XI ст. (в старослов’янські пам’ятки) знаходимо вжиток слова «вѣрьнъ» у значенні «’αξιόπιστος, достовірний, правильний», а також «вѣрьно» у значенні точно.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У XIII — XIV ст (давньокиївський період) «вѣрьныи» зустрічається у збірках у значенні «правильний, істинний», наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;рѣшенье нѣ(с) вѣрно&lt;br&gt;&#xA;  вѣрно бо слово&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У 1886 бачимо такі переклади сліва «вірний» і «вірність» у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/zheleh_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Малоруско-нїмецкому словарі» Желехівського&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ві́рний, &lt;em&gt;a[dhectivum]&lt;/em&gt;. glaubig; 2) true; 3) &lt;strong&gt;richtig&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ві́рність, -ости &lt;em&gt;f[emininum (substantivum)]&lt;/em&gt;. Treue; 2) &lt;strong&gt;Richtigkeit&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Раптове зникнення значення «правильний» у слова «вірний» напочатку XX століття після дев'яти століть його існування видається малоймовірним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: А ще деякі пуристи вважають, що в українській мові, навпаки, немає слів «правильний» і «правильно», бо в «Словарі» Грінченка їх немає, лише «&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/7621-virnyj.html#show_point&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вірний&lt;/a&gt;» (зверніть увагу на значення 2 — «истинный, дѣйствительный») — але це вже, на мою думку, інша хибна надмірність.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Офіційна позиція&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При цьому я не можу не зазначити, що в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/virnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах 1970-х років&lt;/a&gt;, а разом з ним і &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14678&amp;amp;page=477&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах 2010-х років&lt;/a&gt; подає в слові «вірний» значення 2 «те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pravyljnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пра́вильний&lt;/a&gt; 1» з помітами «&lt;strong&gt;розм[овне]&lt;/strong&gt;» і «&lt;strong&gt;рідко[вживане]&lt;/strong&gt;». Оскільки останній словник виданий під егідою Українського мовно-інформаційного фонду Національної академії наук України, є порівняно сучасним і не суперечить іншим виданим ними словникам, то це можна вважати їхньою офіційною позицією. З якою я особисто, однак, не погоджуюсь.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-01T10:21:34.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3001" PostTypeId="2" ParentId="2970" CreationDate="2018-03-01T10:22:05.450" Score="1" Body="&lt;p&gt;«Біологічний» означає не лише «стосовний до [науки] біології», а й «стосовний до [власне] життя» (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/biologhichnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4508&amp;amp;page=169&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt;). Тому використання вислову «біологічне різноманіття» видається прийнятним. Крім того такий термін склався історично (так уживали Генрі Бейтс у 1892, Raymond F. Dasmann у 1968, Томас Лавджой у 1980) і так часто пишуть у сучасних книжках.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;s&gt;Щодо «біотиного»/«біотного»/«біотового», то таких прикметників я навіть не можу знайти в сучайних словниках. Тобто якщо їх уживають (разом зі словом «різноманіття» чи без) — то це явно не загальна лексика, а професійні терміни. (Конкретно «біотиний» ще, мабуть, надто асоціюється з іменником «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=191740&amp;amp;page=171&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;біотин&lt;/a&gt;».)&lt;/s&gt; Перепрошую, в початковому варіанті тексту запитання був одрук («біотиний»), тому я помилково подумав, що мова про особистий новотвір автора, а не про слово «біотичний», яке в словниках є (&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=189290&amp;amp;page=171&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt;). Термін «біотичне різноманіття» теж уживається (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D0%B1%D1%96%D0%BE%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B5+%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D1%82%D1%82%D1%8F%22&amp;amp;tbm=bks&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;результати пошуку в «Google Книгах»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//scholar.google.com/scholar?q=%22%D0%B1%D1%96%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B5+%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D1%82%D1%82%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;результати пошуку в «Google Scholar»&lt;/a&gt;) — але рідше за «біологічне різноманіття» і «біорізноманіття». А англійське «biotic diversity» зустрічається ще рідше (в порівнянні з «biological diversity» і «biodiversity») — й англійська Вікіпедія його навіть не згадує.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну й, звісно, є термін «біорізноманіття» (&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=191735&amp;amp;page=170&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D1%82%D1%82%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-02T12:50:32.980" LastActivityDate="2018-03-02T12:50:32.980" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3002" PostTypeId="2" ParentId="2964" CreationDate="2018-03-01T10:22:32.590" Score="4" Body="&lt;p&gt;Первісне і основне значення слова «&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;екологія&lt;/a&gt;» — наука (розділ біології), що вивчає закономірності взаємовідношень організмів одне з одним і з навколишнім середовищем, функціонування надорганізмових систем.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Використання слова «екологія» в значенні «саме навколишнє середовище або його стан» напочатку було суто розмовним.  З цієї точки зору не можна казати «погана/хороша екологія» — так само, як не можна сказати «погана/хороша математика», «погана/хороша фізика» або «погана/хороша хімія». Найправильніше казати: «погана екологічна ситуація», «поганий екологічний стан», «погане екологічне становище», «погані екологічні умови» абощо; або без використання слова «екологія» — «поганий (-е) стан (-овище) довкілля (навколишнього середовища)» (навіть використання «погане довкілля / навколишнє середовище» видається з цієї точки зору правильнішим за «погана екологія»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, з іншого боку, використання слова «екологія» в значенні «екологічна ситуація» (припускаю, початково — розмовному) настільки поширилося, що навіть увішло в тлумачні словники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЕКОЛО́ГІЯ&lt;/strong&gt;, ї, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Умови існування людини, рослин і тварин у певному регіоні; природа як сфера діяльності людини. &amp;lt;…&gt;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=25649&amp;amp;page=854&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Зі «Словника української мови» в 20 томах 2010-х років.)&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто «Словник української мови» 2010-х років фактично «взаконив» використання слова «екологія» в тому значенні, яке раніше вважалося неграмотним і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ekologhija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в «Словнику української мови» 1970-х–1980-х років було відсутнє&lt;/a&gt;. (З'явилося також переносне значення «чистота» — як от «екологія мови», «екологія культури» — але це поза темою питання.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але чи слідувати новим тенденціям, чи дотримуватися пуристичних поглядів на мову чи окремі слова — це вже особисте питання кожного.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-01T10:22:32.590" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3003" PostTypeId="2" ParentId="2995" CreationDate="2018-03-01T10:50:52.937" Score="3" Body="&lt;p&gt;Давайте &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shkoda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дивитися&lt;/a&gt; конкретно на визначення цих слів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Шкода з наголосом на перший склад:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Матеріальні втрати; збитки. Де незгода, там часто шкода (Українські народні прислів'я та приказки, 1963, 157); Де п'ють, то там і ллють,&#xA;  без шкоди не бува (Гулак-Артемовський, Байки.., 1958, 61); Там чи&#xA;  купити що, чи продати, — зроду-віку не послухає; хоч шкода з того&#xA;  видима буде, вона свого докаже (Марко Вовчок, I, 1955, 5);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Шкода з наголосом на другий склад&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;кого, чого, без додатка і з інфін. Про жалість (у 1 знач.), співчуття до кого-, чого-небудь; жаль. Кров не вода, розливати шкода (Українські народні прислів'я та приказки, 1963, 204); &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;чого, без додатка, з інфін. і з спол. що. Про почуття &lt;strong&gt;прикрості&lt;/strong&gt; з приводу втрати чого-небудь. Шкода мені й досі тієї пасіки, що я її спродав! (Марко Вовчок, VI, 1956, 218); &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;чого і з інфін. Про небажання витрачати, віддавати що-небудь, позбуватися чогось. Зачали панотці хвалитися, що нічого не читають. —&#xA;  І ця газета нездала, і та нездала, шкода часу! (Лесь Мартович, Тв.,&#xA;  1954, 215);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробуємо підставити у ваше речення &quot;шкоду&quot; з наголосом на перший склад, тільки замінимо це слово на &quot;матеріальні збитки&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Матеріальні збитки, що так сталося.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це речення вочевидь не має сенсу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більше підходить другий варіант тлумачення слова &quot;шкода&quot; з наголосом на другий склад. Вам &lt;strong&gt;прикро&lt;/strong&gt;, що так сталося, отже, шкод&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, що так сталося.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-01T10:50:52.937" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3004" PostTypeId="2" ParentId="2994" CreationDate="2018-03-01T12:14:57.537" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/praljnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 7, 1976. — Стор. 515.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРА́ЛЬНИК&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;~а&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;чоловічий рід&lt;/em&gt; Робітник, що працює у пральні, на пральній матиці, що займається пранням білизни. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Десять пральників працювали спокійно й уперто&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B8%D0%B1%D0%B0%D0%BA_%D0%9D%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BD_%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D1%96%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Натан Рибак&lt;/a&gt;, Новий день, 1937, 109).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зауваження.&lt;/strong&gt; Наросток &lt;strong&gt;~ик&lt;/strong&gt; [часто] чергується з &lt;strong&gt;~иця&lt;/strong&gt;, зворотньо теж працює: тому &lt;em&gt;манікюрниця&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%BA%D1%8E%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;манікюрник&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; &lt;sup&gt;g&lt;/sup&gt;, порівняйте: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prybyraljnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прибиральник&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prybyraljnycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прибиральниця&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є також і пара до &lt;em&gt;балерини&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;балерун&lt;/em&gt;, але наразі то розмовне слово.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=179952&amp;amp;page=104&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови у 20 томах&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;БАЛЕРУ́Н&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;~а&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;чоловічий рід, &lt;b&gt;розмовне&lt;/b&gt;&lt;/em&gt; Артист балету; танцівник. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;На гастролі поїде ціла трупа – 120 осіб, серед яких балерини, балеруни, симфонічний оркестр, художники і технічні працівники&lt;/em&gt; (з газ.); &lt;em&gt;Стрункий балерун;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У порівнянні. &lt;em&gt;А вишибала цілує ручки нареченій, розкланюється, як балерун&lt;/em&gt; (А. Крижанівський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T10:10:39.590" LastActivityDate="2018-04-12T10:10:39.590" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3005" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3007" CreationDate="2018-03-01T13:40:48.343" Score="2" ViewCount="10402" Body="&lt;p&gt;Написавши кілька речень до свого питання на сайті, я зазначила, що &amp;quot;..моя науковий керівник...&amp;quot; і коментар було відкореговано на &amp;quot;керівниця&amp;quot;...&#xA;Прошу допомогти зрозуміти, за яким правилом?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh/%D0%BA%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ukrlit.org&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;КЕРІВНИ́К&lt;/strong&gt;, а́, ч. Той, хто керує ким-, чим-небудь, очолює когось, щось. Маса повинна мати право вибирати собі відповідальних керівників (Ленін, 27, 1951, 182); В одному містечку хлопця було відведено до керівника підпілля — столяра Якова (Ю. Янов., II, 1954, 11); — Керівник усе мусить знати і все передбачати (Шиян, Баланда, 1957, 147).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;◊ &lt;strong&gt;Кла́сний керівни́к&lt;/strong&gt; — учитель-вихователь класу в середній школі. Нещодавно його призначили до нас класним керівником (Сміл., Сашко, 1954, 221).&#xA;Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І. К. Білодіда. — К.: Наукова думка, 1970—1980. — Т. 4. — С. 142.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1445" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-12T10:07:24.967" Title="Як правильно наукова *керівник* чи *керівниця* (ми говоримо про жінку)?" Tags="|правопис|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3006" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-01T13:40:52.607" Score="6" ViewCount="31528" Body="&lt;p&gt;Скорочене слово &lt;strong&gt;грн&lt;/strong&gt; з &lt;strong&gt;гривня&lt;/strong&gt; підкреслює як помилку. У правописі не трапляється жодне з цих скорочень.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Логіка підказує: крапка після скорочення ставиться тільки в тому разі, якщо воно створене через усічення кінця основи слова, на кшталт: &lt;em&gt;ст. (століття), р. (рік)&lt;/em&gt; тощо. Якщо ж кінцева літера скорочення відповідає кінцевій літері основи нескороченого слова — крапка не потрібна. У такому разі йдеться про стягнення. Отож &lt;em&gt;млн (мільйон), млрд (мільярд), грн&lt;/em&gt; &lt;em&gt;(гривня&lt;/em&gt; — &lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt; тут закінчення&lt;i&gt;)&lt;/i&gt; — крапок не потрібно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як все-таки правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-01T16:18:35.520" LastActivityDate="2018-04-12T10:11:19.333" Title="Чи ставиться крапка після грн?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3007" PostTypeId="2" ParentId="3005" CreationDate="2018-03-01T14:11:50.853" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це, власне, просто жіночий рід до слова &quot;керівник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh/%D0%BA%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Той самий словник&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КЕРІВНИ́ЦЯ, і, ж. Жін. до керівни́к.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;∆ Кла́сна керівни́ця— учителька-вихователька класу в середній школі.&#xA;  Їхня нова класна керівниця зайшла з практикантами-студентами (Ів.,&#xA;  Таємниця, 1959, 92).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-01T14:11:50.853" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3008" PostTypeId="2" ParentId="3006" CreationDate="2018-03-01T14:16:52.217" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коротко:&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;грн&lt;/strong&gt; без крапки. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Існують також инші варіянти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;грв.&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;₴&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведу за вас чинного — 2015 року — правопису:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par40&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 40. Графічні скорочення&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Від абревіатур слід відрізняти умовні графічні скорочення, які вимовляються повністю й скорочуються лише на письмі. Графічні скорочення (крім стандартних скорочених значень метричних мір: &lt;em&gt;м — метр, мм — міліметр, см — сантиметр&lt;/em&gt;) пишуться з крапками на місці скорочення, при цьому зберігається написання великих та малих літер і дефісів, як і в повних назвах: &lt;em&gt;півн.-сх.&lt;/em&gt; (північно-східний), &lt;em&gt;півд.-зах.&lt;/em&gt; (південно-західний), &lt;em&gt;Півн. крим. канал&lt;/em&gt; (Північнокримський канал).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;[…]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Слова не скорочуються на голосну, якщо вона не початкова в слові, і на &lt;strong&gt;ь&lt;/strong&gt;. Наприклад, слово селянський може бути скорочене: &lt;em&gt;сел.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;селян.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;селянськ&lt;/em&gt;. При збігу двох однакових приголосних скорочення треба робити після першого приголосного: &lt;em&gt;стін. календар, ден. норма&lt;/em&gt;. При збігу двох (і більше) різних приголосних скорочення можна робити як після першого, так і після останнього приголосного, залежно від структури слова: &lt;em&gt;власноруч.&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;власноручн. (власноручний)&lt;/em&gt;, але тільки: &lt;em&gt;власт. (властивий)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дійсно, нічого не каже про скорочення через останьої букви.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://abbrs.info/?text=%D0%B3%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник скорочень&lt;/a&gt; вказує на:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;напис &lt;strong&gt;грн&lt;/strong&gt; без крапки;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;існування &lt;strong&gt;грв.&lt;/strong&gt; — за правописом;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згадаємо, що за норми також відповідають &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D1%96_%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;державні стандарти України&lt;/a&gt;, а з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%94%D0%A1%D0%A2%D0%A3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переліку&lt;/a&gt; можна побачити який саме стандарт:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://library.nlu.edu.ua/POLN_TEXT/Zurnal/NO_BOOK/GOST/DSTU%203582_97.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДСТУ 3582-97 Інформація та документація. Скорочення слів в українській мові у бібліографічному описі. Загальні вимоги та правила&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;3 ВИЗНАЧЕННЯ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стягування&lt;/strong&gt; — скорочування слова вибірковим пропусканням приголосних та голосних літер.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відсікання&lt;/strong&gt; — скорочування слова відкиданням двох або більше літер в кінці слова.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;4.2&lt;/strong&gt; Під час скорочень слів застосовують відсікання, стягування чи поєднання цих прийомів. Під час скорочення повинно залишатися не менше ніж дві літери, незалежно від прийому, який використовується. &lt;strong&gt;Під час стягування крапка не ставиться&lt;/strong&gt;, під час відсікання крапка ставиться.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Адміністрація — адмін.&lt;br&gt;&#xA;    &lt;strong&gt;гривня — грн&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;    магнітна фонограма на касеті — мф/кас.  &lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Скорочення слова до однієї початкової літери допускається тільки для загальноприйнятих скорочень та окремих слів, приведених у додатку А.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Рік (роки) — р. (рр).&lt;br&gt;&#xA;    карта — к.&lt;br&gt;&#xA;    сторінка — с.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я також нагадаю, що для гривні існує знак &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB_%D0%B3%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;₴&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T10:11:19.333" LastActivityDate="2018-04-12T10:11:19.333" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3009" PostTypeId="2" ParentId="2994" CreationDate="2018-03-01T15:39:15.807" Score="2" Body="&lt;p&gt;У наш час офіційно не існує ані професії «праля», ані професії «пральник».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%84%D0%B5%D1%81%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;готувач пральних розчинів;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;завідувач пральні;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;оператор пральних машин&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;оператор пральні самообслуговування.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це в тому ж стилі, що й «артист балету».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тема ж неофіційних назв закрита &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/3004&quot;&gt;іншою відповіддю&lt;/a&gt;. &lt;sub&gt;(При цьому, що цікаво, «балерун» є суто розмовним варіантом, «пральник» вважається стилістично нейтральним, а «манікюрник» є навіть офіційною назвою.)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-01T15:39:15.807" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3010" PostTypeId="2" ParentId="2983" CreationDate="2018-03-01T18:53:10.943" Score="1" Body="&lt;p&gt;&quot;Ускладнює речення&quot; - це досить суб’єктивне твердження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Така форма дуже орґанічно вплітається в речення в сучасній українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бачимо це на прикладі перекладів назв фільмів на кшталт: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%B9,_%D1%85%D1%82%D0%BE_%D0%B1%D1%96%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C_%D0%BF%D0%BE_%D0%BB%D0%B5%D0%B7%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Той, хто біжить по лезу.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%B9%D0%A5%D1%82%D0%BE%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B9%D1%88%D0%BE%D0%B2%D0%9A%D1%80%D1%96%D0%B7%D1%8C%D0%92%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ТойХтоПройшовКрізьВогонь.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%B9,_%D1%89%D0%BE_%D0%B1%D1%96%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C_%D0%BB%D0%B0%D0%B1%D1%96%D1%80%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BC_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BC)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Той, що біжить лабіринтом.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є навіть театральна вистава:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://dramteatr.if.ua/content&amp;amp;content_id=771&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Той, хто платить.&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер, коли ми розібралися, що така форма вже досить поширена в українському інформаційному полі, просто перевіримо, чи є фраза &quot;текст, що продає&quot; вживаною:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ґуґлимо &quot;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?ei=6kiYWv2yNsfWwALNyLjYDA&amp;amp;q=%22%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82%20%D1%89%D0%BE%20%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%94%22&amp;amp;oq=%22%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82%20%D1%89%D0%BE%20%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%94%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...22677.23818.0.24215.2.2.0.0.0.0.134.235.0j2.2.0....0...1.1.64.psy-ab..0.0.0....0.tSX5PxPx5kY&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;текст, що продає&lt;/a&gt;&quot; з лапками, щоби шукало саме цю фразу, і бачимо 1100 результатів. Тобто, маємо геть орґанічну фразу і можемо нею спокійно користуватися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-20T11:43:52.273" LastActivityDate="2018-03-20T11:43:52.273" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3011" PostTypeId="2" ParentId="2987" CreationDate="2018-03-01T19:17:43.237" Score="4" Body="&lt;p&gt;Підійти до відповіді на це питання варто з кількох боків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; дає таке пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;◊ Як пра́вило у знач. вставн. сл. — здебільшого, у переважній&#xA;  більшості випадків. Дума — це віршований твір, виконуваний (як&#xA;  правило, соло) речитативом (Рильський, IX, 1962, 225).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ми добре знаємо, що в СУМі мови зближували з іншими мовами (а у дорадянському словнику Гринченка, наприклад, такого вислову ще не бачимо), тому подивимось в інших джерелах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53407/33176.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Як ми говоримо»&lt;/a&gt; Антоненка-Давидовича пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За відповідник до &lt;strong&gt;російського&lt;/strong&gt; вислову как правило в нас дуже&#xA;  вподобали вислів &lt;strong&gt;як правило&lt;/strong&gt;, запозичений з інших мов і насамперед із&#xA;  &lt;strong&gt;російської&lt;/strong&gt;: «Усі будиночки були двоповерхові, розраховані, &lt;strong&gt;як правило&lt;/strong&gt;,&#xA;  на дві сім’ї». А тим часом наша мова має свої ориґінальні&#xA;  відповідники, про які часто забувають: &lt;strong&gt;як звичайно&lt;/strong&gt; («На есмінці, як&#xA;  звичайно, в цей час панувала тиша. — М. Трублаїні), &lt;strong&gt;як водиться&lt;/strong&gt; («Раз&#xA;  ласуни, &lt;strong&gt;як водиться&lt;/strong&gt; у них, поснідать добре захотіли». — Л. Глібов), &lt;strong&gt;як&#xA;  заведено&lt;/strong&gt; («У кіно, як заведено в нас, ходимо ми, дівчата, всі разом».&#xA;  Із живих уст). Не слід забувати цих давно відомих висловів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гардкорні лінґвісти з &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%B0%D0%B9-%D0%B7%D0%B4%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%88%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B0%D0%B6%D0%BD%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;online corrector'a&lt;/a&gt; так само закликають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть &lt;strong&gt;скальковане&lt;/strong&gt; вставне слово як правило на стилістично кращий&#xA;  варіант: &lt;strong&gt;зазвичай, здебільшого, переважно&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;НЕ РЕКОМЕНДОВАНО: Знакові голи, як правило, даються складно. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;РЕКОМЕНДОВАНО: Знакові голи зазвичай (здебільшого) даються складно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна зробити обережний &lt;strong&gt;висновок&lt;/strong&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча вислів &quot;як правило&quot; є висловом словниковим, не варто зловживати ним на письмі, бо це збіднює мову, в якій присутні аналоґічні автентичні вислови. Водночас, зовсім не обов’язково повністю відмовлятися від цього вислову, адже бачимо, що ще в часи Антоненка-Давидовича він прижився серед людей. Не кожна калька є зло, але кожне зловживання нею точно злом є.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-01T19:17:43.237" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3012" PostTypeId="2" ParentId="3005" CreationDate="2018-03-01T21:33:57.490" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Відповідь дуже неповна. Хотів її видалити, але бачу, що вона вже отримала позитивну оцінку, тому не буду. Але зважайте, що вона враховує одні джерела/тенденції і &lt;strong&gt;не враховує інші&lt;/strong&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Чи можна використовувати чоловічу форму звання/посади/професії для жінки&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Так&lt;/strong&gt;. Принаймні, в деяких стилях мовлення. В &lt;strong&gt;офіційно-діловому&lt;/strong&gt; стилі це навіть &lt;strong&gt;заохочується/вимагається&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприкад: &lt;em&gt;заслужений учитель Ольга Лозова&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;науковий керівник Наталя Богданівна&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Про це бачимо зокрема у &lt;a href=&quot;http://ftfsite.ru/wp-content/files/metod_ukr_3.1.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;навчально-методичному посібнику В. Л. Красюка «Ділова українська мова»&lt;/a&gt;:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Назви осіб за професією, посадою, званням, як правило, утворюють паралельні форми чоловічого й жіночого роду (учитель — учителька, працівник — працівниця).&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;Офіційними назвами посад, професій, звань є іменники чоловічого роду: директор, дипломат, професор; у діловій мові вони вживаються незалежно від статі особи.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Як правильно узгоджувати чоловічу форму з іншими членами речення&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;В загальному випадку&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прикметники&lt;/strong&gt; (і граматично подібні до них форми: присвійні займенники, порядкові числівники, дієприкметникові звороти тощо) йдуть у &lt;strong&gt;чоловічому&lt;/strong&gt; роді. &lt;strong&gt;Дієслова&lt;/strong&gt; (і граматично подібні до них слова/вислови) можуть іти у &lt;strong&gt;жіночому&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад: &lt;em&gt;наш старий менеджер звільнилася&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Принаймні &lt;a href=&quot;http://www.linguist.univ.kiev.ua/WINS/pidruchn/imen/vlad.htm#t4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;так стверджує «Електронний підручник з сучасної української мови» Інституту філології Київського національного університету імені Тараса Шевченка&lt;/a&gt;:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Спільного значення роду набувають і вже раніше згадувані нами іменники типу &lt;em&gt;директор&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;економіст&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;декан&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кандидат&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;доцент&lt;/em&gt; та ін. Жіночий рід граматично виявляється в подібних іменниках досить своєрідно: прикметники узгоджуються з формою іменника, а дієслова (чи предикативні сполуки) — зі змістом цього іменника: &lt;em&gt;Наш викладач відповіла на наші запитання&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;В офіційно-діловому стилі&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Офіційно-діловий стиль заохочує до навіть більшого використання чоловічого роду при узгодженні — дієслова (присудки) використовують жіночий рід &lt;strong&gt;лише при зазначенні імені/прізвища&lt;/strong&gt; жінки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;br&gt;&#xA;  • &lt;em&gt;головний технолог Оксана Леонідівна повідомила&lt;/em&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  • &lt;em&gt;головний технолог повідомив&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Про це каже зокрема той самий посібник Красюка «Ділова українська мова»:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Текст набуває строго офіційного характеру, якщо слова, залежні від найменування посади, узгоджуються з цим найменуванням у формі чоловічого роду і в тих випадках, коли мова йде про жінок (&lt;em&gt;головний технолог повідомив&lt;/em&gt;). Проте якщо в документі вказується прізвище жінки, яка займає вказану посаду, то підпорядковані слова узгоджуються з прізвищем і вживаються у формі жіночого роду (&lt;em&gt;головний технолог Сахновська В. І. повідомила&lt;/em&gt;).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Різнотлумачення&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Деякі джерела стверджують, що коли ім'я/прізвище не зазначено, то дієслова (присудки) мають узгоджуватися з граматичним родом іменника (а не семантичним) незалежно від використовуваного стилю. Мовляв, «наш директор запізнилася» не можна сказати навіть за межами офіційно-ділового стилю. По-моєму, це є перебільшенням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://new.gramota.ru/spravka/letters/59-rubric-89&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оце джерело&lt;/a&gt; стверджує, що в російській мові має значення ще й порядок слів — мовляв, дієслово, передує назві професії, не може бути в жіночому роді (наприклад, навіть за межами офіційно-ділового стилю варто казати «увлекательные заметки предложил редакции известный автор Наталия Петрова», а не «предожила… автор… Петрова») — але не впевнений, що це має якийсь стосунок до української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Висновки&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не мовознавець, і роблю судження виключно на основі джерел, що прочитав, але здається так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«мій науковий керівник говорив» — можна (принаймні, в офіційно-діловому стилі);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«мій науковий керівник говорила» — можна (принаймні, за межами офіціозу або якщо зазначено прізвище);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«моя науковий керівник говорила» — здається, не можна («моя» неузгоджене з «керівник»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«моя керівниця говорила» — можна (принаймні, за межами офіціозу).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто Вашу фразу «моя науковий керівник говорить» почали виправляти не дарма. Але от чи на стовідсотково правильний варіант її виправили — я стверджувати не можу, «мій науковий керівник говорить» було б однозначно правильно, але щодо «наукової керівниці» — з одного боку, слово «керівниця» в українській мові існує, є літературним і згідно зі словником означає саме керівника жіночої статі (на відміну від слова «секретарка», яке, хоч існує і є літературним, але не наслідує всієї множини значень слова «секретар», тому «вчений секретар» не еквівалентно «вченій секретарці»), а з іншого — стилістично може мати ще вужчу сферу вжитку, ніж перетин сфер «керівниця» і «науковий керівник», не кажучи вже про те, що словник може не враховувати всіх нюансів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-02T08:47:27.150" LastActivityDate="2018-03-02T08:47:27.150" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3014" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-02T05:56:34.457" Score="5" ViewCount="6504" Body="&lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;хороший-гарний-добрий&lt;/em&gt; є синонімами, але в яких випадках їх доречно використати правильно?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо зовнішньої краси — &lt;em&gt;гарний&lt;/em&gt;, добротний — &lt;em&gt;хороший&lt;/em&gt;, риса характеру — &lt;em&gt;добрий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А якщо мова йде про позитивну оцінку? &lt;em&gt;Хороші&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;гарні&lt;/em&gt; відгуки? &lt;em&gt;Добрі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хороші&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;гарні&lt;/em&gt; стосунки? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-10-25T10:49:30.037" LastActivityDate="2019-10-25T10:49:30.037" Title="Хороший-гарний-добрий" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3015" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3020" CreationDate="2018-03-02T06:54:33.543" Score="-1" ViewCount="1796" Body="&lt;p&gt;Коли потрібно у офіційних зверненнях писати «шановний», «вельмишановний», «високопоставлений»? Чи є між ними різниця? Чи є якісь окремі випадку щодо їх вживання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastActivityDate="2018-03-02T10:24:34.423" Title="&quot;Шановний&quot; та &quot;вельмишановний&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3016" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-02T09:17:11.357" Score="4" ViewCount="79" Body="&lt;p&gt;Чи можна використовувати у офіційних заявах, зверненнях, службових записках  місцеву говірку, мотивуючи це тим, що «це особливість регіону проживання того, хто звертається і він є носієм даного типу говірки»? Чи таке недопустимо в офіційній або службовій документації, навіть якщо вона стосується тільки внутрішнього службового користування?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-02T17:19:55.823" LastActivityDate="2018-08-22T21:00:16.317" Title="Місцева говірка в документах" Tags="|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3017" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3026" CreationDate="2018-03-02T09:17:55.160" Score="4" ViewCount="2547" Body="&lt;p&gt;Звертаюсь за вашою допомогою, знову маю проблеми з правильним написанням такого слова. Адже різні джерела пишуть по різному. &#xA;вжити потрібно у реченні: &quot;Скорист&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;йтесь/Скорист&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;йтесь одним із наведених нижче способів&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:54:13.727" LastActivityDate="2018-04-12T10:10:07.737" Title="Як правильно &quot;скористУйтесь&quot; чи &quot;скористАйтесь&quot;?" Tags="|вибір-слова|дієслова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3019" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3023" CreationDate="2018-03-02T10:22:31.057" Score="2" ViewCount="4714" Body="&lt;p&gt;Як правильно: «розмовляти по мобільному телефону заборонено»; «спілкуватись мобільним телефоном заборонено»; «користуватись мобільним телефоном заборонено» чи є якісь інші варіанти? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastActivityDate="2019-10-19T09:02:25.023" Title="Розмовляти по мобільному телефону чи розмовляти мобільним телефоном?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3020" PostTypeId="2" ParentId="3015" CreationDate="2018-03-02T10:24:34.423" Score="1" Body="&lt;p&gt;Вельмишановний занадто формально, але допустимо. Високопоставлений взагалі у звертаннях не зустрічала, тим паче саме слово стилістично не дуже вдалий варіант, попахує калькою з російської. Шановний - єдиний оптимальний варіант.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1458" LastActivityDate="2018-03-02T10:24:34.423" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3021" PostTypeId="2" ParentId="2932" CreationDate="2018-03-02T10:58:54.527" Score="4" Body="&lt;p&gt;Зі «Словника української мови» в 20 томах (під егідою Українського мовно-інформаційного фонду Національної академії наук України):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=183632&amp;amp;page=159&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БІГБО́РД&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt;. Те саме, що &lt;strong&gt;білбо́рд&lt;/strong&gt;. &amp;lt;…&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=196384&amp;amp;page=162&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БІЛБО́РД&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt;.&#xA;  Рекламний щит великих розмірів, який встановлюється перев. вздовж вулиць і доріг. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-02T10:58:54.527" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3022" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-02T10:59:50.830" Score="2" ViewCount="67" Body="&lt;p&gt;Нещодавно зіткнулась з таким словом, як Waldeinsamkeit, складно перекласти, і переклади різняться. Який буде найбільш коректним, і як вирішувати нюанси з такими термінами в статтях. Якщо брати речення то по сенсу виходить щось на зразок самотнього лісу, або відчуття самотності в лісі.&#xA;А переклад який знайшла в інтернеті ( Самотність, ліс, усамітнення)&#xA;В контексті речення в моєму випадку воно може мати значення самотності в лісі або самотнього лісу, мене цікавить як воно краще звучало би.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="1452" LastEditDate="2018-03-02T11:29:13.123" LastActivityDate="2018-03-02T11:29:13.123" Title="Не можу знайти дослівний переклад &quot;Waldeinsamkeit&quot;" Tags="|переклад|from-german|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ClosedDate="2018-03-02T11:02:57.090" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3023" PostTypeId="2" ParentId="3019" CreationDate="2018-03-02T12:28:51.110" Score="0" Body="&lt;p&gt;&quot;Розмовляти по мобільному телефону&quot; — правильно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Спілкуватись мобільним телефоном заборонено&quot; — ні, тому що спілкуватись можна з кимось або по чомусь (з другом, по Скайпу), але не чимось.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Користуватись мобільним телефоном заборонено&quot; — правильно, тому що користуються чимось (становищем, руками, автомобілем). У даному випадку мобільним телефоном, тому все вірно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1460" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-10-19T09:02:25.023" LastActivityDate="2019-10-19T09:02:25.023" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3024" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3025" CreationDate="2018-03-02T12:43:33.963" Score="-1" ViewCount="341" Body="&lt;p&gt;Чи правильними є словосполучення «три слові», «два відрі»?  Чи можна їх використовувати при написанні статей, у літературній діяльності та при офіційному мовленні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastActivityDate="2018-03-02T13:39:23.507" Title="Три слові - чи правильно?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3025" PostTypeId="2" ParentId="3024" CreationDate="2018-03-02T13:19:39.957" Score="4" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;При числівниках два, три, чотири (навіть якщо вони входять до складених числівників) іменник має форму назив­ного відмінка, а при числівниках п'ять та більше — родового: три брати, чотири будинки, дев'яносто чотири проценти; п'ять братів, шістдесят будинків, дев'яносто дев'ять відсотків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У сполученнях із числівниками два, три, чотири іменник нерідко дістає такий самий наголос, як у родовому відмінку однини: матері (множина) — дві матері, сини — три сина, села — чотири села. Іноді особливий наголос іменники мають і в сполученні з числівниками п'ять та більше: книжок (родо­вий відмінок множини) — п'ять книжок, сторінок — шість сторінок, голок — десять голок, круків — сім круків, черепів — п'ять черепів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/morfologija_i_pravopis/zv_39_jazok_chislivnikiv_z_imennikami/6-1-0-111&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зв'язок числівників з іменниками&lt;/a&gt; на ukrainskamova.com&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, наведені вами приклади — поза нормами правопису.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-02T13:39:23.507" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3026" PostTypeId="2" ParentId="3017" CreationDate="2018-03-02T14:09:11.783" Score="4" Body="&lt;h1&gt;Коротко&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наразі &lt;b&gt;однаково правильно&lt;/b&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але коли важлива &lt;b&gt;лоґіка&lt;/b&gt; чи &lt;b&gt;скільки раз&lt;/b&gt;, то:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;i&gt;скорист&lt;b&gt;а&lt;/b&gt;йтесь&lt;/i&gt; — один раз;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;i&gt;скорист&lt;b&gt;у&lt;/b&gt;йтесь&lt;/i&gt; — стати користувачем.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Дієіменники&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B9%D1%82%D0%B5%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Скорист&lt;b&gt;у&lt;/b&gt;йтесь&lt;/a&gt; — скорист&lt;b&gt;ува&lt;/b&gt;тися&lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B5%D1%81%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Скорист&lt;b&gt;а&lt;/b&gt;йтесь&lt;/a&gt; — скорист&lt;b&gt;а&lt;/b&gt;тися&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Обидва дієслова доконаного виду, відріжняються наростком &lt;b&gt;‑ува‑&lt;/b&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку, про всяк випадок, я спробував з простого — поглянути &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тлумачення&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклади&lt;/a&gt;. Потім — &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#diesuf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопис&lt;/a&gt;. Очевидно, користі з того було не так багато, цьому значно посприяв вплив &lt;a href=&quot;http://www.ji.lviv.ua/n35texts/kocherha.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;совітизації&lt;/a&gt;. Перший висновок: &lt;b&gt;ріжниця відсутня&lt;/b&gt;. Але, наприклад мені, така відповідь не задовольняє, тому спробуємо розібратися з [історичним] означенням наростка &lt;b&gt;‑ува‑&lt;/b&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Наросток ‑ува‑&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Норми української літературної мови&lt;/a&gt;, 1941 · &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекса Синявський&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;§ 101. Наростки дієслівні: значіння і їх вживання&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;1. ‑а‑, ‑я‑&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а)&lt;/b&gt; в дієсловах, утворених від іменників: &lt;i&gt;сідла́ти&lt;/i&gt; (&lt;i&gt;сідлаю&lt;/i&gt;…), &lt;i&gt;вінча́ти&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;вече́ряти&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;ка́шляти&lt;/i&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt; в)&lt;/b&gt;  від деяких протяжних форм, зворотні повстають наростком &lt;b&gt;‑а‑&lt;/b&gt;: &lt;i&gt;летіти&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;літати&lt;/i&gt; (&lt;i&gt;літаю&lt;/i&gt;…), &lt;i&gt;сидіти&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;сідати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;лишити&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;лишати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;котити&lt;/i&gt; — качати, &lt;i&gt;ставити — &lt;/i&gt;ставляти, &lt;i&gt;тягти&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;тягати&lt;/i&gt;, (&lt;i&gt;прикрасити&lt;/i&gt;) — &lt;i&gt;прикрашати&lt;/i&gt;, (&lt;i&gt;попасти&lt;/i&gt;) — &lt;i&gt;попасати&lt;/i&gt;, (&lt;i&gt;дати&lt;/i&gt;) — &lt;i&gt;давати&lt;/i&gt;, (&lt;i&gt;умити&lt;/i&gt;) — &lt;i&gt;умивати&lt;/i&gt;… (між голосними вставний &lt;b&gt;в&lt;/b&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;5. ‑ува‑, ‑юва‑&lt;/b&gt; (&lt;b&gt;‑у‑, ‑ю‑&lt;/b&gt;) — дуже поширений в українських дієсловах наросток з різним значінням:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;а)&lt;/b&gt; в дієсловах недоконаних від іменникових і прикметникових пнів: &lt;i&gt;дарувати&lt;/i&gt; (&lt;i&gt;дарую&lt;/i&gt;…), &lt;i&gt;порядкувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;мурувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;горювати&lt;/i&gt;…, часто, між іншим, на означення того, хто що робить або чим він є, в якому стані перебуває: &lt;i&gt;учителювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;писарювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;гостювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;хазяйнувати&lt;/i&gt;, г&lt;i&gt;осподарювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;голодувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;секретарювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;професорувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;козакувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;дівувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;парубкувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;вдовувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;кравцювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;чабанувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;гайдамакувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;марнувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;пильнувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;слабувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;радуватися&lt;/i&gt;…, отже іноді ніби рівнобіжне з &lt;b&gt;‑и‑&lt;/b&gt;: &lt;i&gt;господарювати&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;господарити&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;гайдамакувати&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;гайдамачити&lt;/i&gt; тощо. Звичайно всі ці дієслова від іменників мають дуже відмінне значіння супроти дієслів основних того ж кореня, напр., &lt;i&gt;учити&lt;/i&gt; далеко не те, що &lt;i&gt;учителювати&lt;/i&gt; („бути в учителях, за вчителя“), &lt;i&gt;косити&lt;/i&gt; не те, що &lt;i&gt;косарювати&lt;/i&gt; („бути в косарях, за косаря“) і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;б)&lt;/b&gt; чималу вагу має цей наросток при творенні наворотних форм дієслів із протяжних: &lt;i&gt;вихваляти вихвалювати&lt;/i&gt;…, &lt;i&gt;мордувати замордовувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;горювати загорьовувати&lt;/i&gt;…, де, як бачимо, він буває і в подвоєній формі див. &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_diyeslovo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 85&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Усі наведені дієслівні наростки органічно звʼязані з творенням дієслівних форм як доконаности супроти недоконаности, наворотности супроти протяжности.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-12T10:10:07.737" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3028" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3465" CreationDate="2018-03-02T15:02:05.553" Score="1" ViewCount="2466" Body="&lt;p&gt;Монумент, скульптура, статуя - чи є тотожними ці слова, як і коли вживати їх у тексті?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastEditorUserId="1461" LastEditDate="2018-03-22T10:55:05.067" LastActivityDate="2018-03-22T11:08:53.340" Title="Яка різниця між словами &quot;монумент&quot;, &quot;скульптура&quot;, &quot;статуя&quot;?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3029" PostTypeId="2" ParentId="3005" CreationDate="2018-03-02T15:31:30.680" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;i&gt;Не  на затверджену відповідь, такий собі &lt;a href=&quot;/a/3012/585&quot;&gt;додаток&lt;/a&gt; до відповіді пана &lt;a href=&quot;/users/4/sasha&quot;&gt;@Sasha&lt;/a&gt;.&lt;/i&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/192&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українська фраза&lt;/a&gt;, 1928 • &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D0%BB%D0%B8%D0%BC%D0%B0_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%A4%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Микола Сулима&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;§ 4. Професійні назви&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Професійні й інші подібні до них назви в українській мові бувають здебільшого осібні для чоловіків і осібні для жінок. Українська мова взагалі уникає вживати в спільному роді тих слів, що означають посаду, професію, звання, рангу тощо, й надавати тим словам ознак граматичного (формального) чоловічого роду без огляду на стать. У російській мові, як відомо, такі слова, як от &lt;i&gt;автор&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;композитор&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;писатель&lt;/i&gt;, а так само, напр., &lt;i&gt;товариш&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;приятель&lt;/i&gt;, однаково можуть стосуватися до осіб жіночої статі, як і чоловічої.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській фразі буває інакше: &lt;i&gt;він&lt;/i&gt; – &lt;i&gt;автор&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;вона&lt;/i&gt; – &lt;i&gt;авторка&lt;/i&gt;; &lt;i&gt;він&lt;/i&gt; – &lt;i&gt;композито&lt;/i&gt;р, &lt;i&gt;вона&lt;/i&gt; – &lt;i&gt;композиторка&lt;/i&gt;; &lt;i&gt;він&lt;/i&gt; – &lt;i&gt;письменник&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;вона&lt;/i&gt; – &lt;i&gt;письменниця&lt;/i&gt;; &lt;i&gt;він&lt;/i&gt; – &lt;i&gt;лікар&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;вона&lt;/i&gt; – &lt;i&gt;лікарка&lt;/i&gt;¹; &lt;i&gt;він&lt;/i&gt; – &lt;i&gt;професор&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;вона&lt;/i&gt; – &lt;i&gt;професорка&lt;/i&gt; й т. інш.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це так само, як, напр.: &lt;i&gt;танцюрист&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;танцюристка&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;учитель&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;вчителька&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;селянин&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;селянка&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;служник&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;служниця&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;робітник&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;робітниця&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;вʼязальник&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;вʼязальниця&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;полільник&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;полільниця&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;викладач&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;викладачка&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;асистент&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;асистентка&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;актор&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;акторка&lt;/i&gt; (не „актьор, актьорка“; це – росіянізм) тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Подібно до цього російська фраза „она – мой приятель“ відповідатиме українській „вона – моя приятелька“. Так само, звертаючись до жінки (чи до дівчини) або говорячи про неї, по-вкраїнському вживають слова &lt;i&gt;товаришка&lt;/i&gt; (а не &lt;i&gt;товариш&lt;/i&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо з поданих прикладів, на професійні й інші аналогічні до них назви для жінок українська мова широко використовує відповідні формальні закінчення жіночого роду (граматичного), а втім це буває не завжди.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли професійні жіночі назви можуть причинитися до плутанини, коли зміст фрази стосується не до самих жінок, а й до чоловіків, взагалі – до людей, то ми вживаємо чоловічих назов і для жінок. Наприклад: &lt;i&gt;Леся Українка – один із найкращих поетів&lt;/i&gt;; коли б ми були сказали тут „одна з найкращих поеток“, то цим би ми підкреслили вагу Лесі Українки лише серед жінок-поеток, а не серед усіх поетів взагалі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже виходить, що професійні чоловічі назви, опріч свого спеціяльно-чоловічого значіння, мають ще й загальну силу, характеризуючи всіх людей якоїсь професії чи стану без огляду на натуральний рід, на стать. А жіночі назви мають завжди обмежене, специфічно-жіноче значіння. Згадаємо тут до речі оці слова: &lt;i&gt;людина&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;чоловік&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;жінка&lt;/i&gt;. Слово &lt;i&gt;чоловік&lt;/i&gt; у нашій літературній мові означає особу чоловічої статі, &lt;i&gt;жінка&lt;/i&gt; – жіночої статі, &lt;i&gt;людина&lt;/i&gt; обʼєднує в собі обидва ці значіння. Коли ми, маючи на увазі цю схему, кваліфікуватимемо значіння, напр., слів &lt;i&gt;поет&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;поетка&lt;/i&gt;, то нам доведеться сконстатувати, що &lt;i&gt;поетка&lt;/i&gt; йде рівнобіжно до &lt;i&gt;жінка&lt;/i&gt;, а слово &lt;i&gt;поет&lt;/i&gt; становить собою паралелю до &lt;i&gt;чоловік&lt;/i&gt; і, опріч того, до &lt;i&gt;людина&lt;/i&gt;. Отже значіння чоловічих назов – ширше, а жіночі назви – індивідуалізовані, обмежені на змісті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Через це, говорячи, припустім, про якусь жінку, що &lt;i&gt;вона – професорка історії&lt;/i&gt;, іноді треба буває сказати, що &lt;i&gt;вона – видатний професор&lt;/i&gt; (&lt;i&gt;знавець&lt;/i&gt;) &lt;i&gt;історії&lt;/i&gt;, вона – один із найкращих професорів (&lt;i&gt;знавців&lt;/i&gt;) &lt;i&gt;історії&lt;/i&gt;. З тих самих міркувань загального характеру ми кажемо про жінок іще й так, напр.: &lt;i&gt;вона – секретар Сільради&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;вона на посаді рахівника&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;діловода&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;статистика&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;лаборанта&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;асистента&lt;/i&gt;; &lt;i&gt;вона – завідувач школи&lt;/i&gt;² й інш.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І ще одно завваження: звучи жінку чи дівчину &lt;i&gt;товаришкою&lt;/i&gt; (а не &lt;i&gt;товаришем&lt;/i&gt;), ми тимчасом можемо сказати так: &lt;i&gt;Серед усіх моїх товаришів вона – найкращий мій товариш&lt;/i&gt;. Так само й це: &lt;i&gt;Вона – моя велика приятелька&lt;/i&gt;, але &lt;i&gt;вона – найбільший приятель мені серед усіх моїх приятелів&lt;/i&gt;. &lt;i&gt;Вона – революціонерка, але вона належить до найвидатніших революціонерів&lt;/i&gt;. &lt;i&gt;Вона письменниця, але вона – найпопулярніший тогочасний письменник&lt;/i&gt; і т. інш. Коли б і вдруге ми сказали були, напр., „письменниця“ (а раніше – „революціонерок“ тощо), то це не характеризувало б загальности, промовляло б лише за певне вузьке коло жінок, а не за всіх взагалі діячів якоїсь категорії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виноски&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Не можна лікарку звати &lt;i&gt;лікаршею&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;професорку&lt;/i&gt; так само не можна звати &lt;i&gt;професоршою&lt;/i&gt; й т. інш. &lt;i&gt;Лікарша&lt;/i&gt; (&lt;i&gt;професорша&lt;/i&gt;) – це лікарева (професорова) дружина. Опріч того, слова типу &lt;i&gt;лікарша&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;професорша&lt;/i&gt; слід би вважати за вульгаризми (порівн.: наша &lt;i&gt;вчительша&lt;/i&gt;; треба – наша &lt;i&gt;вчителька&lt;/i&gt;), що виникли не без впливу рос. мови („генеральша, капитанша, офицерша“ й інш.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;До речі: замість &lt;i&gt;завідувач&lt;/i&gt; не слід уживати невдалих новотворів „завідатель, завідуватель“; це зовсім непотрібні оцерковнословʼянені слова з напівмертвим наростком – &lt;i&gt;тель&lt;/i&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-12T10:07:24.967" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3030" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3175" CreationDate="2018-03-02T16:51:39.343" Score="3" ViewCount="124" Body="&lt;p&gt;Чи доречне вживання слова «дівочка», коли йде мова про дівчинку-підлітка? Дана форма поширена на теренах Волинської області. Моя бабуся завжди вживала це слово, коли намагалась говорити про дівчинку від 12-13 до 16. Це звучало так: &quot;Вона вже дівочка&quot;. Більше такого я не зустрічала. Тому й цікавлюсь чи є доречною така назва.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastEditorUserId="1448" LastEditDate="2018-03-03T14:50:05.237" LastActivityDate="2018-03-09T21:10:00.020" Title="&quot;Дівочка&quot; чи &quot;дівчинка&quot;?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3031" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3032" CreationDate="2018-03-02T17:45:10.390" Score="2" ViewCount="4275" Body="&lt;p&gt;Яка форма кличного відмінка правильна: &lt;em&gt;кравче&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;кравцю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шевче&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;шевцю&lt;/em&gt;? От &lt;em&gt;хлопець&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;хлопче&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;гінець&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;гінцю&lt;/em&gt;, чи не так? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-02T18:00:57.770" LastActivityDate="2018-03-02T18:00:57.770" Title="Кличний відмінок слів „кравець“, „швець“" Tags="|відмінювання|кличний-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3032" PostTypeId="2" ParentId="3031" CreationDate="2018-03-02T17:52:29.400" Score="3" Body="&lt;p&gt;Беру відомости з &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/LSlist/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українського мовно-інформаційного фонду НАН України&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кравець&lt;/a&gt;, то &lt;b&gt;кра́вче&lt;/b&gt;. Але коли прізвище: &lt;b&gt;Кравцю́&lt;/b&gt; чи &lt;b&gt;Краве́ць&lt;/b&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те саме з &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%88%D0%B2%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;швець&lt;/a&gt;: &lt;strong&gt;ше́вче&lt;/strong&gt;, але для прізвища — &lt;strong&gt;Шве́цю&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;Швець&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%85%D0%BB%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;хлопець&lt;/a&gt; — &lt;i&gt;хло́пче&lt;/i&gt;, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B3%D1%96%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гінець&lt;/a&gt; — &lt;i&gt;гінцю́&lt;/i&gt; все так. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-02T17:57:40.113" LastActivityDate="2018-03-02T17:57:40.113" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3033" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3385" CreationDate="2018-03-02T18:08:38.767" Score="-1" ViewCount="200" Body="&lt;p&gt;У тексті йдеться про поневіряння, з якими зустрілася/які надибала/в які потрапила людина. Яке дієслово вжити?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-20T13:11:36.667" Title="Зустрітися чи надибати" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3034" PostTypeId="2" ParentId="2951" CreationDate="2018-03-02T19:11:13.853" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо чесно, я не дуже зрозумів &lt;a href=&quot;/a/2955/585&quot;&gt;відповідь&lt;/a&gt; пана &lt;a href=&quot;/users/4/sasha&quot;&gt;@Sasha&lt;/a&gt; і здивувався тому, що вона затвердженна. Спробував розібратись самому, бо також здивувала така собі „неповага“ до наголосів. Також не буде зайвим вказати: це один з результатів &lt;a href=&quot;http://www.ji.lviv.ua/n35texts/kocherha.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;совітизації&lt;/a&gt;, що робить складні і нерозумні речі: засилля наростків &lt;i&gt;‑ува‑&lt;/i&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;В&lt;b&gt;и́&lt;/b&gt;пробування&lt;/i&gt; → &lt;i&gt;ви́пробувати&lt;/i&gt; — &lt;b&gt;доконаниь вид&lt;/b&gt;. &lt;i&gt;Чудове ви́пробування&lt;/i&gt; — головне: результат.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;Випр&lt;b&gt;о́&lt;/b&gt;бування&lt;/i&gt; → &lt;i&gt;випро́бувати&lt;/i&gt;, инша форма (наразі не так важливо) &lt;i&gt;випробо́вувати&lt;/i&gt; — &lt;b&gt;недоконаниь вид&lt;/b&gt;. &lt;i&gt;Чудове випро́бування&lt;/i&gt; — головне: процес. Слово цілком замінюється на &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=10217&amp;amp;page=348&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;випроб&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наголоси — головна річ мови і не змінюється „як завгодно“ чи аби-як. Для прикладу покажу ось таку частину.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_diyeslovo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Норми української літературної мови&lt;/a&gt;, 1914 •&#xA;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекса Синявський&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h2&gt;7. Словозміна: дієслово&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h3&gt;§ 84. Недоконаність – доконаність&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  розкида́ти, розкида́ю... – розки́дати, розки́даю...&lt;br&gt;&#xA;  перетика́ти, перетика́ю... – перети́кати, перети́каю...&lt;br&gt;&#xA;  задиха́тися, задиха́юся... – зади́хатися, зади́хаюся...&lt;br&gt;&#xA;  вистриба́ти, вистриба́ю... – ви́стрибати, ви́стрибаю...&lt;br&gt;&#xA;  вистина́ти, вистина́ю... – ви́стинати, ви́стинаю...&lt;br&gt;&#xA;  збіга́ти, збіга́ю... – збі́гати, збі́гаю...&lt;br&gt;&#xA;  здиба́тися, здиба́юся... – зди́батися, зди́баюся...&lt;br&gt;&#xA;  підслуха́ти, підслуха́ю... – підслу́хати, підслу́хаю...&lt;br&gt;&#xA;  виміря́ти, виміря́ю... – ви́міряти, ви́міряю...&lt;br&gt;&#xA;  наставля́ти, наставля́ю... – наста́вляти, наста́вляю...&lt;br&gt;&#xA;  виліта́ти, виліта́ю... – ви́літати, ви́літаю...&lt;br&gt;&#xA;  виганя́ти, виганя́ю... – ви́ганяти, ви́ганяю...&lt;br&gt;&#xA;  насипа́ти, насипа́ю... – наси́пати, наси́плю...&lt;br&gt;&#xA;  витяга́ти, витяга́ю... – ви́тягати, ви́тягаю...&lt;br&gt;&#xA;  намика́ти, намика́ю... – нами́кати, нами́каю...&lt;br&gt;&#xA;  насмика́ти, насмика́ю... – насми́кати, насми́каю... (і насми́чу)&lt;br&gt;&#xA;  виклика́ти, виклика́в... – ви́кликати, ви́кликав...&lt;br&gt;&#xA;  вила́зити, вила́зив... – ви́лазити, ви́лазив...&lt;br&gt;&#xA;  проїзди́ти, проїзди́в... – прої́здити, прої́здив...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T10:06:45.110" LastActivityDate="2018-04-12T10:06:45.110" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3035" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3039" CreationDate="2018-03-02T20:40:06.030" Score="0" ViewCount="4684" Body="&lt;p&gt;Як правильно вживати: помаранчі чи апельсини? Яке з  цих слів є найбільш доречним на письмі та в усному мовленні? Мене цікавить, чи можна слово &quot;помаранчі&quot; використати в офіційному мовленні. Чи це більш художній варіант? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastEditorUserId="1448" LastEditDate="2018-03-03T11:56:06.360" LastActivityDate="2018-04-12T10:05:37.893" Title="Помаранчі чи апельсини?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3036" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-02T20:57:25.017" Score="3" ViewCount="1425" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Деякі іменники іншомовного походження не відмінюються, а саме:&#xA;  іменники -а з попереднім голосним: амплуа, боа, Жоффруа; на -е: кафе,&#xA;  кашне, турне; Беранже, Гейне, Гете, Данте; на -є: ательє, Барб’є,&#xA;  Готьє, Лавуазьє; на -і: колібрі, поні, таксі; Гальвані, Голсуорсі,&#xA;  Россіні, Фірдоусі, Шеллі; на -ї: Віньї, Шантійї; на -о: бюро, депо,&#xA;  кіно, манто, метро, радіо; Арно, Буало, Віардо, Гюго, Дідро,&#xA;  Лонгфелло, Тассо (але пальто відмінюється); на -йо: імброльйо,&#xA;  Пількомайо; на -у: какаду, рагу, Шоу; на -ю: інтерв’ю, меню, Сю;&#xA;  жіночі імена на приголосний, а також жіночі прізвища на -ін, -ов:&#xA;  Аліс, Долорес, Зейнаб; (Ельза) Вірхов, (Джеральдіна) Чаплін. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як визначити, які слова відмінювати, а які - ні?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Авокадо&#xA;  невідм., с. 1) Вічнозелене дерево з сімейства лаврових з їстівними&#xA;  плодами. 2) Плід цього дерева.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;АВОКАДО — неизм.; ср. [португ. abacate из ацтек.]. Вечнозелёное дерево&#xA;  из семейства лавровых со съедобными плодами (произрастает в тропиках и&#xA;  субтропиках). // Плод этого дерева. * * * АВОКАДО АВОКАДО, древесное&#xA;  растение рода персея, плодовая культура.… … Энциклопедический словарь&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До незмінюваних іменників в українській мові належать:&#xA;  - слова іншомовного походження (таксі, колібрі, меню, бра);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;буду вдячна за будь-яку допомогу!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1445" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-13T19:14:50.037" LastActivityDate="2018-08-13T19:14:50.037" Title="Як відрізнити відмінювані слова іншомовного походження від невідмінюваних?" Tags="|правопис|запозичені-слова|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3038" PostTypeId="2" ParentId="3035" CreationDate="2018-03-02T22:19:39.710" Score="4" Body="&lt;p&gt;Не дуже зрозуміло запитання. Коротко:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Помаранча&lt;/a&gt; — гіркі — Citrus aurantium.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D1%81%D0%B8%D0%BD_(%D0%BF%D0%BB%D1%96%D0%B4)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Апельсини&lt;/a&gt; — солодкі — Citrus sinēnsis.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Pomarancha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розмовному&lt;/a&gt; сенсі: обидва можуть позначати жовтогарячий цитрусовий плід з розміром за яблуко — обидва слова етимолоґічно включають слово „яблуко“.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/zheleh_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Малоруско-нїмецкий словар, &lt;strong&gt;Львів&lt;/strong&gt;, 1886 • Євгений Желеховский, Софрон Недїльский&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сторінки: 5, 695:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Апельси́н&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;m&lt;/em&gt;. Apfelsine, &lt;em&gt;f&lt;/em&gt;. (Citrus aurantiom sinensis).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Помара́нча&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;f&lt;/em&gt;. Pomeranzenbaum, &lt;em&gt;m&lt;/em&gt;. Orangen-Agrume, &lt;em&gt;f&lt;/em&gt;. (&lt;strong&gt;Citrus aurantium&lt;/strong&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;2) Pomeranze als Frucht, &lt;em&gt;f&lt;/em&gt;. помаранчаки́, &lt;em&gt;pl&lt;/em&gt;. Orangen, &lt;em&gt;pl&lt;/em&gt;. (Hesperides); помаранчова́тї, &lt;em&gt;pl&lt;/em&gt;. Orangengewächse, Goldäpfel, &lt;em&gt;pl&lt;/em&gt;. (Aurantiaceae).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-12T10:05:37.893" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3039" PostTypeId="2" ParentId="3035" CreationDate="2018-03-02T22:38:43.917" Score="4" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D1%81%D0%B8%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Апельсин&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — рослина виду &lt;strong&gt;Citrus × sinensis&lt;/strong&gt; або її плоди. Англійською його називають просто &lt;em&gt;orange&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;sweet&lt;/em&gt; («солодкий») &lt;em&gt;orange&lt;/em&gt; (хоча останню цю назву іноді звужують до особливо солодкого різновида, також відомого як &lt;em&gt;acidless&lt;/em&gt; («безкислотний») &lt;em&gt;orange&lt;/em&gt;). Найчастіше плоди їдять, з них витискають сік чи роблять варення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найвідоміші різновиди:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«звичайний» апельсин;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;червоний апельсин (англ. &lt;em&gt;blood orange&lt;/em&gt; — «кривавий апельсин»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;апельсин з ще одним маленьким апельсинчиком усередині (англ. &lt;em&gt;venom orange&lt;/em&gt; — «пупковий апельсин»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Помаранч&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (або інакше: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;помаранча&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;померанець&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бігарадія&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt; — рослина виду &lt;strong&gt;Citrus × aurantium&lt;/strong&gt; або її плоди. Англійською — &lt;em&gt;bitter&lt;/em&gt; («гіркий») &lt;em&gt;orange&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Seville&lt;/em&gt; («севільський») &lt;em&gt;orange&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;sour&lt;/em&gt; («кислий») &lt;em&gt;orange&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;bigarade orange&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;marmalade orange&lt;/em&gt; (це, я так розумію, незалежно від різновида, просто багато назв). Найчастіше ці рослини і їх плоди не використовують прямо в їжу, а роблять варення і олії, а також використовують як лікарський засіб.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Апельсин і помаранч обидва є гібридами мандарина (Citrus reticulata) і помело (Citrus maxima) (причому знаходяться доволі поряд на &lt;a href=&quot;//commons.wikimedia.org/wiki/File:Citrus_tern_cb_simplified_1_uk.svg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;схемі гібридів цитрусів&lt;/a&gt;) і доволі схожі візуально (світлини &lt;a href=&quot;//commons.wikimedia.org/wiki/File:OrangeBloss_wb.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;апельсина&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//commons.wikimedia.org/wiki/File:Citrus_aurantium.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;помаранча&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Апельсини також часто називають помаранчами, але це значення слова «помаранч(а)» вважається &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pomarancha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розмовним&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. (Принаймні вважалося раніше. Хоча я не здивуюся, якщо «апельсин» і «помаранч(у)» скоро визнають синонімами, а конкретний вид визначатиметься просто додатковими словами — але наразі словники так не вважають.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доповнення:&lt;br&gt;&#xA;Запитання: Чи можна слово «помаранчі» використати в офіційному мовленні?&lt;br&gt;&#xA;Відповідь: Оскільки за словниками слово «помаранч(а)» означає іншу рослину/плід, то його &lt;strong&gt;не варто застосовувати в офіційному мовленні&lt;/strong&gt; для позначення апельсина.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-03T14:09:07.110" LastActivityDate="2018-03-03T14:09:07.110" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3040" PostTypeId="2" ParentId="2992" CreationDate="2018-03-02T22:43:08.430" Score="3" Body="&lt;p&gt;Додам до &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2996&quot;&gt;відповіді Oksana Çeliker&lt;/a&gt;, що не в кожному значенні «даний» є канцеляризмом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Даний» має два значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пасивний дієприкметник до «дати».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Канцеляристський еквівалент для «цей».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;От у першому значенні «даний» не є канцеляризмом, хоча може використовуватися і в офіційному контексті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«…на своїй, Богом даній землі…»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«…даною мені владою…».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Друге значення, мабуть, походить від першого. Наприклад, при вирішенні геометричної задачі словосполучення «даний трикутник» можна сприймати і як канцеляристський вираз для «цей прикутник», так і як «трикутник, даний (заданий) в умові задачі (автором задачі)» (нагадаю, що умова задач часто розділяється на дві секції: «дано» і «що треба відшукати/довести/обчислити»). Я припускаю, що саме так і виникло друге канцелярське значення — спочатку «даний» використовували до чогось, явно кимось даного, потім для неявно (за)даного, а потім і як синонім до «цей».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже на мою думку критерій такий: чим легше ми можемо сказати, ким саме щось було дано в конкретному випадку вжитку слова «даний» — тим у меншій мірі воно в тому випадку є канцеляризмом. Якщо ж «даний» використовується для чогось, що було щойно введено в контекст самим автором тексту — то же майже напевно канцеляризм.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-05T11:45:43.450" LastActivityDate="2018-03-05T11:45:43.450" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3041" PostTypeId="2" ParentId="3017" CreationDate="2018-03-03T00:46:22.030" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Обидва варіанти правильні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Скористайтеся» — наказовий спосіб для «&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скориста́тися&lt;/a&gt;» (доконане від «користа́тися»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Скористуйтеся» — наказовий спосіб для «&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скори́стува́тися&lt;/a&gt;» (доконане від «кори́стува́тися»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У чому я незгоден &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/3026&quot;&gt;із попередньою відповіддю&lt;/a&gt;, так це в тому, що вона стверджує, начебто ці слова мають різницю в значенні (мовляв, «одноразово» і якось інакше).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Насправді за сучасним тлумачним словником («Словник української мови» в 20 томах) у сучасній українській мові &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=196526&amp;amp;page=1397&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слова «кори́стува́тися» і «користа́тися»&lt;/a&gt; є повними синонімами, просто одне з них має помітку «рідше»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КОРИ́СТУВА́ТИСЯ&lt;/strong&gt;, и́сту́юся, и́сту́єшся, &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;КОРИСТА́ТИСЯ&lt;/strong&gt;, а́юся, а́єшся, &lt;em&gt;недок[онане]&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  1. &lt;em&gt;чим і з чого&lt;/em&gt;. Уживати, використовувати що-небудь для власних потреб. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp; // Застосовувати що-небудь. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  2. &lt;em&gt;чим і з чого&lt;/em&gt;. Використовувати що-небудь у своїх інтересах, діставати ви́году з чогось. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  3. &lt;em&gt;чим&lt;/em&gt;. У сполуч. з абстр. ім. означає: мати що-небудь. &amp;lt;…&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(1) &lt;strong&gt;Кори́стува́тися (користа́тися)&lt;/strong&gt; / &lt;strong&gt;скориста́тися (&lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt; скори́стува́тися) по́слугами (по́слугою)&lt;/strong&gt;:&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp; а) &lt;em&gt;(кого)&lt;/em&gt; залучати когось до виконання якої-небудь роботи. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp; б) &lt;em&gt;(чого)&lt;/em&gt; використовувати щось з певною метою. &amp;lt;…&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тієї є ж думки старіший тлумачний словник («Словник української мови» в 11 томах — він 1970-х років, але, на жаль, новіший на цей момент ще не випустив том на літеру «С») &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skorystuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;про слова «скори́стува́тися» і «скориста́тися»&lt;/a&gt; — жодної різниці в значеннях не зазначено, і на цей раз жодне з них не відмічене як «рідковживане».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, колись різниця в значеннях існувала (або й зараз зберіглася в якихось діалектах), але сучасні словники не відмічають такої різниці.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так трапляється і з іншими словами, наприклад, «сте́лють» (початкова форма «сла́ти») і «сте́лять» (початкова форма «стели́ти»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-03T00:46:22.030" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3043" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3045" CreationDate="2018-03-03T08:20:56.200" Score="3" ViewCount="2195" Body="&lt;p&gt;Завжди вважала, що духовий стосується оркестру, інструменту, а духовний - релігійної та психічної сфери. Однак професор В.Максимович чітко розмежовує ці терміни, за ним духовний стосується тільки церковно-релігійного життя. У творах Франка є духова праця, духові інтереси, а в Лесі Українки вже духовна рівновага. Кому з класиків довіряти, і яке слово вжити стосовно відродження держави? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastActivityDate="2018-03-03T09:34:22.173" Title="Пароніми духовий і духовний: як і коли вживати?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3045" PostTypeId="2" ParentId="3043" CreationDate="2018-03-03T09:34:22.173" Score="2" Body="&lt;p&gt;Те вживання слова &quot;дух&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;вий&quot;, що ви бачите у Франка та Максимовича, можна знайти у:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B4%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка.&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Духо́вий, а, е. Духовный, къ духу относящійся. Якась незвичайна&#xA;  сміливість і духова міць. Мир. ХРВ. 4.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B4%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 тт.&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ДУХО́ВИЙ, а, е, діал. Духовний (у 1 знач.). Товариського, духового&#xA;  життя,.. спільних духових інтересів [у гімназистів] майже не було&#xA;  (Фр., IV, 1950, 242); Вона належала до тих щасливих, котрі не&#xA;  старіються скоро, на котрих лиці відбивалося однак духове життя (Коб.,&#xA;  І, 1956, 99).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це слово з наголосом на другий склад зазначається у СУМі як діалектичне. Незважаючи на те, що це словник радянський, у повсякденному житті сьогодні дух&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;вий навіть у західних реґіонах України буде важко (хоч, може, саме завдяки впливу таких явищ як цей словник так і сталося).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому ви цілком правильно розумієте, що&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Духов&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;й:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який приводиться в дію вдуванням струменя повітря (про музичні інструменти).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Духови́й орке́стр; Духова́ му́зика&lt;/strong&gt; — оркестр, що складається з духових&#xA;  інструментів. Опівдні десь неподалеку заграв духовий оркестр (Збан.,&#xA;  Єдина, 1959, 211); А там [біля клубу] уже світло й народ прибува, І&#xA;  весело музика гра духова (Мур., Лірика, 1954, 32).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який діє за допомогою нагрітого повітря.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дух&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;вний:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Зв’язаний з внутрішнім психічним життям людини, моральним світом її.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Стос. до релігії, церкви, належний їм; протилежне світський.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-03T09:34:22.173" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3047" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-03T12:06:32.613" Score="1" ViewCount="136" Body="&lt;p&gt;Три сусідки-бабусі серед односельчан відомі як Зуза, Зоня і Зося. Яке ж було здивування, коли стало відомо, що за документами Зуза - Сусанна, а Зоня і Зося- Софії. Чому так трансформувались їхні імена? Які мовні процеси могли з ними відбутися? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastActivityDate="2018-03-03T12:06:32.613" Title="Чому імена трансформуються до невпізнаваності (Зуза, Зоня, Зося)?" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3048" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3050" CreationDate="2018-03-03T13:00:47.557" Score="3" ViewCount="1000" Body="&lt;p&gt;Як правильно вживати: Уолт чи Волт Дісней, Вільям чи Уільям Шекспір? Незважаючи на офіційне вживання букви «В» на початку даних імен, часто використовується і «У». Як правильніше? Чи можна стовідсотково стверджувати, що лише одна з форм подібних імен правильна? Чи допустиме вживання двох форм таких власних назв? Чи не є Уолт, Уільям калькою з російської?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T08:02:22.710" LastActivityDate="2018-04-11T23:40:27.427" Title="Уолт чи Волт? Вільям чи Уільям?" Tags="|переклад|from-english|власні-назви|запозичені-слова|іноземні-імена|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3049" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3051" CreationDate="2018-03-03T13:34:11.300" Score="6" ViewCount="1060" Body="&lt;p&gt;Дедалі частіше в сучасній публіцистиці знаходжу приклади вживання флексії -и в родовому відмінку, зокрема в Є.Сверстюка: &quot;індивідуальности&quot;, в О.Забужко: &quot;смерти&quot;, &quot;самодостатности&quot;. Чим це зумовлено? Адже завжди вважала, що тут використовуємо закінчення -і. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:02:41.117" LastActivityDate="2019-08-24T16:31:09.270" Title="Чим зумовлено вживання флексії -и в родовому відмінку?" Tags="|правопис|відмінювання|родовий-відмінок|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3050" PostTypeId="2" ParentId="3048" CreationDate="2018-03-03T14:00:32.027" Score="2" Body="&lt;h1&gt;Коротко&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правильно:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%8F%D0%BC_%D0%A8%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%BF%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt;ільям Шекспір&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D0%BB%D1%82_%D0%94%D1%96%D1%81%D0%BD%D0%B5%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt;олт Дісней&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Але&lt;/strong&gt; деякі инші слова з буквою &lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; за чинним правописом таки „зберегли“ написання через &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, що є калькою з московської.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Оріґінал&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всі позначаються через букву &lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;W&lt;/strong&gt;illiam Shakespeare;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;W&lt;/strong&gt;alt Disney.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Правописи&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Чинний — 2015 — правопис&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 97&lt;/a&gt;.&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Англійське &lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; у власних назвах передається звичайно через &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Вашингтон&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Вебстер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Веллінгтон&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Вільсон&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Вільямс&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;Вінер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Вінніпег&lt;/em&gt; та ін., але за традицією &lt;em&gt;Уайльд&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Уеллс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Уельс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Уолл-стрит&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Голсуорсі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Хемінгуей&lt;/em&gt; та ін.;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Для порівняння:&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Клясичниь правопис — 1928&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/243&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 60. Англійське W&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Англійське &lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; і перед голосними передаємо через &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; (а не через &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;): &lt;em&gt;Вайлд&lt;/em&gt; (не &lt;em&gt;Уальд&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Вайт&lt;/em&gt; (не &lt;em&gt;Уайт&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Велз&lt;/em&gt; (не &lt;em&gt;Уельс&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Вітман&lt;/em&gt; (не &lt;em&gt;Уітман&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Віклеф&lt;/em&gt; (не &lt;em&gt;Уїклеф&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Вестмінстер&lt;/em&gt; (не &lt;em&gt;Уестмінстер&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;ват&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кіловат&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Фонетіка&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Russian_phonology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Московська мова&lt;/a&gt; не має звуку букви &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/W#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — &lt;strong&gt;[w]&lt;/strong&gt;, тому вони намагається передавати через &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; з &lt;strong&gt;[v]&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; з &lt;strong&gt;[u]&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;[ʊ]&lt;/strong&gt;. А &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_phonology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українська&lt;/a&gt; має і це буква &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Навіть колись в правопису — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B8_%D0%94%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Русалки Дністрової&lt;/a&gt; — пропонувалось це писати через &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%8E#%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ў&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, так само як зараз білоруська.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:40:27.427" LastActivityDate="2018-04-11T23:40:27.427" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3051" PostTypeId="2" ParentId="3049" CreationDate="2018-03-03T14:21:10.390" Score="6" Body="&lt;p&gt;Скоріш такі люди є прихильниками досовітського письма, яке було затверджено наступними документами:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/231&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Класичний правопис — 1928&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;§ 25. В родовому відмінку однини іменники мають закінчення ‑а (‑я), ‑у (‑ю), ‑и (‑яти, ‑ати, ‑ени), ‑і (‑ї).&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;4. ‑и&lt;/strong&gt; мають:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;а)&lt;/strong&gt; Усі іменники жіночого роду тверді (див. § 22 і відміна 1 гр.): &lt;em&gt;коло вод&lt;strong&gt;и́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;без кни́жк&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;б)&lt;/strong&gt; Іменники жіночого роду 3 відм. (див. § 22) на &lt;strong&gt;‑ть&lt;/strong&gt; за другим приголосним: &lt;em&gt;від ра́дост&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;з ві́ст&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до сме́рт&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;без чве́рт&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також винятково: &lt;em&gt;до о́сен&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;без со́л&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кро́в&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;любо́в&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ру́с&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;в)&lt;/strong&gt; Усі іменники ніякого роду з наростками &lt;strong&gt;-ят-&lt;/strong&gt; (після &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;‑ат‑&lt;/strong&gt; — див. § 22 2 відміна): &lt;em&gt;до теля́т&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;горща́т&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;… і слово &lt;em&gt;і́мен&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/66463&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Правопис&lt;/a&gt; на основі &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Желехівки&lt;/a&gt; — 1892&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;част-ь&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;част-и&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;част-и&lt;br /&gt;&#xA;част-ь&lt;br /&gt;&#xA;част-е&lt;br /&gt;&#xA;части-ю (частю)&lt;br /&gt;&#xA;част-и&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/69.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Проєкт 1999&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У родовому відмінку однини іменники III відміни на &lt;strong&gt;-ть&lt;/strong&gt; за другим приголосним кореня (основи), а також слова &lt;em&gt;кров, любов, осінь, сіль, Русь, Білору́сь&lt;/em&gt;, мають закінчення &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;ві́сти, незале́жности, ра́дости, сме́рти, че́сти; кро́ви, любо́ви, о́сени, со́ли, Ру́си, Білору́си&lt;/em&gt;. Усі инші іменники мають закінчення &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;бо́язні, га́лузі, но́чі, о́сі, пе́чі, по́дорожі, ті́ні, ста́лі&lt;/em&gt; та ин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також цього дозволяє &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=100&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;правопис 2019&lt;/a&gt;&#xA;року:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменники на &lt;strong&gt;-ть&lt;/strong&gt; після приголосного, а також слова &lt;em&gt;кров, любо́в, о́сінь, сіль, Русь, Білору́сь&lt;/em&gt; у родовому відмінку однини можуть набувати як варіант закінчення &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;гід́ности, незале́жности, ра́дости, сме́рти, че́сти, хоро́брости; кро́ви, любо́ви, о́сени, со́ли, Ру́си́, Білору́си.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-08-24T16:31:09.270" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3052" PostTypeId="2" ParentId="3048" CreationDate="2018-03-03T16:12:17.967" Score="5" Body="&lt;p&gt;Поясню докладніше, що означає &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/3050&quot;&gt;«російська мова не має літери, яка б позначала звук [w], тому вони намагаються передавати його через &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;, а українська має — і це са́ме літера &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;» у відповіді Follower&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Річ у тім, що росіяни і українці зазвичай не зовсім однаково читають літеру &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Росіяни нормативно читають літеру &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[v]&lt;/a&gt;, або, якщо вона перед глухою приголосною чи остання у слові, як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BB%D1%83%D1%85%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[f]&lt;/a&gt; (плюс ще м'які/пом'якшені варіанти).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;В українців значно більша варіативність читання літери &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;. У залежності від позиції в слові, оточуючих звуків і діалекту це може бути: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[β̞]&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[ʋ]&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%BC&amp;#39;%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[w], [u̯]&lt;/a&gt; і навіть &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Voiceless_labialized_velar_approximant&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[ʍ]&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також її можуть вимовляти і як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[v]&lt;/a&gt; чи навіть &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BB%D1%83%D1%85%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[f]&lt;/a&gt;, аналогічно до росіян, але це зазвичай вважається відхиленням від стандартної практики / суржиком.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звуки &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[β̞]&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[ʋ]&lt;/a&gt;, що використовуються в українській мові у більшості випадків (перший — у більшості випадків перед голосними, а другий часто перед &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; /і/), вже виглядають трішки ближчими до &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%BC&amp;#39;%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[w]&lt;/a&gt;, ніж «класичний» (англійський і російський) &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[v]&lt;/a&gt;. Щодо &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%BC&amp;#39;%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[w] і [u̯]&lt;/a&gt;, які можуть (хоча, мабуть, і не мусять) уживатися перед &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; /ɔ/ та &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; /u/, а також перед приголосним (після голосного) та на кінці слова (після голосного), то вони є фактично еквивалентом «класичного» (англійського) &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%BC&amp;#39;%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[w]&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, зважаючи на те, що літера &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; в українській мові може позначати звук &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%BC&amp;#39;%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[w]&lt;/a&gt; і схожі до нього принаймні в деяких позиціях у слові (а в деяких діалектах — ще частіше), транслітерування &lt;em&gt;w&lt;/em&gt; через &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; в українській мові виглядає доречнішим, ніж у російській (тому якщо в російській &lt;em&gt;w&lt;/em&gt; транслітерують через &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; порівну або з перехилом до &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;, то в українській мові обґрунтованішим виглядає перехил до &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;Звуки, взято з &lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/41931&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D1%83%D0%BB%D1%8C_%D0%9E%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82_%D0%A0%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ореста Друля&lt;/a&gt;&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/aSzaX.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/aSzaX.jpg&quot; alt=&quot;Звуки&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&amp;nbsp;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Також додам, що користувач Follower сам експериментує з нестандартними способами письма, тому його:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;правильно: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt;ільӓм Шекспір&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt;олт Діснеь&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;— радше сприймати як:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;правильно: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt;ільям Шекспір&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt;олт Дісней&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;— аніж буквально.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Він хотів наголосити, що згідно до сучасного правопису треба здебільшого &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; (але при цьому за своїм особистим звичаєм вжив нестандартні &lt;em&gt;‑ьӓ-&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;‑еь&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;‑ья-&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;‑ей&lt;/em&gt;).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-04T14:07:22.490" LastActivityDate="2018-03-04T14:07:22.490" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3054" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3057" CreationDate="2018-03-03T16:25:12.537" Score="2" ViewCount="13276" Body="&lt;p&gt;Як правильно вживати вживати слова &quot;пакування&quot; та &quot;паковання&quot;? Чи є якась різниця між ними? Чи є особливі випадки використання даних слів? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-03T20:07:37.933" LastActivityDate="2018-03-03T20:07:37.933" Title="&quot;ПакУвання&quot; чи &quot;пакОвання&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3055" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-03T18:04:13.897" Score="0" ViewCount="35" Body="&lt;p&gt;Що означає вираз &quot;вона ходила &quot;такою&quot;? Даний вислів поширений серед старожилів одного із сіл Луцького району. І з чим могло бути пов'язане його виникнення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1448" LastActivityDate="2018-03-03T19:19:58.277" Title="Як розуміти вислів &quot;ходити &quot;такою&quot; &quot;" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2018-03-03T19:29:48.860" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3056" PostTypeId="2" ParentId="2956" CreationDate="2018-03-03T18:42:25.047" Score="3" Body="&lt;p&gt;Мені подобається &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2957/4&quot;&gt;ідея М. Гінзбурга&lt;/a&gt; повернути в українську мову слово «&lt;strong&gt;пако́вання&lt;/strong&gt;». Що було присутнє в словниках 1920-х–1930-х років (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник технічної термінології»&lt;/a&gt; І. Шелудька та Т. Садовського (1928), &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;dicts=5&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник ділової мови»&lt;/a&gt; М. Дорошенка, М. Станиславського та В. Страшкевича (1930), &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український академічний словник»&lt;/a&gt; А. Кримського та С. Єфремова (1924–1933)), але, наскільки я можу судити, відсутнє в сучасних словниках (наприклад, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; від УМІФ НАНУ).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак допоки слово не внесене в авторитетні словники, використання його в офіційному мовленні може не завжди бути прийнятним. Тому наведу інші варіанти, що, хоч і не мають такої точності/загальності, але є словниковими.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Коли мова йде про ємність/обгортку і її корисний вміст (разом)&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pakunok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Паку́нок&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Більш вузькі слова:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4785&amp;amp;page=180&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;блок&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=5981&amp;amp;page=220&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;бунт&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35169&amp;amp;page=1117&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зв'я́зка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35398&amp;amp;page=1122&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зго́рток&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/paka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;па́ка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pachka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;па́чка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stis&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;стіс&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;стос&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/suvij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;суві́й&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tjuk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;тюк&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Коли мова йде про саму ємність/обгортку&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут я не бачу єдиного загального слова, тому наводжу декілька вужчих:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=26592&amp;amp;page=896&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Ємність&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obghortka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Обго́ртка&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/paket&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Паке́т&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/posud&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;По́суд&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/posudyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;посу́дина&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tara&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Та́ра&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-03T18:42:25.047" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2018-03-03T18:42:25.047" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3057" PostTypeId="2" ParentId="3054" CreationDate="2018-03-03T19:15:04.320" Score="8" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пакува́ння&lt;/strong&gt; — загальновідоме нормативе слово. Згідно зі «Словником української мови» &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pakuvannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;позначає дію&lt;/a&gt;. Іноді його використовують і на позначення результату (або використовуваних засобів/матеріалів), але багато хто заперечує правильність такого застосування, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//blog.correctarium.com/%D1%83%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0-%D1%8F%D0%BA-%D1%86%D0%B5-%D0%B1%D1%83%D0%B4%D0%B5-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E-6bb8d2c0dfac&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Correctarium Blog&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D1%83%D0%BD%D0%BE%D0%BA/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пако́вання&lt;/strong&gt; — слово, що було присутнє у словниках 1920-х–1930-х років, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник технічної термінології»&lt;/a&gt; І. Шелудька та Т. Садовського (1928);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;dicts=5&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник ділової мови»&lt;/a&gt; М. Дорошенка, М. Станиславського та В. Страшкевича (1930);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український академічний словник»&lt;/a&gt; А. Кримського та С. Єфремова (1924–1933).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в новіших радянських словниках не з'являлося; наскільки я можу судити, в сучасних авторитетних словниках воно теж відсутнє. Зате є багато прихильників, щоби повернути його, причому в значенні саме результату пакування чи засобів/матеріалів для пакування, зокрема, наприклад, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D1%83%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=10&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;М. Гінзбург&lt;/a&gt; і вищезгадані Correctarium Blog, OnlineCorrector.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оновлення: А, бачу, що воно з'явилося вже в деяких &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словниках&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/z0095-05&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;законах&lt;/a&gt; (так що рівень визнання цього слова вищий, ніж я думав).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-03T19:15:04.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3058" PostTypeId="2" ParentId="3055" CreationDate="2018-03-03T19:19:58.277" Score="2" Body="&lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile2.php?transfer=folders/b/beremennaja.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Такою (в такім ділі) бути&lt;/a&gt;» — один із евфемізмів на позначення вагітності. Хоча я не впевнений, що в даному випадку мається на увазі саме це.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-03T19:19:58.277" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3059" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3060" CreationDate="2018-03-03T20:19:47.170" Score="5" ViewCount="1255" Body="&lt;p&gt;У мовленні та на письмі вживаю лише слово наполягати, але нещодавно у Є.Д.Чак прочитала, що настоювати теж відповідає літературній нормі і може використовуватися у значенні слова наполягати. Чи це справді так? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastActivityDate="2018-03-04T12:47:13.100" Title="Наполягати і настоювати - синоніми?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3060" PostTypeId="2" ParentId="3059" CreationDate="2018-03-03T20:53:33.303" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nastojuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 5, 1974. — Стор. 203&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАСТОЮВАТИ&lt;/strong&gt; 1, юю, юєш, &lt;em&gt;недок[онане]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;НАСТОЯТИ&lt;/strong&gt;, ою, оїш, &lt;em&gt;док[онаний вид]&lt;/em&gt;, на чому, &lt;em&gt;з інфін[ітивом]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;[і]з спол[учником]&lt;/em&gt; щоб. Посилено добиватися, вимагати виконання чого-небудь; наполягати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Боюсь я того оглядання, бо як залізе він з дзеркалом в горло, то коли б ще.. не трапилася [кровотеча]; але Сергій Костянтинович сам настоює на тому огляданні&lt;/em&gt; (Леся Українка, V, 1956, 322);&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Він чув у телефонну трубку, що дочка.. говорила з ним уже плачучи. Вона настоювала кілька разів повторити слова Захара, які стосувалися її&lt;/em&gt; (Іван Ле, Право.., 1957, 263);&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Оддав [парафію]. Громада настояла на своєму&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, III, 1956, 69);&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Я настояла, щоб Василь Іванович знову ліг&lt;/em&gt; (Олекса Гуреїв, Осок, друзі, 1946, 54);&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Він умів, коли вимагали обставини, настояти на своєму, сказати тверде і владне слово&lt;/em&gt; (Гордій Коцюба, Нові береги, 1959, 347).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Причому варто дивитися навіть не на сам словник (звісно, жоден словник не буває бездоганним, трапляються помилки і перекручування), а на приклади вжитку в літературі. Леся Українка і Іван Нечуй-Левицький достатньо авторитетні письменники. А якщо пошукати в «Google Книгах», то можна знайти й інші цікаві імена: Іван Франко, Михайло Коцюбинський.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок: &lt;strong&gt;так, звісно, теж відповідає літературній нормі&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Post Scriptum: Хоча є й інші погляди, наприклад, &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8F%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//movnyk.com.ua/question/surzik-nastoyuvati-na/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; — але оскільки вони свої погляди жодним чином не аргументують, то я вважаю за краще довіряти Лесі Українці, Нечуй-Левицькому, Франку і Коцюбинському.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-03T21:08:37.340" LastActivityDate="2018-03-03T21:08:37.340" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3061" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-03T22:32:12.157" Score="5" ViewCount="3194" Body="&lt;p&gt;В народі (просторічне), люди, що хрестили ту саму дитину - хресні батьки - називають одне одного теж кумами... Але, по факту, кумами між собою є батьки хресника/хресниці та хрещені батьки. Як правильно називати, наприклад, хрещеного батька тієї самої дитини, яку хрестила я? Теж &amp;quot;кум&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наукове визначення слова &amp;quot;кум&amp;quot;: куми, як правило, іменують хресних&#xA;батьків дитини, тобто тих, хто тримав його над купіллю під час&#xA;здійснення Таїнства і приносив обіцянки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кум, кума́ — хрещений батько (мати) по відношенню до батьків хрещеника&#xA;та хрещеної матері (батька).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Хрещений батько по відношенню до батьків хрещеника і до хрещеної матері; батько дитини по відношенню до хрещеного батька і хрещеної&#xA;матері. Був у нього.. приятель, цилюрик, та ще й Марусин кум, вона в&#xA;нього аж трьох діточок хрестила (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 82);&#xA;[Ковшик:] Опишіть, будь ласка, мого кума. Коли хочете, я вам про нього&#xA;таке розкажу... (Олександр Корнійчук, II, 1955, 209); Жили в лугах та&#xA;ярах віками. Кого не візьми — рідня: кум, сват, брат, племінник&#xA;(Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 369).   Куми — кум і кума разом. — Неси&#xA;ж [дитину] в хату, а я верхи Кинусь за кумами в Городище... (Тарас&#xA;Шевченко, I, 1951, 314); Стрічні куми — перші зустрічні, яких&#xA;запрошують бути кумами. — Ви б, Олексію Івановичу, стрічних кумів&#xA;узяли, — радять йому добрі приятелі (Панас Мирний, IV, 1955, 22);&#xA;Просити (кликати) в куми — запрошувати бути кумом або кумою. — Я тебе&#xA;до себе в куми прошу... Чув? У куми! Бог послав мені сина. Прошу тебе&#xA;охрестити (Панас Мирний, IV, 1955, 225); Хто не чув її .. пісень на&#xA;весіллях та артільних святах? Хто не кликав її у куми? (Григорій&#xA;Тютюнник, Вир, 1964, 425).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1445" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2021-01-19T21:16:58.353" Title="Як називати хрещеного батька свого хресника?" Tags="|розмовна-українська|одним-словом|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3062" PostTypeId="2" ParentId="3059" CreationDate="2018-03-04T12:47:13.100" Score="2" Body="&lt;p&gt;Більшість словників стверджують, що &lt;em&gt;настоювати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;наполягати&lt;/em&gt; синоніми в значенні добиватись свого. Також обидва слова присутні в цьому значенні в літературній мові. Все ж, на мою думку, наявність омонімів як і повних синонімів ускладнює використання мови, тому я раджу використовувати &lt;em&gt;настоювати&lt;/em&gt; коли йдеться про приготування настоянок, а &lt;em&gt;наполягати&lt;/em&gt; коли йдеться про намагання досягти свого.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що пані Євгенія Чак у своїй праці 1969 каже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Проте з погляду сучасної норми певна перевага відчувається у слова &lt;em&gt;наполягати&lt;/em&gt;. Можливо, це пояснюється тим, що в слова &lt;em&gt;настоювати&lt;/em&gt; є омонім (порівн. &lt;em&gt;настоювати&lt;/em&gt; в значенні «приготувати настій чогось на чомусь»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось як на ці два слова реагує &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Online Corrector&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/1lEWF.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/1lEWF.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-03-04T12:47:13.100" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3063" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-04T15:42:09.363" Score="6" ViewCount="1188" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Це запитання також має відповідь (англійською):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/164&quot;&gt;Is there a significant sound difference between Й and Ь?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подруга вирішила вивчити українську мову. Цій новині я була безмежно рада. Почали ми з алфавіту... але Ь (&quot;м'який знак&quot;)... Виявилось неможливим поянити цю літеру! Вона в алфавіті є, але ні звуку, ні транскрипції не має! &#xA;Вона говорить англійською та трохи французькою мовами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українськiй мовi буква Ь (м’який знак) позначає м’якiсть приголосних&#xA;  звукiв.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1445" LastEditorUserId="1445" LastEditDate="2018-03-04T17:27:18.373" LastActivityDate="2020-02-08T07:54:49.370" Title="Як пояснити іноземцеві &quot;м'який знак&quot;?" Tags="|фонетика|мʼякий-знак|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3065" PostTypeId="2" ParentId="3063" CreationDate="2018-03-04T16:14:07.400" Score="2" Body="&lt;p&gt;Дещо сміховино, але пересічному сучасному українцю непросто пояснити &lt;em&gt;немʼякости&lt;/em&gt; чи можливо і &lt;em&gt;мʼякости&lt;/em&gt; приголосних перед буквою &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому почав з букви &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;? Бо сучасна &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; включає &lt;strong&gt;ролі &lt;em&gt;мʼякшення&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — цілковита і одна &lt;em&gt;суть букви &lt;strong&gt;ь&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Зазначу, що подібний стан речей з &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; мають такі ӧтовані букви: &lt;strong&gt;я, є, ю&lt;/strong&gt; — коли стоять одразу після приголосного; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;драгоманівка&lt;/a&gt; пропонувала замінити усіх йотованих на &lt;strong&gt;ь&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; + &lt;em&gt;голосна&lt;/em&gt;, наразі таке тільки з &lt;strong&gt;йо ьо&lt;/strong&gt;. В давнину і переважно для „західняків“ буква &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt; була теперішньою &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; — та що помʼякшує.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже наступне від &lt;a href=&quot;//uk.wikisource.org/wiki/%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9._%D0%9D%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B8_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8/%C2%A710_%D0%86_%E2%80%93_%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекси Синявського „Норми української літературної мови: § 10 І – Ї“&lt;/a&gt; вказує на вимову пригосних з „чистою“ чи з тією самої &lt;em&gt;ролі&lt;/em&gt; букви &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тим, хто знають тільки сполучення &lt;strong&gt;ні, ті, ді, лі&lt;/strong&gt; з м’якими приголосними і таким чином не вміють добре вимовляти характерних українських звукосполучень із твердими &lt;strong&gt;н т д л&lt;/strong&gt; перед &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, можна подати таку пораду, як навчитися поправно вимовляти тверді приголосні перед &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;м’які&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;н т д л&lt;/strong&gt; (тобто в таких словах, як &lt;i&gt;приніс, дід, тіло, хліб&lt;/i&gt;...) вимовляються так, що &lt;i&gt;кінчик язика спадає до спідніх ясен, а середня частина язика підіймається до піднебіння&lt;/i&gt;; вимовляти ж &lt;em&gt;твердо&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;н т д л&lt;/strong&gt; перед &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; (тобто в таких словах, як &lt;i&gt;ніч, худі, густі, плід&lt;/i&gt;...) ми можемо тільки &lt;em&gt;упираючи кінчик язика в верхні ясна&lt;/em&gt;, отже так, як і при вимові складів &lt;strong&gt;ни, ти, ди, ли&lt;/strong&gt;. При &lt;em&gt;першій вимові&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;н т д л&lt;/strong&gt; (м’яких) &lt;em&gt;середина язика випинається втору&lt;/em&gt;, при другій (&lt;em&gt;твердих&lt;/em&gt;) – &lt;em&gt;донизу&lt;/em&gt;. Усе це добре видно в люстрі. Сполучення &lt;strong&gt;ні, ті, ді, лі&lt;/strong&gt; з твердими приголосними (&lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt; тут буде “середнє” – див. § 9.) будуть достоту такі, як сполучення &lt;strong&gt;н т д л&lt;/strong&gt; кінця слова перед &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; наступного, напр.: “&lt;i&gt;над Іваном&lt;/i&gt;”, “&lt;i&gt;він і вона&lt;/i&gt;” тощо (тут &lt;strong&gt;ді, ні&lt;/strong&gt;, а не &lt;strong&gt;ди, ни&lt;/strong&gt;!).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зауваження № 1:&lt;/strong&gt; про всяк зазначу, що &lt;b&gt;‚норми‘ тут „застаріли“&lt;/b&gt; (основні причини: совітизація і мляві сучасні институти, переваги для ‚східняків‘ при правопису 1928 і так далі), але тут мовимо лиш про &lt;i&gt;твердости&lt;/i&gt; — &lt;i&gt;мʼякости&lt;/i&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зауваження № 2:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(власні думки)&lt;/em&gt; кінцеве положення язика дуже подібне до початкового положення язика звуку букви &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;j&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (можливо, одна з причин, чому букву &lt;strong&gt;j&lt;/strong&gt; південні словʼяни вживають одночас як щось &lt;strong&gt;ь&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; — в залежности положення), слово-перевірка: &lt;em&gt;каньйон&lt;/em&gt;. Буде також доречним наголосити, що &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; має назву не тільки &lt;em&gt;йот&lt;/em&gt;, а також &lt;em&gt;коротке &lt;strong&gt;і&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;[ĭ]&lt;/strong&gt; (котру наразі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0#%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переписують&lt;/a&gt; як прасловʼянський &lt;strong&gt;ь&lt;/strong&gt;) як коротке &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BE%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D1%8C%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D1%8F%D0%B4%D1%83_%D0%B2%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%8F%D1%82%D1%82%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BE%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D1%8C%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D1%8F%D0%B4%D1%83_%D0%B2%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%8F%D1%82%D1%82%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;i&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також анґломовна Вікі має статтю: &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Palatalization_(phonetics)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Palatalization&lt;/a&gt; — ось і перепис &lt;strong&gt;[ʲ]&lt;/strong&gt;, инколи також позначають &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F/%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%8F%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;апострофом&lt;/a&gt;. Ось &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українська Вікі&lt;/a&gt;, але вона не дуже широка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="1177" LastEditDate="2020-02-08T07:54:49.370" LastActivityDate="2020-02-08T07:54:49.370" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3066" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-04T18:47:57.240" Score="1" ViewCount="674" Body="&lt;p&gt;Як відомо, більшість термінів - слова іншомовного походження. Не так давно в українську мову почали повертати питомі відповідники на заміну запозиченням. Зокрема в спортивній лексиці: футбол - копанка, волейбол - відбиванка, хокей - гаківка, бокс - стусан (за &quot;Словником спортивної лексики&quot; укл. Осінчук і Левків у 2002 році). Чи доречно їх використовувати? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastEditorUserId="1461" LastEditDate="2018-03-05T11:20:57.467" LastActivityDate="2018-10-05T14:43:34.580" Title="Чи доречно вживати питомі відповідники замість запозичених термінів?" Tags="|терміни|вживання-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="5" ClosedDate="2018-10-06T20:16:23.927" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3067" PostTypeId="2" ParentId="3066" CreationDate="2018-03-04T21:05:49.283" Score="-4" Body="&lt;p&gt;Тут потрібно задавати питання, хто придумував і на якій основі самі відповіднки. Ці, що Ви подали у своєму прикладі, краще не вживати. В мене є підозра, що їх придумали КГБ-ти, адже тільки дибіл може відбиванка, гаківка, стусан вживати)))&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1466" LastActivityDate="2018-03-04T21:05:49.283" CommentCount="13" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3068" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-04T22:36:57.190" Score="0" ViewCount="189" Body="&lt;p&gt;Ok, so I've been googling through Ukrainian language sites and I can't find a consensus on the word &quot;both&quot;. Some say &lt;em&gt;оба&lt;/em&gt;, others &lt;em&gt;обоє&lt;/em&gt; and others &lt;em&gt;обидва&lt;/em&gt;. I won't try to guess which one is right or the most used. So if anyone could give me the most used along with its declension, I would be very thankful.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also, when I say &quot;same&quot; (I mean as in &quot;the same person&quot;, &quot;the same city&quot;, not the adverb as in &quot;I think the same&quot;). So again, if anyone could tell me how to say it along with a declension table, I would be very thankful ^^. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1182" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-05T11:18:29.570" LastActivityDate="2018-03-05T11:18:29.570" Title="How can I say the words &quot;both&quot; and &quot;same&quot; in Ukrainian?" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3069" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-05T09:28:30.003" Score="7" ViewCount="5185" Body="&lt;p&gt;Згідно з посібником &lt;a href=&quot;http://kultura-movy.wikidot.com/about&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Культура мови на щодень&lt;/a&gt; обидва дієслова відповідають значенню &amp;quot;підтверджувати істинність чого-небудь&amp;quot;, але  &amp;quot;різняться сферами стилістичного вживання&amp;quot;. Однак автори зазначають, що &amp;quot;в значенні відповідної предметної дії установився іменник докази&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Доводити — Доказувати.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слова різняться сферами стилістичного вживання, хоч ще в XIX ст. вони вживалися без стилістичного розподібнення, пор.: &lt;em&gt;Я стала змагатися, &lt;strong&gt;доводити&lt;/strong&gt;, що вона помиляється&lt;/em&gt; (О. Кониський) та &lt;em&gt;Ти знов тихо і поважно &lt;strong&gt;доказувала&lt;/strong&gt; мені, що дрібниці життя мають величезну руйнуючу силу&lt;/em&gt; (Леся Українка). У наведених фразах дієслова мають значення «переконувати кого-небудь у чомусь». У значенні «підтверджувати істинність, правильність чого-небудь фактами, незаперечними доказами» сучасна літературна мова віддає перевагу дієслову &lt;em&gt;доводити&lt;/em&gt;, напр.: &lt;em&gt;Наука &lt;strong&gt;доводить&lt;/strong&gt;, що життя на Марсі існує, але чи єсть там люди і які вони, поки що невідомо&lt;/em&gt; (Г. Тютюнник).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, для розмовного та художнього стилів властиве паралельне вживання дієслів &lt;em&gt;доводити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;доказувати&lt;/em&gt;. Через виразний колорит розмовності, який характерний для вислову &lt;em&gt;доказувати&lt;/em&gt;, його не приймають діловий, науковий стилі.&#xA;У книжних стилях послуговуються дієсловом &lt;em&gt;доводити:&lt;/em&gt; &lt;em&gt;доводити до відома, доводити вину, концепцію, непричетність, право, правоту, теорему&lt;/em&gt; тощо. Характерно, що в значенні відповідної предметної дії усталився іменник &lt;em&gt;докази&lt;/em&gt;, напр.: &lt;em&gt;Нюрнберзький процес відзначався винятковою бездоганністю і силою &lt;strong&gt;доказів&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (з газ.); &lt;em&gt;Один з &lt;strong&gt;доказів&lt;/strong&gt; обертання Земні навколо Сонця — існування річного паралакса зір&lt;/em&gt; (з підр.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чому ж тоді відомий роман Дж.Остін перекладено, як &amp;quot;Доводи розуму&amp;quot;? Чи не є це калькою з російської мови?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-12T07:26:54.503" Title="Доказувати чи доводити, докази чи доводи: як і коли вживати?" Tags="|вживання-слів|дієслова|калька|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3070" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3386" CreationDate="2018-03-05T09:34:38.710" Score="6" ViewCount="19596" Body="&lt;p&gt;Як правильно писати назву свята? З одного боку, згідно з правилами транслітерації власних назв за правописом, на початку повинно стояти Г і зберігатися подвоєння л. Наприклад, Голлівуд пишемо саме так за тими самими правилами (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис слів іншомовного походження&lt;/a&gt;) З іншого, найбільш близьке звучання до оригінального маємо у написанні Хеллоуїн, до того ж, усталене написання Хемінгуей. Ліна Костенко вживає виключно Геловін. І навіщо взагалі  запозичувати назву, якщо є дослівний переклад - День Усіх Святих? День Подяки, наприклад, вживаємо у перекладі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T08:37:02.393" LastActivityDate="2022-10-30T13:35:58.967" Title="Геловін, Хеловін, Хеллоуїн" Tags="|from-english|власні-назви|запозичені-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3071" PostTypeId="2" ParentId="3068" CreationDate="2018-03-05T09:58:48.943" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Source: &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;«Both»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Grammatical   | Masculine | Masculine  | Feminine | Mixed&#xA;case and etc. |           | (dated /   |          | &#xA;              |           | dialectal) |          | &#xA;--------------+-----------+------------+----------+------&#xA;Nom.          | оби́два    | оба́        | оби́дві   | обо́є&#xA;--------------+-----------+------------+----------+------&#xA;Gen.          |                  обо́х&#xA;--------------+------------------------------------------&#xA;Dat.          |                  обо́м&#xA;-----+--------+------------------------------------------&#xA;     |anim.   |                  обо́х&#xA;Acc. +--------+-----------+------------+----------+------&#xA;     |unanim. | оби́два    | оба́        | оби́дві   | обо́є&#xA;-----+--------+-----------+------------+----------+------&#xA;Ins.          |                  обо́ма&#xA;--------------+------------------------------------------&#xA;Loc.          |                  обо́х&#xA;--------------+-----------+------------+----------+------&#xA;Voc.          | оби́два    | оба́        | оби́дві   | обо́є&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Often people say «о́ба» (like in dated masculine «оба́», but with different stress), but it is considered to be non-standard (probably, &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;surzhyk&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-05T10:04:32.407" LastActivityDate="2018-03-05T10:04:32.407" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3072" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-05T10:30:49.593" Score="6" ViewCount="3634" Body="&lt;p&gt;ЗМІ та деякі словники вносять слово &quot;учбовий&quot; в українську лексику. &#xA;Інших слів на учб- немає в українській мові, чи може бути коректним його вживання у наукових матеріалах?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-24T15:05:11.897" LastActivityDate="2020-02-28T00:57:07.063" Title="Чи ми можемо вживати слово &quot;учбовий&quot;" Tags="|вживання-слів|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3073" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3076" CreationDate="2018-03-05T10:38:00.313" Score="1" ViewCount="276" Body="&lt;p&gt;У словниках є визначення слова, проте я не знайшла його походження.&#xA;Вирій - це теплі краї в які відлітають птахи.  Мене цікавить походження та лексема.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-03-05T10:41:57.403" LastActivityDate="2018-04-25T17:29:41.880" Title="Як виникло слово &quot;Вирій&quot;?" Tags="|етимологія|соціолінгвістика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-03-05T12:37:37.693" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3074" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-05T10:42:42.090" Score="6" ViewCount="411" Body="&lt;p&gt;Академічний тлумачний словник вичерпно пояснює значення слова, у різних аспектах. &#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nivroku&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/nivroku&lt;/a&gt;&#xA;А мене цікавить його походження та словотворення, де можна знайти вичерпну інформацію.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:28:52.767" LastActivityDate="2018-04-05T05:28:52.767" Title="Творення слова &quot;Нівроку&quot; та його виникнення" Tags="|етимологія|прислівники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3075" PostTypeId="2" ParentId="3074" CreationDate="2018-03-05T11:13:38.013" Score="5" Body="&lt;p&gt;«Нівроку» – результат злиття заперечної частки &lt;em&gt;ні&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/uroky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;уро́ки&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;вро́ки&lt;/em&gt;) (у формі род. в. однини) «наслання хвороби поглядом».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Уро́ки» ж разом із «навро́чити» походить від «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rekty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ректи́&lt;/a&gt;» – говорити, мовити, промовляти&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Джерело інформації про «нівроку»: &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови&lt;/a&gt;: У 7 т. / Редкол. О. С. Мельничук (голов. ред.) та ін. — К.: Наук. думка, 1983 — . — ISBN 966-00-0816-3. &lt;br/&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk_tom4.djvu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Т. 4&lt;/a&gt;: Н — П / Уклад.: Р. В. Болдирєв та ін.; Ред. тому: В. Т. Коломієць, В. Г. Скляренко. — 2003,  сторінка &lt;strong&gt;95&lt;/strong&gt;.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-03-05T11:13:38.013" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3076" PostTypeId="2" ParentId="3073" CreationDate="2018-03-05T12:03:02.057" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У нас є схоже питання з відповіддю: &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/240/&quot;&gt;Що таке “вирій”, та чому “птахи летять у вирій”? Яке походження цього вислову?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Питання про походження слова «вирій» доволі складне й неоднозначне. Це слово дуже давнє, має багато нашарувань з різних мов, культур, та релігій, через питання його походження на форумах часто виникають епічні побоїща. Тому я просто залишу тут статтю про це слово із &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимологічного словника української мов&lt;/a&gt;и у 7 томах, &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk_tom1.djvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;том 1&lt;/a&gt;, сторінка 380:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=380&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Етимологічний словник української мови, 380 скорінка 1 книги&quot;&gt;ви́рій&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, [&lt;em&gt;вира́й, ви́рей&lt;/em&gt; Пі, Ж, &lt;em&gt;ви́рʼє&lt;/em&gt; Бі, &lt;em&gt;ира́й&lt;/em&gt; Ж, &lt;em&gt;ирі́й&lt;/em&gt; Ж, &lt;em&gt;ірʼє&lt;/em&gt; Бі, &lt;em&gt;і́рій&lt;/em&gt; Ж], [&lt;em&gt;и́риця&lt;/em&gt;] «пташка, що повернулася з вирію»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;російська &lt;em&gt;и́рий&lt;/em&gt;, білоруська &lt;em&gt;вы́рай&lt;/em&gt;, др. &lt;em&gt;ирии&lt;/em&gt;, польська wyraj&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;загальноприйнятої етимології не має; можливо, повʼязане з псл. *jarь «весна», що разом з гот. jer «рік» походить від індоєвропейської *i̯ǒr- із ступенем чергуванням i̯ər-, звідки виникло īr-, представлене в др. &lt;em&gt;-ии&lt;/em&gt;; українська форма з початковим &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; виникла внаслідок злиття прийменника &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; з іменником у сполученні &lt;em&gt;в ирій&lt;/em&gt; (куди?); форми &lt;em&gt;ви́рай, ира́й&lt;/em&gt; під впливом &lt;em&gt;рай&lt;/em&gt;; заслуговує на увагу також спроба повʼязання з прус. iuriay «море» (Мартынаў Белар. лінгв. 7, 69); менш задовільні інші пояснення: як запозичення з іранської мови, — пор. ір. airyā- «арійська країна» (&lt;a href=&quot;http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=/usr/local/share/starling/morpho&amp;amp;morpho=1&amp;amp;basename=morpho%5Cvasmer%5Cvasmer&amp;amp;first=1&amp;amp;off=&amp;amp;text_word=&amp;amp;method_word=substring&amp;amp;ic_word=on&amp;amp;text_general=&amp;amp;method_general=substring&amp;amp;ic_general=on&amp;amp;text_origin=&amp;amp;method_origin=substring&amp;amp;ic_origin=on&amp;amp;text_trubachev=&amp;amp;method_trubachev=substring&amp;amp;ic_trubachev=on&amp;amp;text_editorial=&amp;amp;method_editorial=substring&amp;amp;ic_editorial=on&amp;amp;text_pages=2,137-138&amp;amp;method_pages=substring&amp;amp;ic_pages=on&amp;amp;text_any=%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%B9&amp;amp;method_any=substring&amp;amp;sort=word&amp;amp;ic_any=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фасмер-Трубачев 2 137—138&lt;/a&gt;); як повʼязаного з ос. ir (iræ) «осетини» (Vasmer RSI 6, 176—177; Филин Образ. яз. 279), з іменником &lt;em&gt;рай&lt;/em&gt; (Brückner 452), з псл. *virъ «вир» (Toivonen FUF 24, 104—126), з грецької ἔαρ (ἦρ) «весна» (Горяев 123; Преобр. 1 273), з дінд. araṇyaḥ «чужий, далекий» і з лит. óras «повітря» (Потебня РФВ 6, 146, 155) та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ильинский РФВ 74, 138—140; Филин Происх. яз. 529—530;  ЭСБМ 2 279—280; Топоров 3 95—56.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки «Етимологічний словник української мови» в 7 т. є найкращим джерелом даних про походження українських слів, а вас ця тема цікавить, просто скачайте всі 7 томів, вони маленькі, і тоді одразу самотужки зможете знаходити відповіді на подібні питання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-25T17:29:41.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3077" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3591" CreationDate="2018-03-05T12:55:22.170" Score="5" ViewCount="2016" Body="&lt;p&gt;Поряд зі словом дякую в українській мові використовують спасибі. Чи доцільно його вживати, адже деякі інтернет-джерела позначають  це слово як застаріле чи кальку з російської? І як правильно: красно дякую чи велике спасибі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastActivityDate="2018-03-25T15:01:53.927" Title="Як правильно висловлювати подяку?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3079" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3290" CreationDate="2018-03-05T13:22:38.930" Score="4" ViewCount="1354" Body="&lt;p&gt;У Вікіпедії:&#xA;Бе́рці (рос. берцы, скорочення від берцовые ботинки — «гомілкові черевики») — розмовна назва масивних військових черевиків на шнурівках із твердим передком.&#xA;Але:&#xA; Такі моделі можна знайти у передових європейських виробників, які виготовляють тактичне взуття і БЕРЦИ для армії. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як правильно? Чи можна використовувати обидва варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastActivityDate="2018-03-20T20:13:09.167" Title="Берци чи берці?" Tags="|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3081" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-05T14:13:01.290" Score="3" ViewCount="5273" Body="&lt;p&gt;Час від часу ми використовуємо таке словосполучення як &quot;заключати угоду, договір&quot;. Але філологи кажуть, що в українській мові такого слова взагалі немає, бо &quot;контракти укладають&quot;, &quot;договір підписують&quot;...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastActivityDate="2018-11-08T19:26:34.753" Title="Чи є в українській мові слово &quot;заключати&quot; (про договір)?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3083" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-05T14:48:40.830" Score="8" ViewCount="664" Body="&lt;p&gt;При написані дипломної роботи про рослини, правильно було б вживати &quot;розсадник декоративних рослин ....&quot; але в Інтернет джерелах зустрічається обидва варіанти і &quot;розсадник декоративних рослин&quot; і &quot;розплідник декоративних рослин&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я знайшла в Академічному тлумачному словнику (1970—1980) такі два визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Розплідник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - це спеціалізоване племінне господарство для розмноження й вирощування тварин.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Розсадник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - 1.Спеціальний ящик із землею для вирощування розсади овочевих і кормових культур, а також декоративних рослин. 2. Місце, ділянка, де вирощують молоді рослини для пересадки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але викладач говорить, що також вживають &quot;розплідник декоративних рослин&quot;, коли ми говоримо про черенкування рослини та вирощування плодових саджанців.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке словосполучення потрібно вжити при написані про вирощування троянд?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-13T15:23:07.463" LastActivityDate="2018-10-30T22:00:00.523" Title="Як правильно &quot;розсадник&quot; чи &quot;розплідник&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3084" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3991" CreationDate="2018-03-05T15:37:52.343" Score="8" ViewCount="1327" Body="&lt;p&gt;Митрополит Іларіон (Іван Огієнко) у праці &quot;Наша літературна мова&quot; пропонує оминати віддієслівні іменники на &lt;code&gt;-ння&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ття&lt;/code&gt; і уживати безсуфіксальні. Наприклад, не &lt;em&gt;прокляття&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;прокльон&lt;/em&gt;; не &lt;em&gt;запитання&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;запит&lt;/em&gt;; не &lt;em&gt;змагання&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;змаг&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Панаса Мирного маємо: &lt;em&gt;Наслухавшись глузу та посміхів&lt;/em&gt; (а не глузування та насміхання).&lt;br&gt;&#xA;У Є.Тимченка знаходимо: &lt;em&gt;обмежа, розум, впад&lt;/em&gt; замість книжних: &lt;em&gt;обмеження, розуміння, падіння&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи використання таких форм справді є ненормативним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-03T04:44:53.753" LastActivityDate="2018-09-29T09:19:33.420" Title="Як бути з віддієслівними іменниками на -ння, -ття?" Tags="|вживання-слів|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3085" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-05T15:37:56.403" Score="2" ViewCount="3255" Body="&lt;p&gt;Яка різниця між словами &quot;новація&quot; та &quot;інновація&quot;? В яких випадках вживаються ці варіанти? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-05T19:21:11.843" LastActivityDate="2018-05-21T05:21:32.717" Title="Різниця між словами &quot;новації&quot; та &quot;інновації&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3086" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-05T16:19:30.497" Score="1" ViewCount="310" Body="&lt;p&gt;Є декілька посилань, які пояснюють, в яких випадках слід вживати &lt;em&gt;&quot;мимохідь&quot;&lt;/em&gt;, а в яких — &lt;em&gt;&quot;мимохіть&quot;&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/mimohit-i-mimohid&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Укр-мова&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53404/31384.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Slovopedia&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BC%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D1%85%D1%96%D1%82%D1%8C-%D1%96-%D0%BC%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D1%85%D1%96%D0%B4%D1%8C/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lib.misto.kiev.ua/UKR/VPRAVA/MOVA/SKLADNE_SLOVOVJIVANNA/mimohid_mimohit.dhtml&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Київська міська бібліотека&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1469" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-05T16:32:47.950" LastActivityDate="2018-03-05T16:32:47.950" Title="В чому полягає відмінність слова &quot;мимохіть&quot; від &quot;мимохідь&quot;?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|граматика|правопис|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ClosedDate="2018-03-05T16:33:01.487" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3087" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-05T17:34:03.420" Score="0" ViewCount="330" Body="&lt;p&gt;Знайшла у газеті: «Зібрання було багаточисельне». На сайті &quot;Як ми говоримо&quot; пояснюють: автор хотів підкреслити велику кількість людей. Але цього слова нема в українській мові, є прикметник численний. &#xA;   Та якщо в публістиці його все-таки використали?..&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastActivityDate="2018-03-20T20:11:32.360" Title="Багаточисельний чи численний?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3089" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-05T19:31:21.347" Score="12" ViewCount="994" Body="&lt;p&gt;Цікавить правильна конструкція. Зрозуміло, що слово &quot;горящий&quot;, навіть, як старослов'янізм, вживати в такому контексті невірно, але й &quot;гарячі путівки&quot; скидається на кальку з російської. Окрім цього натрапила в інтернеті на таке: &quot;Невикористані гарячі путівки стають палаючими&quot; (пропозиція однієї турфірми). Але активний дієприкметник на -ючи теж не викликає довіри. Англійський відповідник цього поняття звучить, як &quot;Last minute tour&quot; - тур останньої хвилини, але, можливо, є якісь інші ( кращі) варіанти, про які мені невідомо? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T06:10:42.367" LastActivityDate="2018-10-02T10:24:15.813" Title="Що робити з &quot;горящими путівками&quot;?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|калька|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3090" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3091" CreationDate="2018-03-05T19:31:23.443" Score="2" ViewCount="3674" Body="&lt;p&gt;Як правильно поставити наголос у слові &quot;фейсбук&quot;? На телебачені та по радіо наголос роблять на першому складі, а в повсякденому житті - навпаки. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-22T12:26:04.450" Title="Наголос: фЕйсбук чи фейсбУк?" Tags="|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3091" PostTypeId="2" ParentId="3090" CreationDate="2018-03-05T19:39:22.360" Score="0" Body="&lt;p&gt;За анґлійськими словниками — на перший склад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;/ˈfeɪs.bʊk/&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;em&gt;Ф&lt;b&gt;е́&lt;/b&gt;йсбук&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словники з озвуком&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//dictionary.cambridge.org/us/dictionary/english/facebook&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cambridge&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//www.macmillandictionary.com/dictionary/british/facebook&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Macmillan&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//www.collinsdictionary.com/dictionary/english/facebook&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Collins&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//www.ldoceonline.com/dictionary/facebook&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Longman&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-03-05T19:39:22.360" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3092" PostTypeId="2" ParentId="691" CreationDate="2018-03-05T22:25:10.240" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Норми української літературної мови&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекса Синявський&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 99. Наростки іменникові: значіння їх і вживання&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;87.&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;‑ун&lt;/strong&gt; — на означення носія певної чинности або властивости (здебільшого особи і з відтінком зневаги): &lt;em&gt;брехун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;балакун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;їздун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;свистун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шептун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мовчун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;літун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гордун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;щебетун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ласун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цвіркун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;двигун&lt;/em&gt;… (&lt;em&gt;порівн.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;‑ій&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;‑ак&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-05T22:25:10.240" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3093" PostTypeId="2" ParentId="3049" CreationDate="2018-03-06T05:48:19.120" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коротко:&lt;/strong&gt; так історічнїше і лӧґічнїше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/126&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Проблеми українського правопису в 20 столітті&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D1%96%D0%BC%D1%87%D1%83%D0%BA_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Василь Німчук&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нині найбільші суперечки в середовищі фахівців і ширшої громадськості ведуться навколо флексій родового відмінка однини іменників третьої відміни та слів четвертої відміни з суф. &lt;strong&gt;-ен-&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В академічних «Найголовніших правилах...» встановлено норму: «У словах жіночого роду, що кінчаються на приголосний звук, треба писати в родовому відмінкові однини &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;, а в давальному й місцевому однини та називному й знахідному множини треба писати &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt;; напр., род. відм. — &lt;em&gt;з ночи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;коло печи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;з подорожи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цієї соли&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нічної тіни&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;без сповіди&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;без відповіди&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;з радости&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до смерти&lt;/em&gt;... Виняток в &lt;em&gt;осени&lt;/em&gt;” (с. 9). Таке ж правило було і в проекті УП 26: “&lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; мають ... б) Усі речівники жіночого роду на приголосний ...: &lt;em&gt;з радости&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;без подорожи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до ночи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;від розкоши&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;крови&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;твари&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;молоди&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поморози&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;соли&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тіни&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Роси&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;артіли&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;морали&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;матери&lt;/em&gt; ...” Тут же сказано, що &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; мають “усі речівники ніякого роду з наростками &lt;strong&gt;-ят&lt;/strong&gt; (після &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;-ат-&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;-ен-&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;до теляти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;горщати&lt;/em&gt;... і слово &lt;em&gt;імени&lt;/em&gt;” (с. 35).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/231&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УП 28&lt;/a&gt; правило щодо флексії родового відмінка однини іменників жіночого роду третьої відміни дає трохи інші рекомендації: “&lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; мають &amp;lt;...&gt; б) Іменники жіночого роду III відм. ... на &lt;strong&gt;-ть&lt;/strong&gt; за другим приголосним: &lt;em&gt;від радости&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;з вісти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до смерти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;без чверти&lt;/em&gt; ... Також винятково: &lt;em&gt;до осени&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;без соли&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;крови&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;любови&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Руси&lt;/em&gt;” (с. 35). Стосовно іменників середнього роду сказано, що в родовому однини &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; приймають слова “з наростками &lt;strong&gt;-ят&lt;/strong&gt; (після &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;-ат-&lt;/strong&gt;...): &lt;em&gt;до теляти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;горщати&lt;/em&gt; ... і слово &lt;em&gt;імени&lt;/em&gt;” (с. 35).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_1933_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УП 33&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;моя прим.&lt;/em&gt;: совʼєтський) скасував це правило щодо іменників III відміни: “Родовий, давальний відм. має закінчення &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; (с. 41): &lt;em&gt;вісті&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тіні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;подорожі&lt;/em&gt;” (с. 31, таблиця), яке діє понині. Проте УП 33 залишає флексію &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; формі у назв середнього роду з суф. &lt;strong&gt;–ен&lt;/strong&gt;”: &lt;em&gt;імени&lt;/em&gt; (с. 42).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Історично іменники III відміни колишньої &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt;-основи в родовому відмінку однини мали флексію &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;ночи&lt;/em&gt; і под. За аналогією до них закінчення &lt;strong&gt;-е&lt;/strong&gt; було витіснене флексією &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; в родовому відмінку іменників колишніх &lt;strong&gt;-u-&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ъv-&lt;/strong&gt;)-основ: &lt;em&gt;свекърве&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;свекърви&lt;/em&gt;. Іменники колишніх &lt;strong&gt;-і-&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;-u&lt;/strong&gt;-основ стійко зберігали флексію &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; на всій українській етнічній території. Лише в другій половині XVII ст. в актах з терену Гетьманщини зрідка фіксується закінчення &lt;strong&gt;-ѣ&lt;/strong&gt; (тобто &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt;) в результаті впливу іменників колишньої &lt;strong&gt;-ja&lt;/strong&gt;-основи (&lt;em&gt;земля&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;землѣ&lt;/em&gt; &gt; &lt;em&gt;земл’і&lt;/em&gt;): &lt;em&gt;з Березанѣ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прошу милостѣ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кровѣ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;любовѣ&lt;/em&gt; (Пирятинські акти {Самійленко С.П. Нариси з історичної морфології української мови. – К., 1964. - Ч. 1. - С. 146}). Панівною і на цих теренах залишалася флексія &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;речы&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пам’яти&lt;/em&gt; (Бориспільські акти), &lt;em&gt;любови&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;корысты&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;отповѣди&lt;/em&gt; (Полтавські акти), &lt;em&gt;для памяти&lt;/em&gt; (Пирятинські акти) {Самійленко С.П. Нариси з історичної морфології української мови. – К., 1964. - Ч. 1. - С. 145}. Пор. ще 1583 p. в Житомирській актовій книзі: &lt;em&gt;на запя(ст)ю троха продрано до крывѣ&lt;/em&gt; {Актова книга Житомирського міського уряду кінця XVI ст. (1582—1588 рр.) / Підгот. до видання М.К.Бойчук. — К., 1965. — С. 69}, але там же: &lt;em&gt;на вчине(н)е справедливости єго мл(с)ти&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У XIX ст. стійко зберігалася флексія &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;. Полтавець І.Котляревський вживає тільки давню флексію: И &lt;strong&gt;солы&lt;/strong&gt; крымкы и бахмуткы; Въ отравлену ѣu утробу Наклала &lt;strong&gt;злосты&lt;/strong&gt;, мовъ бы бобу; Къ Лависи одъ &lt;strong&gt;любвы&lt;/strong&gt; бувъ въ гори; Позволь тила убытой &lt;strong&gt;раты&lt;/strong&gt;, Як водится, земли предаты; Летыть Трояньцивъ обозрыты, Роздуть въ ныхъ &lt;strong&gt;храбросты&lt;/strong&gt; огонь {Виргилиева Энеида, на малороссийский язык переложенная И.Котляревским. - Харьков, 1842. - Ч. II. - С. 9; Ч. IV. - С. 27, 37;Ч. V. - С. 28; Ч. VI. - С. 46-74}.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Основоположник новоукраїнської літературної мови Т.Шевченко, до якого так часто апелюють «ревнителі» української мови, котрим у всьому незвичному або неприйнятному для них увижаються підступи галичан і діаспори, вживав у третій відміні тільки споконвічну флексію &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; (графічно, за російською системою — &lt;strong&gt;-ы&lt;/strong&gt;) в родовому однини та називному відмінку множини іменників третьої відміни: &lt;em&gt;Пошли тоби Матер-божа Тіи &lt;strong&gt;благодаты&lt;/strong&gt; Всего того, чого маты Не зуміе даты; Безъ &lt;strong&gt;сповиды&lt;/strong&gt; святои умирають; Гуляючи якъ той казавъ Шматокъ хлиба ззucmы Иды жъ доню, а ты сыну, Послухаешъ висты&lt;/em&gt; {Шевченко Т. Три літа / Автографи поезій 1843—1845 років. — К., 1966. - C. 15, 62, 54}.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У частині говорів української мови ішов процес вирівнювання флексій іменників за першою відміною, за якою змінювалась абсолютна більшість слів жіночого роду.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До початку XX ст. процес витіснення флексії &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; через &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; в говірках південно-східного й частково північного наріччя української мови зайшов досить далеко в іменників, основи яких закінчуються не на групи приголосних, тому граматисти — вихідці з цих діалектних ареалів не подають одноманітної флексії в родовому відмінку однини іменників третьої відміни. Наприклад, Є.Тимченко подає: &lt;em&gt;реч&lt;b&gt;-і&lt;/b&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;річі&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;тін&lt;strong&gt;и&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;тіні&lt;/em&gt;), части, вдячности матери {Тимченко Є. Українська граматика. — К., 1907. - Ч. 1. — C. 113— 114}. Б.Грінченко в своєму букварі «Українська граматика до науки читання й писання» (Київ, 1907, 1917) у родовому відмінку однини іменників третьої відміни поруч із флексією &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; вживає &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;мудрости&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;смерти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;соли&lt;/em&gt; {Статєєва В. Українські письменники про проблеми літературної мови та мовознавства кінця XIX — початку XX ст. — Ужгород, 1997. - С.244}. М.Гладкий у парадигмі третьої відміни в родовому однини фіксує форми: &lt;em&gt;печі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тіні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;матері&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;части&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;свідомости&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;любови&lt;/em&gt; {Гладкий М. Практический курс украинского языка для учительских семинарий, учительских курсов и старших классов средних учебных заведений. — Житомир, 1918. — C. 33}.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;М.Грунський та Г.Сабалдир у “зразках деклінації речівників жіночого роду” подають у родовому відмінку однини іменників третьої відміни: &lt;em&gt;вдячности&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;податі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ночі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;речі&lt;/em&gt; {Грунський М., Сабалдир Г. Практичний російсько-український словник ділової мови. - К., 1924. — C. 165}.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Найповнішу картину поширення флексій &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; в українських говорах нині дає Атлас української мови. У ньому скартографовано тільки форми лексем &lt;em&gt;сіл'&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;ніч&lt;/em&gt; у першому томі (“Полісся, Середня Наддніпрянщина і суміжні землі”) та слів &lt;em&gt;сіл'&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ніч&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;л'убоў&lt;/em&gt; у другому (Волинь, Наддністрянщина, Закарпаття і суміжні землі). На жаль, тут немає зовсім матеріалів про форми родового відмінка однини іменників із суфіксом &lt;strong&gt;-ість&lt;/strong&gt; та інших слів третьої відміни, котрі мають у кінці групу приголосних (наприклад, &lt;em&gt;кiс'т'&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мас'т'&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На території першого тому Атласу української мови північну межу поширення форм родового відмінка &lt;em&gt;соли&lt;/em&gt; на Лівобережжі можна окреслити приблизно так: північніше від c. Сувид Вишгородського р-ну — c. Козари Носівського р-ну Чернігівської обл. — м. Ніжин Чернігівської — c. Обмачів Бахмацького р-ну Чернігівськ. обл., далі — на південь від р. Сейм. На Правобережжі форма &lt;em&gt;соли&lt;/em&gt; функціонує то в ширшій, то вужчій смузі вздовж за течією Дніпра та на північ від Дністра. У багатьох говірках форма &lt;em&gt;соли&lt;/em&gt; функціонує паралельно з формою &lt;em&gt;сол'і&lt;/em&gt; {Атлас української мови. — Т. 1: Полісся, Середня Наддніпрянщина і суміжні землі. — К., 1984. — Карта № 190}.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Форма &lt;em&gt;ночи&lt;/em&gt; поширена на Правобережжі на північ від умовної лінії: нижче м. Бердичева Житомирської обл. — м. Фастів та Васильків Київської обл., на Лівобережжі: від c. Хоцьки Переяслав-Хмельницького р-ну Київської обл. на північний схід — південніше м. Прилук Чернігівської обл. — на захід від м. Ромни Сумської обл. - на захід від м. Конотоп цієї обл. — на північ від р. Сейм у межах Сумської обл. {Атлас української мови. — Т. 1: Полісся, Середня Наддніпрянщина і суміжні землі. — К., 1984. — Карта № 190}.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В ареалах, охоплених другим томом Атласу української мови, панівними є форми на &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; в родовому відмінку іменників жіночого роду на приголосний: &lt;em&gt;соли&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тіни&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ночи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;л'убови&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;л'убви&lt;/em&gt;), причому форми типу &lt;em&gt;ночи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;л'убови&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;л'убви&lt;/em&gt;) засвідчуються в далеко більшій кількості говірок, ніж форми &lt;em&gt;coли&lt;/em&gt; {Атлас української мови. — Т. 2: Волинь, Наддністрянщина, Закарпаття і суміжні землі. — К., 1988. — Карти № 174—175}.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дослідник полтавських говорів В.С.Ващенко твердив, що в них варіантність флексій &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; спостерігається в записах живої мови XIX ст., але в записах середини XX ст. закінчення &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; переважає й “помічається тенденція до звуження обсягу застосування форми на &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;. Можливо, що таке звуження відбувається під впливом літературної норми” {Ващенко В.C. Полтавські говори. — Харків, 1957. — С. 107—108; Самійленко С.П. Нариси з історичної морфології української мови. – К., 1964. - Ч. 1. - С. 146—147)}. Очевидно, флексія &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; витісняє &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; в родовому відмінку іменників жіночого роду на приголосний під впливом літературної мови (навчання в школі!) і на інших теренах України. (&lt;em&gt;моя прим.:&lt;/em&gt; 1876 — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BC%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%83%D0%BA%D0%B0%D0%B7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ярижка&lt;/a&gt;) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для збереження традиції чіткішої диференціації флексій іменників третьої відміни (адже тепер однакові флексії вони мають у родовому, давальному, місцевому відмінках однини й називному та знахідному множини), для розширення стильових можливостей необхідно зберегти, відновити як нормативне закінчення &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;, визначивши чіткі правила його застосування. Тут є дві змоги — вернутися до УП 28 або рекомендувати паралельні флексії &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;вісті&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;вісти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;радості&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;радости&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ночі&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;ночи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;солі&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;соли&lt;/em&gt; і т. д., адже нині нормативними є паралельні флексії відповідно дві в давальному (&lt;em&gt;робітникові&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;робітнику&lt;/em&gt;) й три в місцевому (&lt;em&gt;на робітнику&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;робітниці&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;робітникові&lt;/em&gt;) відмінках однини в іменників чоловічого роду другої відміни. У кожному разі дозволити вживання флексії &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; в словах із основою на групу приголосних в художній літературі, як це було прийнято більшістю голосів на одному з засідань Національної правописної комісії, — наполовину розв’язати проблему. Велика частина органів масової інформації вже нині широко вживає флексію &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt; в родовому відмінку однини іменників третьої відміни з основою (коренем) на групу приголосних та в словах &lt;em&gt;сіль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;осінь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кров&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;любов&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Русь&lt;/em&gt; (пор. офіційний титул &lt;em&gt;Патріарх Київський і всієї України-Руси&lt;/em&gt;). Цю практику треба узаконити, тобто повернутися до норми правопису 1928 р.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Староукраїнські пам’ятки документовують тільки закінчення &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-е&lt;/strong&gt; в іменників середнього роду колишніх &lt;strong&gt;-n&lt;/strong&gt;-основ: &lt;em&gt;имени&lt;/em&gt; і под. {Самійленко С.П. Іменник // Історія української мови: Морфологія. - К., 1978. - С. 121}. Нам не відомі факти засвідчення в старовинних текстах форм із флексією &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ѣ&lt;/strong&gt;) в іменах &lt;strong&gt;-n&lt;/strong&gt;-основи. В І.Котляревського читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Пославъ послами до Латына&lt;br&gt;&#xA;    Одъ &lt;em&gt;имены&lt;/em&gt; свого и чына&lt;br&gt;&#xA;    {Виргилиева Энеида... — Ч. IV. — С. 22}.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;М.Гладкий у парадигмі лексеми &lt;em&gt;ім’я&lt;/em&gt; в родовому однини подає форми &lt;em&gt;ім’я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;імени&lt;/em&gt; {Гладкий M. Зазнач. праця. — С. 29}.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Лише в другому томі Атласу української мови скартографовано форми родового відмінка однини іменників колишньої &lt;strong&gt;-n&lt;/strong&gt;-основи. У них, як правило, збігаються форми родового відмінка однини з називним. Тільки в небагатьох поселеннях засвідчено як основні форми типу &lt;em&gt;виме'ні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;с'імен'і&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;т'імени&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;імен'і&lt;/em&gt;. Частіше вони виступають як паралельні до форм типу &lt;em&gt;імйа&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;імн'а&lt;/em&gt;). Лише в поодиноких поселеннях Правобережжя відзначено форму &lt;em&gt;імени&lt;/em&gt; {Атлас української мови. — Т. 2. — Карта № 207}. Це, напевне, є наслідком впливу літературної мови, зокрема надто поширених у час тоталітаризму найменуваннями заводів, колгоспів, організацій, закладів іменами видатних діячів культури, науки, освіти та, особливо, радянських функціонерів, де форма родового відмінка однини відповідного іменника ніколи не збігалася з формою називного однини: кінотеатр імені Т.Шевченка, консерваторія імені Лисенка і ніколи колгосп ім’я Т.Шевченка і под.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вважаємо, що треба повернути норми 1927 і 1933 p., вживати &lt;em&gt;імени&lt;/em&gt; і под., і таким чином усі іменники четвертої відміни в родовому відмінку однини матимуть одну, без винятків, флексію &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;дитяти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;імени&lt;/em&gt; тощо. За повернення флексії -&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; в родовому відмінку однини іменникам колишньої &lt;strong&gt;-n&lt;/strong&gt;-основи висловився недавно акад. Ю.Шевельов {Шевельов Ю. Про критерії в питаннях українського офіційного правопису // Березіль. — 1995. — № 7—10. — С. 165}.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-26T17:21:31.337" LastActivityDate="2018-03-26T17:21:31.337" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3094" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3101" CreationDate="2018-03-06T07:10:11.367" Score="3" ViewCount="3573" Body="&lt;p&gt;В одній із газетних заміток: «…В певній мірі це залежить від самої людини…» &#xA;   Але на сайті «&lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/pevnoyu-miroyu-chi-v-pevniy-miri-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як правильно.нет&lt;/a&gt;» є таке визначення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Певною мірою&lt;/strong&gt; – правильний варіант словосполучення в українській мові. Саме такий варіант використовують для того, щоб передати певний ступінь чогось.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Лізі здалося, що вона певною мірою готова до переїзду.&lt;br&gt;&#xA;  Бабуся певною мірою допомогла закінчити ремонт.&lt;br&gt;&#xA;  Оксана певною мірою готова до навчання в школі.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-03-06T08:28:43.633" LastActivityDate="2018-03-06T10:29:18.313" Title="Певною мірою чи в певній мірі?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3095" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3144" CreationDate="2018-03-06T07:25:42.033" Score="5" ViewCount="236" Body="&lt;p&gt;Згідно з академічними словниками А.Кримського, О.Ізюмова, дієслово &lt;em&gt;стосуватися&lt;/em&gt; вимагає прийменникової форми залежного слова &lt;em&gt;до кого, до чого&lt;/em&gt;. Але вживаємо вислів &quot;Мене це не стосується&quot; (&lt;a href=&quot;https://movnyk.com.ua/question/vzivannya-ce-do-mene-ne-stosuyetsya/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://movnyk.com.ua/question/vzivannya-ce-do-mene-ne-stosuyetsya/&lt;/a&gt;). В  Російсько-українському народному словнику наводиться керування стосуватися кого? чого? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;•  иметь отношение к чему – стосуватися чого, ма́ти до чине́ння з чим, до чо́го, ма́ти щось до ко́го, ма́ти прито́ку до чо́го;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський) &#xA;  Стосува́тися, -су́юся (кого́, чого́, до чо́го) – &#xA;  1) касаться, относиться, трогать; &#xA;  2) применяться к ч.-н., иметь применение.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна вживати обидві форми як рівнозначні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-03-06T08:00:49.233" LastActivityDate="2018-03-07T20:04:21.173" Title="Мене це не стосується" Tags="|вживання-слів|керування-відмінками|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3096" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3097" CreationDate="2018-03-06T08:49:03.953" Score="3" ViewCount="900" Body="&lt;p&gt;Допоможіть зробити переклад словосполучення &quot;буйство красок&quot;. Я знайшла декілька варіантів перекладу &quot;буйство&quot; - &quot;буяння&quot;, &quot;буйство&quot;, &quot;буйність&quot;.&#xA;Словосполучення використовується в такому речені: &quot; Троянда привертає увагу &lt;em&gt;буйством красок&lt;/em&gt; і відтінків, формою та ароматом квітів.&quot; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який саме краще використати варіант перекладу українською? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-06T09:08:21.383" Title="Правильний переклад &quot;буйство красок&quot;" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3097" PostTypeId="2" ParentId="3096" CreationDate="2018-03-06T09:00:35.933" Score="4" Body="&lt;p&gt;Гадаю, тут &lt;em&gt;краска&lt;/em&gt; може означати колір, тому можна використати &lt;strong&gt;розмаїття барв&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;розмаїття кольорів&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/barva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БА́РВА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;жін&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Колір, забарвлення (в 2 знач.). В глибині затоки долі кам'яною стіною ревів водопад, мов живий срібний стовп, граючи до сонця всіма барвами веселки (Іван Франко, VI, 1951, 25); Вся вона [гора] вкрита густим-прегустим сосновим лісом, що своєю темною барвою так одрізняється од ясно-золотистого бука (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 139); Їхні обличчя лисніли від поту, кольором зливаючись із барвою сорочок (Володимир Гжицький, Чорне озеро, 1961, 113);  * &lt;em&gt;Образно&lt;/em&gt;. Заіскрилося всіма барвами народне мистецтво, вдарили ключем з гущі народної таланти (Іван Цюпа, Україна.., 1960, 267).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже,  &lt;em&gt;Троянда привертає увагу розмаїттям барв і відтінків, формою та ароматом квітів.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-06T09:08:21.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3098" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3103" CreationDate="2018-03-06T09:56:32.853" Score="2" ViewCount="235" Body="&lt;p&gt;Як правильно вкорінений чи укорінений? &#xA;В тлумачному словнику зазначено &quot;вкорінений&quot;, а в орфографічному &quot;укорінений&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо мова йдеться про рослини як правильно писати? &quot;Переваги &lt;em&gt;вкоріненого (укоріненого)&lt;/em&gt; в контейнері саджанця троянди є в тому, що при висаджуванні коренева система не травмується.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-19T20:37:33.463" Title="Вкорінення чи укорінення?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3100" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-06T10:11:16.473" Score="1" ViewCount="336" Body="&lt;p&gt;Роз'ясніть, будь ласка, як правильно писати назви електронних валют. Чи є сталі нормативи щодо їх написання? На різних сайтах спостерігаю різні варіанти. В словниках дуже складно знайти обгрунтування правильного написання. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastActivityDate="2018-03-09T18:01:20.907" Title="Як правильно писати назви електронних валют: e-voucher чи e-Voucher, wex rur чи Wex RUR?" Tags="|орфографія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3101" PostTypeId="2" ParentId="3094" CreationDate="2018-03-06T10:29:18.313" Score="3" Body="&lt;h1&gt;Роздуми&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах наводить в одній групі такі словосполучення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;) значній (великій, вищій, деякій, певній і т. ін.) мірі&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; деякої (якоїсь, певної і т. ін.) міри&lt;br&gt;&#xA;  значною (великою, якоюсь і т. ін.) мірою&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча він не наводить приклади для кожного з цих варіантів, але мені здається малоймовірним, щоб одні прикметники вимагали один спосіб уживання, а інші — інші (у таких схожих випадках). Наводить, наприклад, цитату Михайла Коцюбинського з «в значній мірі»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Заробляючи, аби тільки не вмерти з голоду, Франко за цей період &lt;strong&gt;в значній мірі&lt;/strong&gt; одірваний був од української літератури, і це для нас велика втрата.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я можу знайти «в певній мірі» зокрема в дорадянських західноукраїнських виданнях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У нас суть муравлі переважно пожиточні, понеже вигубляють всяку шкідну хробачню , а також причиняються &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; до удержаня чистоти в воздусі, спрятаючи падаль менших животних. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%80%D1%85%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Верхратський&lt;/a&gt; у часописі &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B4%D0%B0_(%D0%B6%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0%D0%BB)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Правда: письмо літературно-політичне»&lt;/a&gt;, Львів, 1872.&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  Значно слабші з огляду на сучасні вимоги драматичної штуки, хоч не позбавлені гарних місць є два найновійші твори Франка «Сон Князя Сьвятослава» і «Камяна душа» писані &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; під впливом Шекспіра і пригідні радше до читаня як до виставлюваня на сценї. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A9%D1%83%D1%80%D0%B0%D1%82_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Василь Щурят&lt;/a&gt; у часописі &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BE%D1%80%D1%8F_(%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Зоря: письмо литературно-наукове для рускихъ родинъ»&lt;/a&gt;, Львів, 1896.&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  Через те, малюючи життє східне, він показує його нам крізь призму руську: таким способом ми увесь час почуваємо, що перед нами переходить не просто східне життє, а східне життє, описане щирим Русином, а через те Франків Багдад не є для нас чуже місто, а є &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; наше рідне. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%BC%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%90%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB_%D0%AE%D1%85%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Агатангел Кримський&lt;/a&gt;, там же.&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  Впрочім наведені законні поетанови &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; виходять поза обсяг вашого мніня: они бо полагоджують річ остаточно, так що заведенє асекурацийне не може по виплаті домагати ся в судoвiй дорозі звороту асекурацийної суми. &amp;lt;…&gt; Новітне законодавство признає взагалї, що обєктивна міра не всюди при полагодї шкоди находить приміненє; де іменно шкоду спонукала безпосередно або шосередно самоволя (dolus), там належить в рівній мірі відплатити самоволию при вимірі зворотної суми; за самоволю шкідника допускаємо &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; самоволю пошкодованого. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%A1%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%96%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Станіслав Дністрянський&lt;/a&gt;, «Полагода шкоди з огляду економічного і социяльного», Львів, 1897.&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  Церков приняла первісно римське понятє заручин яко підготовляючого акту, необовязуючого та зовсїм свобідного; однак невдовзї привязала вона до них релїґійне значінє і в виду сего домагалась для церковних заручин (coram ecclesia) церковного благословеня, щоби сакраментальне значінє вінчаня розвести &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; на заручини. &lt;sub&gt;//Він же, «Заручини в австрийськім праві: Габілїтацийний виклад виголошений у Львові дня 26. сїчня 1899», 1899.&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  Одною з причин такого стану річий, є цілковитий майже брак книжок, що моглиб служити &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; «учебниками» соціольоґії - вводити неприготованого читача в великий лабіринт соціольоґічних питань та відповідий, словом, давали можність розглянути ся в предметї. &amp;lt;…&gt; Навпаки, він є &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; еклєктик (він сам се розуміє, як показує його замітка про еклєктицизм в соціольоґії), приймаючи крім економічних, ще й другі чинники суспільного житя. &lt;sub&gt;//Часопис &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B0_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B0_(%D0%B6%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0%D0%BB,_1900)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Молода Україна»&lt;/a&gt;, Львів, 1902.&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  Християнство було найважнїйшою складовою частиною візантийської культури, &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; — і державного укладу Візантиї, тож зближаючись до Візантиї, запозичаючи від неї її інституції, її культуру, було зовсїм природним і льоґічним — приподобитись до неї і в сїм многоважнім моментї, прийняти християнство. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%83%D1%88%D0%B5%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Михайло Грушевський&lt;/a&gt;, «Історія України-Руси. Том I. До початку XI віка», 1904.&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  Коли загальна маса української інтелїґенції була в значній мірі зденаціоналїзована, розуміннє своєї народности можна було знайти лиш у тих, хто близько стояв коло народа, чув в його вустах живу народню мову і &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; сам підпадав в своїм побутї впливу народнїх поглядів і оцїнок. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%83%D1%88%D0%B5%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80_%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександр Грушевський&lt;/a&gt;, стаття «Сучасне українське письменство в його типових представниках» у часописі &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%BE-%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Літературно-науковий вістник»&lt;/a&gt;, Львів—Київ, 1908.&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  Під натиском економичних потреб і тяжкої боротьби з селянством, тоді було «одступлено», як кажуть большевики до «перепочинку»: було дозволено &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; приватну торгівлю, дозволено кооперацію, просте обирання селянства замінено продналогом, змінено військовий комунізм, допущено &lt;strong&gt;в певній мірі&lt;/strong&gt; приватника й т. п., що відомо під НЕП'ом. &lt;sub&gt;Часопис «Нова Україна», Прага, 1927.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Висновки&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Позиція деяких джерел (зокрема &lt;a href=&quot;http://ukrlife.org/main/prosvita/gn22.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник-антисуржик»&lt;/a&gt; Юрія Гнаткевича, &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D1%8E%D1%81%D1%8C-%D0%BC%D1%96%D1%80%D0%BE%D1%8E-%D0%BF%D0%B5%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%8E-%D0%BC%D1%96%D1%80%D0%BE%D1%8E/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt;, сайт &lt;a href=&quot;//kak-pravilno.net/pevnoyu-miroyu-chi-v-pevniy-miri-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Как правильно»&lt;/a&gt;) щодо суржиковості виразу «в певній мірі» і обов'язкової необхідності заміни його на «певною мірою» здається мені необґрунтованою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прийменник «в» цілком підходить слову «міра» (а також прийменник «до» і безприйменниковий варіант з орудним відмінком теж підходять).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдине «але»: оскільки в російській мові вживаються аналог українського вислову «в (у) певній мірі» («в определённой степени»), а також (мабуть, рідше) аналог вислову «до певної міри» («до определённой степени»), а аналог вислову «певною мірою» — ні, і при цьому російська мова чинить певний тиск на українську, то, можливо, варто докладати певних зусиль, щоби вживання мовного звороту «&lt;strong&gt;певною мірою&lt;/strong&gt;» не зменшувалося під тиском інших (розповсюджених в обох мовах) варіантів (але одне лише це не робить «&lt;strong&gt;в (у) певній мірі&lt;/strong&gt;» і «&lt;strong&gt;до певної міри&lt;/strong&gt;» неправильними).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-06T10:29:18.313" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3102" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-06T10:42:27.483" Score="0" ViewCount="220" Body="&lt;p&gt;Є речення з статті по психології, яке мені потрібно використати у своїй статті, але я не певна, що можна вживати слово &quot;виключення&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це є єдиним виключенням з даного типу поведінки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T08:01:38.313" LastActivityDate="2018-04-05T08:01:38.313" Title="Чи ми можемо вживати слово &quot;Виключення&quot;?" Tags="|вживання-слів|росіянізм|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-04-05T08:00:23.270" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3103" PostTypeId="2" ParentId="3098" CreationDate="2018-03-06T10:43:33.667" Score="4" Body="&lt;p&gt;Українська мова зазвичай дозволяє на початку багатьох слів і &lt;em&gt;в-&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;у-&lt;/em&gt; (наприклад, &lt;em&gt;вчитель&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;учитель&lt;/em&gt;). Це — один із таких випадків. Сучасні словники дають обидва варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тлумачний &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15083&amp;amp;page=494&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах (2010–…)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВКОРІ́НЕНИЙ&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;УКОРІ́НЕНИЙ&lt;/strong&gt;), а, е. Дієпр[икметник] пас[ивний] до &lt;strong&gt;вкорени́ти&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;вкорі́нити&lt;/strong&gt;. &amp;lt;…Далі йдуть приклади на обидва варіанти…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Орфографічний словник під назвою &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; теж містить обидва варіанти (з їхньою словозміною).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-19T20:37:33.463" LastActivityDate="2018-03-19T20:37:33.463" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3105" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-06T10:49:20.200" Score="0" ViewCount="43" Body="&lt;p&gt;Я не певна, чи за змістом підійде &quot;зазвичай&quot;, тому використала &quot;як правило&quot;. Чи не є це росіянізмом?&#xA;&quot;Як правило ми спостерігаємо напади агресії лише після дії зовнішніх подразників&quot; &#xA;Словосполучення наче є, іначе росіянізм. Чи допустимо його вживання і наведеному реченні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="1452" LastEditDate="2018-03-06T11:02:45.103" LastActivityDate="2018-03-06T11:02:45.103" Title="Чи можна викорістовувати &quot;Як правило&quot; саме в контексті представленого речення?" Tags="|вживання-слів|росіянізм|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ClosedDate="2018-03-06T11:08:58.147" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3106" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3109" CreationDate="2018-03-06T10:57:51.813" Score="4" ViewCount="1258" Body="&lt;p&gt;Я перечитую велику кількість газетних матеріалів. Писала опис і вже не вперше помічаю, що використовують досить часто &lt;em&gt;&quot;Одиниця виміру&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перечитувала різні джерела, слово наче є але чи можна вживати його саме таким чином?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-03T04:49:01.280" LastActivityDate="2020-07-11T16:16:50.893" Title="&quot;Одиниця вимірювання&quot; чи &quot;одиниця виміру&quot;?" Tags="|вживання-слів|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3108" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3111" CreationDate="2018-03-06T11:20:43.130" Score="1" ViewCount="6180" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Помідор&lt;/em&gt; - 1. це однорічна рослина; 2.соковитий плід цієї рослини, а &lt;em&gt;томат&lt;/em&gt; - паста з помідорів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому при назві насіння певного сорту використовують обидві назви &lt;em&gt;Помідор Хуго&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;Томат Хуго&lt;/em&gt;? В супермаркеті для назви плодів все частіше використовують слово &lt;em&gt;&quot;томат&quot;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Томати тепличні&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно говорити: &lt;em&gt;помідор&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;томат&lt;/em&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-06T12:16:19.183" LastActivityDate="2023-11-20T10:06:58.993" Title="Помідор чи томат?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3109" PostTypeId="2" ParentId="3106" CreationDate="2018-03-06T11:30:01.747" Score="4" Body="&lt;h1&gt;Роздум&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 20 томах (2010—…) містить обидва варіанти (але не у статтях &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9612&amp;amp;page=333&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вимір&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9621&amp;amp;page=333&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вимірювання&lt;/a&gt;, а у визначеннях інших слів):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?page=171&amp;amp;wordid=152852&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;БІТ&lt;/strong&gt;¹&lt;/a&gt;, а, &lt;em&gt;ч[оловічий рід]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інформ[атика]&lt;/em&gt;. 1. Одиниця вимірювання кількості інформації та об'єму пам'яті комп'ютера. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?page=1319&amp;amp;wordid=183141&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;КІЛОБА́ЙТ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, &lt;em&gt;ч[оловічий рід]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інформ[атика]&lt;/em&gt;. Одиниця вимірювання пам'яті комп'ютера, що дорівнює 1024 (2¹⁰) байтам. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=41780&amp;amp;page=1318&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;КІЛОМЕ́ТР&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, &lt;em&gt;ч[оловічий рід]&lt;/em&gt;. Одиниця вимірювання довжини, що дорівнює 1000 метрів. &amp;lt;…&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=18205&amp;amp;page=632&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ГЕРЦ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, &lt;em&gt;ч[оловічий рід]&lt;/em&gt;. Одиниця виміру частоти коливань. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21923&amp;amp;page=749&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ДЖО́УЛЬ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, я, &lt;em&gt;ч[оловічий рід]&lt;/em&gt;. Одиниця виміру енергії. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=46471&amp;amp;page=1484&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;КЮРІ́&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;невідм[інюване]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ч[оловічий] і с[ередній рід]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фіз[ика]&lt;/em&gt;. Одиниця виміру радіоактивності. &amp;lt;…&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Вживаність&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наступні джерела містять обидва варіанти приблизно в однаковій кількості (принаймні, кількості відрізняються не на порядки) з деякою перевагою для &lt;em&gt;вимір&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Google Книги — &lt;em&gt;одиниця вимірювання&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F+%D0%B2%D0%B8%D0%BC%D1%96%D1%80%D1%83%22&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;num=10&amp;amp;start=130&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;≈137&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;одиниця виміру&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F+%D0%B2%D0%B8%D0%BC%D1%96%D1%80%D1%83%22&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;num=10&amp;amp;start=120&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;≈123&lt;/a&gt;;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Google Scholar — &lt;em&gt;одиниця вимірювання&lt;/em&gt;  &lt;a href=&quot;//scholar.google.com/scholar?q=%22%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F+%D0%B2%D0%B8%D0%BC%D1%96%D1%80%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;≈1350&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;одиниця виміру&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//scholar.google.com/scholar?q=%22%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F+%D0%B2%D0%B8%D0%BC%D1%96%D1%80%D1%83%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;≈4260&lt;/a&gt;;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Leipzig Coprora — &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?word=%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&amp;amp;corpusId=ukr_mixed_2014&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;одиниця&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;сумісність — &lt;em&gt;вимірювання&lt;/em&gt; ≈2100, &lt;em&gt;виміру&lt;/em&gt; ≈6240; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;праворуч — &lt;em&gt;вимірювання&lt;/em&gt; ≈3100, &lt;em&gt;виміру&lt;/em&gt; ≈8540.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Висновок&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Здається, обидва терміни є прийнятними.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Див. також: &lt;a href=&quot;/q/3084&quot;&gt;Як бути з віддієслівними іменниками на &lt;strong&gt;-ння&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ття&lt;/strong&gt;?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-04T13:00:00.403" LastActivityDate="2018-04-04T13:00:00.403" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3110" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-06T11:32:22.487" Score="8" ViewCount="3935" Body="&lt;p&gt;Як правильно перекласти з російської мови &quot;Ведущий - ведомый&quot;?&#xA;З англійської &quot;master - slave&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%B4%D1%83%D1%89%D0%B5%D0%B5_%D1%83%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Приклад речення, яке потрібно перекласти&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;*В сетях, работающих по принципу &lt;em&gt;ведущий—ведомый&lt;/em&gt; (Master—Slave), только &lt;em&gt;ведущее&lt;/em&gt; устройство может инициировать передачу данных и определяет порядок доступа к сети&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://lingvoforum.net/index.php?topic=253.75&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Lingvoforum&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;*В залежності від контектсту:&#xA;  &lt;em&gt;ведущий&lt;/em&gt;&#xA;   - (здатн. акт.) :&#xA;  1) водiйний, відничий, проводiйний, провідничий, головний; &#xA;  2) тяговий, рушiйний; &#xA;   - (в акт.дії) :&#xA;  1) що ведe, що провoдить, що провaдить; &#xA;  2) що тягне, що рyхає; &#xA;   - (акт.суб'єкт дії) :&#xA;  1) водiй, віднuк, проводiй, провіднuк, провaдник; &#xA;  2) тяжiй, рушiй.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;ведомый&lt;/em&gt;&#xA;   - (здатн. пас.) :&#xA;  1) відний, провідний, провадний; &#xA;  2) тяжний, рухoмий; &#xA;   - (у пас. дії) :&#xA;  1) вeдений, провoдяний, провaджений; &#xA;  2) тягнений, рyханий; &#xA;   - (пас. об'єкт дії) :&#xA;  1) вeдень, тяжень, рyханець.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо, наприклад, мова йде про ведущий вал - ведомый вал, то беремо пару тяговий вал - тяжний вал&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо подивитися на варіанти, то жоден в повній мірі не розкриває зміст цих понять.&#xA;Буду рада дискусії)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1471" LastEditorUserId="1471" LastEditDate="2018-03-12T15:54:10.150" LastActivityDate="2020-07-22T19:06:28.200" Title="Як правильно перекласти з російської мови &quot;Ведущий - ведомый&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3111" PostTypeId="2" ParentId="3108" CreationDate="2018-03-06T12:02:39.227" Score="6" Body="&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах (1970-і–1980-і) пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tomat&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ТОМА́Т&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;ч[оловічий рід]&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;[закінчення у] род[овому відмінку]&lt;/em&gt; а. Помідор. &amp;lt;…&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином слово &lt;em&gt;томат&lt;/em&gt; наслідує всі значення слова &lt;em&gt;помідор&lt;/em&gt;: і рослина, і плід.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Я було був подумав, що це одрук, що малося на увазі «томат = помідор 1», тобто лише перше значення слова &lt;em&gt;помідор&lt;/em&gt;, тобто лише рослина — але ні, після перевірки в Google Книгах справді виявилося, що все правильно, &lt;em&gt;томат&lt;/em&gt; використовують у обох значеннях.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;strong&gt;слово &lt;em&gt;помідор&lt;/em&gt; теоретично завжди можна замінити на слово &lt;em&gt;томат&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. (Практично все залежить від середовища, в якому Ви живете — якщо всі звикли називати це &lt;em&gt;помідором&lt;/em&gt;, а Ви за столом скажете: «Передайте мені, будь ласка, томат» (або навпаки) — люди можуть здивуватися.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того &lt;strong&gt;слово &lt;em&gt;томат&lt;/em&gt; має додаткове значення, якого не має слово &lt;em&gt;помідор&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;[закінчення у] род[овому відмінку]&lt;/em&gt; у. Соус, паста з помідорів.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто слово &lt;em&gt;томат&lt;/em&gt; не завжди можна замінити на слово &lt;em&gt;помідор&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Томат&lt;/em&gt; — гіперонім &lt;em&gt;помідора&lt;/em&gt;. Зверніть увагу також на те, що у значенні «= помідор» і у значенні «паста/соус» слово &lt;em&gt;томат&lt;/em&gt; має різні закінчення родового відмінку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-06T12:18:06.790" LastActivityDate="2018-03-06T12:18:06.790" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3112" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-06T12:05:00.427" Score="9" ViewCount="97632" Body="&lt;p&gt;Як правильно написати &quot;всесвітньовідомий&quot; або &quot;всесвітньо відомий&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В. С. Ковтюх в навчальному посібнику &quot;Репетитор (як навчитися правильно писати)&quot; &lt;a href=&quot;http://p-for.com/book_293_glava_25_%C2%A7_20._Zagaln%D1%96_pravila_napisa.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зазначає&lt;/a&gt;, що дане слово є винятком й пишеться окремо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Складні прикметники, утворені з двох чи більше прикметни­кових основ, якщо названі цими основами поняття не підпо­рядковані одне одному, пишуться через дефіс (між ними можна поставити сполуч­ник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;і&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;): &lt;em&gt;складально-клепальний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шахово-шашковий&lt;/em&gt;, &amp;lt;…&gt;, &lt;em&gt;виставково-демонстраційний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бюджетно-фінансовий&lt;/em&gt; (але: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;хитромудрий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;зловорожий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;), а також узвичаєні: &lt;em&gt;літературно-художній&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;народно-визвольний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підзолисто-болотний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;всесвітньо-історичний&lt;/em&gt; (але: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;всесвітньо відомий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в орфографічному словнику (наприклад, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словниках України on-line» УМІФ НАНУ&lt;/a&gt;) це слово пишеться разом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як все ж таки правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1447" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-09T15:40:48.847" LastActivityDate="2021-11-06T02:32:26.277" Title="Як правильно пишеться &quot;всесвітньовідомий&quot; чи &quot;всесвітньо відомий&quot;?" Tags="|орфографія|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3113" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3146" CreationDate="2018-03-06T12:56:34.810" Score="0" ViewCount="6163" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;Як рак на горі свисне&quot;&lt;/em&gt; - означає ніколи.&lt;br&gt;&#xA;Чи існують ще якісь фразеологізми для слова &quot;ніколи&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-07T08:17:43.433" LastActivityDate="2018-03-08T06:48:19.380" Title="&quot;Як рак на горі свисне&quot;" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3114" PostTypeId="2" ParentId="3100" CreationDate="2018-03-06T13:01:04.540" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Написання іноземних назв (власних чи загальних) не регулюється правилами української мови.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якби ці назви були транслітеровані на кирилицю чи ще якимось способом адаптовані до української мови (тобто вони вже не були б оригінальними іноземними назвами), то можна було б говорити про традиції/правила, що застосовуються при адапації на українську мову (чи дотримані вони в певному випадку, який варіант адаптації для певного слова кращий і т. ін.). Але у Вашому випадку це суто іноземні (неадаптовані) назви.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-06T13:01:04.540" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3115" PostTypeId="2" ParentId="3113" CreationDate="2018-03-06T13:11:59.653" Score="3" Body="&lt;p&gt;Варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ніколи в світі¹&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;доки/коли/поки/як рак свисне (на горі / на оборі)¹&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;коли/швидше/як на долоні волосся виросте¹&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(не) бачити &amp;lt;чогось&gt; мов/наче/немов/неначе/як власного/свого носа / власних/своїх вух¹&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерела:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=24&amp;amp;t=329&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Ніколи» // «Словник фразеологічних синонімів» на rozum.org.ua&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-06T13:11:59.653" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2018-03-06T13:11:59.653" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3116" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-06T13:24:03.437" Score="6" ViewCount="29097" Body="&lt;p&gt;У рекламному відділі однієї з районних газет: «Я вибачаюсь, а можна ще подати оголошення?»&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%85_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA&amp;amp;oldid=22189987&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У Вікіпедії&lt;/a&gt; (станом на 2018-03-21; посилання і закреслення в цитаті відтворюють оригінальне форматування Вікіпедії):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;http://chak-chy-pravylno-my-hovorymo.wikidot.com/v#vybachyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вибачатись&lt;/a&gt;» — розмовний стиль; &lt;s&gt;не варто вибачати самого себе (але «він вибачився переді мною» — правильно)&lt;/s&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Вибачатися — просити вибачення, усвідомлюючи свою провину. «Дуже вибачаюсь, що самому ніколи забігти до Вас», Панас Мирний&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/?swrd=%D0%92%D0%B8%D0%B1%D0%B0%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Вибачатися // Словник української мови : в 11 т. — К. : Наукова думка, 1970—1980.&quot;&gt;[3]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як бути?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-21T06:45:55.077" LastActivityDate="2019-07-27T00:48:29.173" Title="Чи існує в українській мові конструкція «я вибачаюсь»?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3118" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-06T13:41:54.990" Score="5" ViewCount="1998" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Онлайнкоректор&amp;quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вживання дієприкметників активного стану з &lt;em&gt;-уч-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-юч-&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;не рекомендовано&lt;/strong&gt; нормами сучасної української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Замініть &lt;em&gt;завідуючий (чим)&lt;/em&gt; на варіант: &lt;em&gt;завідувач (чого)&lt;/em&gt;, або перебудуйте речення, використавши дієслово &lt;em&gt;завідувати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але у посібниках Євгенії Чак, зокрема &lt;a href=&quot;http://chak-chy-pravylno-my-hovorymo.wikidot.com/z#zaviduvach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Чи правильно ми говоримо?»&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=21008&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Складні випадки українського слововживання»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Завiдувач, завiдуючий (завiдувачка, завiдуюча). Обидва слова, звичайно,&#xA;&lt;strong&gt;не відрізняються один від одного&lt;/strong&gt; змiстом; обидвi форми поширенi в&#xA;сучаснiй мовi, але не тотожнi вони своïми синтаксичними зв'язками в&#xA;реченнi…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Виділення напівжирним моє.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T00:05:13.217" Title="Завідувач чи завідуючий?" Tags="|вибір-слова|стилістика|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3119" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3123" CreationDate="2018-03-06T13:47:26.180" Score="9" ViewCount="88464" Body="&lt;p&gt;На сайті &quot;Как правильно?&quot; є &lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/igorya-chi-igora-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;суперечливе пояснення правильного написання імені &lt;em&gt;Ігоря (-а)&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;Правильно&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ігоря&lt;/strong&gt; — згідно з правилами сучасної української мови ім’я “Ігор” у родовому відмінку говориться і пишеться з буквою “я” в кінці слова — “Ігоря”. Написання цього імені являється виключенням з правил відмінювання імен, що закінчуються в називному відмінку на -р (Ігор — Ігоря, Лазар — Лазаря).&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Ми запросили Ігоря на зустріч&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Ігоря покликали додому&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Нікому немає діла до Ігоря&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Запрошення для Ігоря Івановича&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h3&gt;Неправильно&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ігора — на даний момент такий варіант написання імені являється неправильним, але з приводу цього серед мовознавців ведеться багато спорів. Багато хто вважає, що форма “Ігоря” НЕ ВІДПОВІДАЄ сучасній українській мові і являється офіційно закріпленим русизмом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Виділення великими літерами моє.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:04:22.797" LastActivityDate="2021-05-08T02:50:23.453" Title="Ігоря чи Ігора?" Tags="|власні-назви|відмінювання|орфографія|родовий-відмінок|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3120" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-06T13:51:22.410" Score="0" ViewCount="3417" Body="&lt;p&gt;На сайті &quot;Онлайнкоректор&quot;:&#xA;  Не зловживайте запозиченою лексикою, замініть іменник фактор на власне український: чинник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Форум &quot;Словник.нет&quot;:&#xA;   Фактор не русизм, а латинізм. Збігається з чинником у першому значенні. Власне, саме в цьому значенні варто надавати перевагу питомому слову. Хоч це не значить, що іншомовного синоніма треба уникати завжди. Для врізноманітнення мовлення деколи можна використати й латинізм. Інша річ, коли вживають тільки фактор, зовсім забуваючи чинника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То яке з цих слів варто використовувати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastActivityDate="2018-03-21T07:35:25.297" Title="Фактор чи чинник?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3121" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3145" CreationDate="2018-03-06T13:57:18.283" Score="8" ViewCount="49371" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//kak-pravilno.net/nezamizhnya-chi-neodruzhena-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сайт «Как правильно?»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правильно&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Незаміжня&lt;/em&gt; — єдиний правильний варіант, походить від слова “заміжня” (рос. “за мужем”), заміжньою може бути тільки жінка.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Сімейний стан — незаміжня&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Незаміжня жінка шукає роботу&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Неправильно&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Неодружена&lt;/em&gt; — принципово невірний варіант, оскільки одруженим чи неодруженим може бути тільки чоловік (від слова “дружина”).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BD%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайт «ГОРОХ»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;НЕОДРУ́ЖЕНИЙ&lt;/em&gt; — який не перебуває в шлюбі.&lt;br&gt;&#xA;  [І жодного натяку про те, що це стосується виключно чоловічої статі — коментар мій.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значить можна вживати обидва слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1446" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-02-08T07:56:00.390" LastActivityDate="2020-02-08T07:56:00.390" Title="Неодружена чи незаміжня?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3122" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3136" CreationDate="2018-03-06T14:12:56.260" Score="2" ViewCount="6234" Body="&lt;p&gt;В школі на уроках біології нас вчили, що правильно і &quot;сонечко&quot;, і &quot;божа корівка&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Божа корівка&quot; схоже на кальку з російської назви.&lt;br&gt;&#xA;Зараз знайшла інформацію (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;), що правильно комаху називати лише &quot;Сонечка&quot;. &#xA;Разом з тим чула назву комахи &lt;em&gt;Бедрик, Зозулька, Петрик&lt;/em&gt;. Чи можна називати комаху цими словами чи правильно лише &lt;em&gt;Сонечко&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T06:11:27.747" LastActivityDate="2018-04-05T06:11:27.747" Title="Переклад з російської &quot;божья коровка&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3123" PostTypeId="2" ParentId="3119" CreationDate="2018-03-06T14:26:19.253" Score="8" Body="&lt;h1&gt;Загальна українська — &lt;em&gt;І́горя&lt;/em&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нормативно: &lt;em&gt;І́горя&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про це кажуть зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par103p2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 103.2 «Правопису» 2015 року&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2011/07/post-49.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Олександр Пономарів у своєму блозі&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словник української мови» в 20 томах (містить &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%8F%22+site:services.ulif.org.ua/expl&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ігоря&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, але не &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B0%22+site:services.ulif.org.ua/expl&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ігора&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словник української мови» в 11 томах (містить &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%8F%22+site:sum.in.ua/s&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ігоря&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, але не &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%22%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B0%22+site:sum.in.ua/s&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ігора&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Тобто зміст зацитованої  статті загалом є правильним (незважаючи на дуже дивну мову, що використовується там — зокрема вжиток слова &lt;em&gt;являтися&lt;/em&gt; у значенні «бути», &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/2976&quot;&gt;більш притаманний російській мові, аніж українській&lt;/a&gt;). А щодо того, що хтось із мовознавців вважає, що «форма &lt;em&gt;Ігоря&lt;/em&gt; не відповідає сучасній українській мові» і є «офіційно закріпленим русизмом» — так між мовознавцями завжди тривають суперечки з різних приводів. Але офіційна норма (а також переважна більшість мовознавців і всі академічні джерела) поки що за &lt;em&gt;Ігоря&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому що в загальній українській &lt;em&gt;Ігор&lt;/em&gt; відмінюється здебільшого як іменник м'якої групи:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&#xA;&lt;b&gt;відмінок    однина                        множина&lt;/b&gt;&#xA;&lt;b&gt;називний&lt;/b&gt;    І́гор                          І́горі&#xA;&lt;b&gt;родовий&lt;/b&gt;     І́горя                         І́горів&#xA;&lt;b&gt;давальний&lt;/b&gt;   І́гореві, І́горю                І́горям&#xA;&lt;b&gt;знахідний&lt;/b&gt;   І́горя                         І́горів&#xA;&lt;b&gt;орудний&lt;/b&gt;     І́горем                        І́горями&#xA;&lt;b&gt;місцевий&lt;/b&gt;    на/в І́гореві, І́горю¹, І́горі¹  на/в І́горях&#xA;&lt;b&gt;кличний&lt;/b&gt;     ???²                          І́горі&#xA;&lt;sub&gt;¹ — такі форми наводять «Словники України on-line» від УМІФ, але не § 103.2 «Правопису».&#xA;² — див. кінець відповіді.&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Діалекти — &lt;em&gt;І́гора&lt;/em&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в деяких діалектах ім'я &lt;em&gt;Ігор&lt;/em&gt; традиційно відмінюють як іменник твердої групи (аналогічно до &lt;em&gt;Віктор&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Єгор&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Назар&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Макар&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Світозар&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&#xA;&lt;sub&gt;&lt;b&gt;відмінок    однина                множина&lt;/b&gt;&#xA;&lt;b&gt;називний&lt;/b&gt;    І́гор                  І́гори&#xA;&lt;b&gt;родовий&lt;/b&gt;     І́гора                 І́горів&#xA;&lt;b&gt;давальний&lt;/b&gt;   І́горові, І́гору        І́горам&#xA;&lt;b&gt;знахідний&lt;/b&gt;   І́гора                 І́горів&#xA;&lt;b&gt;орудний&lt;/b&gt;     І́гором                І́горами&#xA;&lt;b&gt;місцевий&lt;/b&gt;    на/в І́горові, І́горі   на/в І́горах&#xA;&lt;b&gt;кличний&lt;/b&gt;     І́горе                 І́гори&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто закінчення &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt; в родовому/знахідному, закінчення &lt;em&gt;-ом&lt;/em&gt; в орудному і чітке закінчення &lt;em&gt;-е&lt;/em&gt; у кличному. Це не можна назвати «зовсім неправильним», це (за висловом Anatoli Zhylavy, &lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/367613903441695/permalink/954114388124974/?comment_id=954120368124376&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;коментар якого&lt;/a&gt; наштовхнув мене на цю частину відповіді) радше «правильне в межах діалекту». Або ще можна сприймати як локальний варіант імені, що відмінюється по-своєму. Однак цей варіант не вважається нормативним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Про кличний відмінок&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерела подають різну інформацію щодо закінчення кличного відмінку імені &lt;em&gt;Ігор&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо вважати &lt;em&gt;Ігор&lt;/em&gt; іменником м'якої групи (а саме так він нормативно відмінюється у всіх інших відмінках), то згідно з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par53p2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 53.2 «Правопису» 2015&lt;/a&gt; він мав би мати закінчення &lt;em&gt;-ю&lt;/em&gt;. Такої самої думки дотримуються «Словники України on-line» від УМІФ (див. посилання вище: подають саме &lt;em&gt;І́горю&lt;/em&gt;), Олесандр Пономарів (&lt;a href=&quot;http://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2011/07/post-49.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;у блозі&lt;/a&gt;: «кличний відмінок — &lt;em&gt;Ігорю&lt;/em&gt;») і Олександр Авраменко (&lt;a href=&quot;//www.youtube.com/watch?v=nvw5czJiE0Q&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;у відео&lt;/a&gt;: «у звертаннях використовуйте форму &lt;em&gt;І́горю&lt;/em&gt;, саме вона відповідає нормам української мови: &lt;em&gt;Сергі́ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Андрі́ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;І́горю&lt;/em&gt;»).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Чинний «Правопис» від 2015 року в таблиці § 103.2 (див. посилання вище) конкретно для слова &lt;em&gt;Ігор&lt;/em&gt; подає закінчення &lt;em&gt;-е&lt;/em&gt;. Саме це закінчення переважає в корпусах: &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Grac&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;386&lt;/a&gt; проти &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%8E&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;331&lt;/a&gt;, причому останні впереміж із давальним відмінком), &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/?corpname=grac3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Grac v.3&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;397&lt;/a&gt; проти &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D1%96%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%8E&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;377&lt;/a&gt;, причому останні впереміж із давальним відмінком), &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;MOVA.info&lt;/a&gt; (115 проти 19), Google Книги. Цій формі надають перевагу і більшість респондентів опитування, проведеного Інною Бойко в межах її дисертації (с. 259, діаграма В.5, див. посилання нижче).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Орфоепічний словник» Миколи Погрібного (Київ, «Радянська школа», 1983, 629 с.) на с. 247 подає обидва варіанти.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не можу зробити висновок щодо кличного відмінка. (1) Можливо, сприйняття &lt;em&gt;Ігор&lt;/em&gt; як іменника не м'якої (а твердої чи мішаної) групи настільки поширилося, що вже впливає на форму кличного відмінка навіть у тих діалектах, де в інших відмінках все-таки вживаються закінчення м'якої групи. (2) Можливо, форма &lt;em&gt;І́горе&lt;/em&gt; в «Правописі» — помилка; так стверджує зокрема Олександр Авраменко (у вищезгаданому відео); але ця «помилка» присутня в усіх версіях «Правопису» з 1993 по 2015 рік (окрім відхиленого проекту 1999 року) — невже таке можливо? (3) Можливо, праві й ті (незгодні із більшістю) мовознавці, що стверджують, що &lt;em&gt;Ігор&lt;/em&gt; узагалі не мав би бути іменником м'якої групи, а віднесення його туди є наслідком росіянізації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тему кличного відмінка зокрема для імені &lt;em&gt;Ігор&lt;/em&gt; докладно розглядяє Інна Бойко в її дисертації &lt;a href=&quot;http://scc.univ.kiev.ua/upload/iblock/fb4/dis_Boiko%20I.O..pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Функціональна сфера апелятивності у сучасному українському розмовному дискурсі»&lt;/a&gt; (Київ, 2017, УДК 811.161.2'366.542-116.3(043.5)).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-22T10:04:57.297" LastActivityDate="2018-04-22T10:04:57.297" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3124" PostTypeId="2" ParentId="3118" CreationDate="2018-03-06T14:48:25.567" Score="3" Body="&lt;p&gt;Все просто: &lt;strong&gt;«не рекомендовано» — це не те саме, що «заборонено» чи «слова немає»&lt;/strong&gt;. Слово може існувати, але вважатися не найкращим за стилістикою, застарілим абощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з сучасним «Словником української мови» в 20 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=28064&amp;amp;page=936&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЗАВІ́ДУВАЧ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, &lt;em&gt;ч[оловічий рід]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чого&lt;/em&gt;. Той, хто завідує, керує яким-небудь виробництвом, науковим підрозділом, кабінетом і т. ін. &amp;lt;…&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=28065&amp;amp;page=936&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЗАВІ́ДУВАЧКА&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, &lt;em&gt;ж[іночий рід]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чого&lt;/em&gt;. Жін. до &lt;strong&gt;заві́дувач&lt;/strong&gt;. &amp;lt;…&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=28065&amp;amp;page=936&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЗАВІ́ДУЮЧИЙ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, чого, &lt;em&gt;ч[оловічий рід]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чим&lt;/em&gt;, рідко. Те саме, що &lt;strong&gt;заві́дувач&lt;/strong&gt;. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зверніть увагу на примітку «рідко».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-06T14:48:25.567" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3126" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3135" CreationDate="2018-03-06T15:21:48.487" Score="3" ViewCount="4798" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/antisurzhik_pravilna_mova/5-1-0-244&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;деяких джерелах&lt;/a&gt; слово &lt;em&gt;&quot;благополуччя&quot;&lt;/em&gt; вважається калькою з російської, проте дане слово присутнє в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/blaghopoluchchja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;.&#xA;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dobrobut&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Добробут&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; також є в словнику. Яке з слів доречніше використовувати, коли говоримо про забезпечене життя сім'ї? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-07T09:33:42.580" LastActivityDate="2018-03-07T09:33:42.580" Title="Благополуччя чи добробут? Як правильно?" Tags="|вживання-слів|калька|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3127" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3130" CreationDate="2018-03-06T15:37:43.120" Score="2" ViewCount="4793" Body="&lt;p&gt;В російській мові є словосполучення &quot;строить глазки&quot;? А як воно буде українською? Бачила на сайті HowToSay 2 варіанти перекладу: &quot;стріляти очима&quot; та &quot;будувати вічка&quot;. Але, як на мене, це не дуже влучно. Можливо, в українській мові є відповідник цьому словосполученню?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1447" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-06T16:33:27.727" LastActivityDate="2018-03-06T17:36:01.867" Title="Як сказати &quot;строить глазки&quot; українською мовою?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2018-03-06T17:09:58.943" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3128" PostTypeId="2" ParentId="3121" CreationDate="2018-03-06T15:47:58.087" Score="5" Body="&lt;p&gt;Так, можна вживати обидва.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сайт «Как правильно» в даному разі пише неправильно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Визначення з тлумачного словника&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/neodruzhenyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;НЕОДРУ́ЖЕНИЙ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, е. Який не перебуває в шлюбі. &amp;lt;…&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odruzhenyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ОДРУ́ЖЕНИЙ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, е. Дієпр[икметник] пас[ивний] мин[улого] ч[асу] до &lt;strong&gt;одружити&lt;/strong&gt;. &amp;lt;…&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odruzhyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ОДРУЖИ́ТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &lt;em&gt;див[іться]&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;одружувати&lt;/strong&gt;. &amp;lt;…&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odruzhuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ОДРУ́ЖУВАТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, ую, уєш, &lt;em&gt;недок[онаний вид]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ОДРУЖИ́ТИ&lt;/strong&gt;, одружу, одружиш, &lt;em&gt;док[онаний вид]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перех[ідне дієслово]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;з ким, на кому і без додатка&lt;/em&gt;. Єднати шлюбом чоловіка і жінку. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну й ще додатково:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odruzhuvatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ОДРУ́ЖУВАТИСЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, уюся, уєшся, &lt;em&gt;недок[онаний вид]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ОДРУЖИ́ТИ&lt;/strong&gt;, одружуся, одружишся, &lt;em&gt;док[онаний вид]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перех[ідне дієслово]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;з ким, на кому і без додатка&lt;/em&gt;. Брати шлюб. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поки що ніде не випливає, що це стосується лише однієї статі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Приклади з літератури щодо жіночої статі&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З того ж словника:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Було навіть приємно, що &lt;strong&gt;Фрося одружена&lt;/strong&gt; саме з Циганком. Вони якраз підходять одне до одного (Олекса Гуреїв, Наша молодість, 1949, 321).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Одружили Палажку&lt;/strong&gt; з парубком, і, добре погулявши на весіллі, свекор забрав молодих та й повіз до себе (Олекса Стороженко, I, 1957, 27).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Софія одружувалась&lt;/strong&gt; з Ізаровим (Анатолій Шиян, Вибр., 1947, 5).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ще додатково:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Невідомо. Встановити не вдалося. &lt;strong&gt;Неодружена&lt;/strong&gt;. Квартира на Щорса, але вона там не живе, тільки прописана (Павло Загребельний «Попіл снів»).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Найближчою моєю сусідкою з правого боку, була елеґантна, &lt;strong&gt;неодружена&lt;/strong&gt;, горда міс років тридцяти з пишним червоним волоссям, яка носила завжди модні капелюхи і мала забавного, кудлатого, сірого йоркширського пуделя. &amp;lt;…&gt; — Ви звичайно не курите, а може вже навчились? Ні. Зрештою, це не найкраща звичка. А як там після балю? Як там ваша русявка? О-о-о! Тіп-топ, що й казати, чому б не заручитися? Маєте хату...О! О! О! Вона вже &lt;strong&gt;одружена&lt;/strong&gt;. Чому б не подумати про іншу русявку? &amp;lt;…&gt; Налетіла також й Галина Дуб, також щасливо &lt;strong&gt;одружена&lt;/strong&gt; з власником якоїсь майстерні і напевно нарешті вдоволена долею (Улас Самчук «На твердій землі»).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А тим часом, поки що хай краще вона лишатиметься &lt;strong&gt;неодруженою&lt;/strong&gt;, хай краще вона ціле життя своє проживе старою дівою, ніж поневірятись у шлюбі з такою хаотичною, непевною себе людиною (Віктор Петров (Домонтович) «Самотній мандрівник простує по самотній дорозі»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А якщо шукати поза словником застосування всіх цих форм до жіночої статі (а не лише дієприкметника з &lt;em&gt;не-&lt;/em&gt;), то бачимо, що просто безліч авторів їх уживають.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-06T16:13:56.360" LastActivityDate="2018-03-06T16:13:56.360" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3129" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3151" CreationDate="2018-03-06T16:24:50.127" Score="3" ViewCount="84" Body="&lt;p&gt;Необхідно перекласти частину технічного тексту і не можу знайти відповідники в українській мові для таких термінів як &quot;push&amp;nbsp;mechanism&quot;/&quot;push&amp;nbsp;communications&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Push — &lt;em&gt;поштовх (натиск)&lt;/em&gt;, communications — &lt;em&gt;спілкування&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спілкування &quot;поштовх&quot; аж ніяк не звучить, штовхальне спілкування теж(&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшла варіанти, коли використовують &quot;дослівний&quot; переклад:&#xA;push&amp;nbsp;method — &lt;em&gt;метод&amp;nbsp;&quot;поштовх&quot;&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://context.reverso.net/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B4/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9/push+communication&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Переклад &quot;push communication&quot; на російську&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1471" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-08T13:27:42.120" LastActivityDate="2018-03-08T13:27:42.120" Title="Як правильно перекласти технічний текст: &quot;push communications&quot; / &quot;push mechanism&quot;" Tags="|переклад|from-english|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3130" PostTypeId="2" ParentId="3127" CreationDate="2018-03-06T17:28:26.587" Score="3" Body="&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах поряд зі «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/striljaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стріляти&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;очима&lt;/a&gt;» подає такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;гострити очі&lt;/em&gt; (це означає кидання коротких швидких поглядів, не обов'язково залицяльних);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;стригти/стригнути оком/очима&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;стріляти/стрельнути оком/очима&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;стріляти/стрілити поглядом/поглядами&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У книзі &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=5g4aAQAAIAAJ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вусик О.С. Словник українських синонімів: Понад 1500 синонімічних гнізд / За ред. докт. філолог. наук, проф. А.М.Поповського. — Дніпропетровськ: Січ, 2000. — 424 с.&lt;/a&gt; наведене ціле гніздо слів і виразів на тему залицянь (як хлопців до дівчат, так і дівчат до хлопців), хоча більшість із них стосуються інших видів/способів залицянь:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;ЗАЛИЦЯТИСЯ, амуритися (з ким), амурничати, баламутити (кого), бігати (за ким), ватажитися (залицятися гуртом), видзігорюватися, витися («біля мене хлопці в'ються»), вихилясити, волочитися, воркувати, вчащати (до кого), горнутися, гульвісничати, дженджуритися, донжуанити, жартувати («жартували до зорі»), женихатися, жирувати, загравати, займати («нехай мене той займає, хто кохання в серці має»), іржати, кахикати (він до неї все кахикає), кокетувати, липнути (до кого), лицятися, ловеласити, ловеласничати, малюватися (перед ким), мартоплясити, моргати, набиватися (хитрощами), переморгуватися, піддобрюватися, піддобрятися, підкахикувати, підклинюватися, підкочуватися, підлещуватися, підморгувати, підмощатися, підмощуватися, підсипатися, підсокирюватися, підстрелювати (він за нею підстрелює), підсусіджуватися, покахикувати, прилюбляти, присватуватися, присусіджуватися, увиватися (біля кого), уганяти, уганятися, унаджуватися, упадати, фліртувати,&lt;br&gt;&#xA;  *** барвінком під ноги стелитися; бігати цуциком; бути на зальотах; вдаватися до флірту; вертіти хвостом (про жінок); вишкіряти зуби (до кого); вішатися на шию (ж.); гострити очі; грати бровами; грати очима; дух ронити (за ким); завойовувати серце; закручувати голову; закручувати любов; звиватися роєм (гуртом залицятися); зачіпати дівчину (хлопця); кидати гедза; клинці підбивати; клинці тесати; крутити голову; крутити любов; крутити тралі-валі; крутити роман; крутити шури-мури; липнути до жіночих спідниць; липнути шевською смолою; липнути, як шевська смола до кожуха; липнути, як шевська смола до чобота; литки присмалювати (біля кого); литки смалити; ліпити глечик; ліпити макітру; моргати на всі боки; мостом стелитися; м'яти ханьки; накидати оком (початок залицяння); нашіптувати солодкі слова; освідчуватися в коханні; підбивати клина; підбивати клинці; підбивати колодочки; підкочуватися бубликом; підпускати бісики; підпускати гедзиків очима; підпускати кукільмента; підпускати ляси; підпускати москаля (залицятися з обманом); поглядати, як кіт на сало; поглядати, як півень на тік; покоряти серце; пригортатися серцем; присмалювати литки; присмалювати халявки; пробивати дорогу до серця; пробивати стежку до серця; пробивати шлях до серця; прокладати кладку; прясти очима; пускати бісики; пускати гедзики очима; робити очка; робити очки; розводити шашні; розводити шашні-мишашні; розводити шури-мури; розпускати слинки; розпускати пір'я; розпускати хвіст; сокоріти у вічі; співати флейтою; справляти зальоти; справляти фіглі-міглі; стелити містки; стригти очима; стригти очицями; стріляти очима; стріляти очицями; строїти вихиляси та викрутаси; топтати доріжку; топтати слід; топтати сліди; топтати стежечки; туманити голову; утоптувати стежечку до серця; ходити, мов прив'язаний; ходити на прив'язі; ходити тінню; ходити хвостиком; ходити, як кіт біля гарячого вареника; чіплятися на шию; шмилити губки (ж.); шукати дорогу до серця; шукати шлях до серця.&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Будувати вічка&lt;/em&gt; мені особисто здається калькою, причому недолугою (можливо, такою, що взагалі з'явилася в результаті роботи Google Translate) — майже немає траплянь у літературі, але ретельно я не досліджував, тож можу серйозно помилятися.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це є &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D0%B7%D0%BA%D0%B8&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;такі варінти зі словників на сайті R2U&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;бі́сики пуска́ти&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;бі́сики очи́ма посила́ти&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;мані́ритися&lt;/em&gt; (в широкому сенсі);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;морга́ти на ко́го&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;очима грати&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;очи́ма пря́сти&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-06T17:36:01.867" LastActivityDate="2018-03-06T17:36:01.867" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3132" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3133" CreationDate="2018-03-06T18:06:11.750" Score="8" ViewCount="90073" Body="&lt;p&gt;Правопис української мови правильною формою подає лише варіант Олегу. Сайт slovnyk.ua, який містить дані із СУМу, уже пропонує вживати обидві форми. Що ж використовувати насправді?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastActivityDate="2021-05-09T22:55:14.410" Title="Кличний відмінок імені Олег: Олегу чи Олеже?" Tags="|вживання-слів|кличний-відмінок|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3133" PostTypeId="2" ParentId="3132" CreationDate="2018-03-06T18:37:34.347" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Важливо&lt;/strong&gt;: у правописі відбулись зміни, а онлайн-словники ще не оновлені, дивіться &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/5764/240&quot;&gt;відповідь&lt;/a&gt; пана stegetsj нижче.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У таких випадках я довіряю &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;онлайн-словнику Українського мовно-інформаційного фонду НАН України&lt;/a&gt;, бачимо з цього ресурсу таку картину:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/a5orS.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/a5orS.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53406/26264.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Як ми говоримо&quot;&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Стосовно вашого імені, пане Петрук, можна сказати таке: форма Олеже&#xA;  (як і княже) – архаїчна і доречна в творах із життя минулих епох. У&#xA;  сучасному мовленні нормативні форми такі: Олегу, князю. Називний&#xA;  відмінок іменника, тобто Олег, неприйнятний в українському звертанні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, у ситуаціях, де доречні архаїзми, можете вживати &quot;Олеже&quot;, а в решті ситуацій послуговуйтесь звичною формою &quot;Олегу&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-07-01T07:35:55.910" LastActivityDate="2019-07-01T07:35:55.910" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3134" PostTypeId="2" ParentId="3112" CreationDate="2018-03-06T19:12:00.470" Score="3" Body="&lt;p&gt;(Хм, чим більше дивлюся, тим більше невдоволений цією відповіддю — спробую пізніше переписати, більш спираючись на правопис.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Моя думка: &lt;strong&gt;можливі обидва варіанти&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Чому я припускаю, що можна писати окремо&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки слово «відомий» за своєю природою може приймати під своє керування інші слова («відомий у дворі», «відомий на все місто» тощо), то варіант «окремо» в принципі не може бути забороненим. Адже якщо ми можемо сказати «відомий на увесь світ», то ми можемо сказати «відомий всесвітньо», а отже і «всесвітньо відомий». У випадку окремого написання це не складний прикметник, а простий прикметник «відомий» (з підлеглим словом «(як?) всесвітньо»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У «Правописі», здається, немає правила, яке б вимагало «склеювати» прислівник з прикметником, принаймні у випадках, коли це справжній прислівник, що легко можна переставити в інше місце.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Чому я припускаю, що можна писати разом&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У попередньому пункті ми розглядали можливість існування двох окремих слів (прислівника «всесвітньо» і прикметника «відомий»). Але чи означає це неможливість існування складного прикметника на основі тих же лексем? Здається, ні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par29p1hprym1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;примітці 1 у § 29.1 «Правопису»&lt;/a&gt; постулюється тенденція до незлиття прислівника, утвореного від відносного прикметника (а саме таким є прислівник «всесвітньо»), з наступним прикметником:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прислівники, утворені від більшості відносних прикметників, як правило, зберігають на собі логічний наголос і не зливаються в одне слово з наступним прикметником або дієприкметником: &lt;em&gt;абсолютно сухий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;діаметрально протилежний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;послідовно миролюбний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;різко окреслений&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;суспільно корисний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;суспільно необхідний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хімічно зв’язаний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— але це лише тенденція, оскільки вжито «як правило».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якби складний прикметний «всесвітньо(-)відомий» існував, як би його мали писати: разом чи через дефіс? Очевидно, що разом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найімовірніше, за &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par29p1h&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 29.1.г&lt;/a&gt; «складні прикметники, в яких першим компонентом виступає прислівник» (хоча можна спробувати також підігнати й під &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par29p1b&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 29.1.б&lt;/a&gt; «складні прикметники, утворені від сполучення іменника та узгоджуваного з ним прикметника» — «всесвітня відо́мість»). У будь-якому разі, із &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par29p2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 29.2&lt;/a&gt; «через дефіс пишуться» не підходить жоден з підпунктів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім зазначенного в тексті питання орфографічного словника, слово «всесвітньовідомий» є також у таких словниках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки)» О. Кочерги і Є. Мейнаровича (2010):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=world-famous&amp;amp;dicts=4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;world-famous&lt;/a&gt; всесвітньовідо́мий&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=world-renowned&amp;amp;dicts=4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;world-renowned&lt;/a&gt; всесвітньовідо́мий&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=world-renowned&amp;amp;dicts=4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;всесвітньовідо́мий&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; world-renowned &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(уславлений)&lt;/em&gt; world-famous&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«The Ukrainian-Russian Dictionary» в ABBYY Lingvo Live:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-ru/%D0%B2%D1%81%D0%B5%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;всесвітньовідо́мий&lt;/a&gt; изве́стный всему́ ми́ру; всемирноизве́стный&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Висновок&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже ніщо не перешкоджає ані існуванню словосполучення з прикметника й прислівника «всесвітньо відомий» / «відомий всесвітньо», ані існуванню складного прикметника «всесвітньовідомий».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки окремі прислівник і прикметник — це первісний стан (поява у мові прикметника «відомий» і прислівника «всесвітньо» передувала появі складеного прислівника), то, мабуть, деякі лінгвісти намагаються перешкоджати появі складеного прикметника (що ми бачимо у Ковтюха), щоби запобігти множенню сутностей (раз уже можна писати &lt;em&gt;якось&lt;/em&gt;, то, мовляв, хай воно вже пишеться &lt;em&gt;лише так&lt;/em&gt;). Але врешті-решт здоровий глузд (немає сенсу забороняти те, що не є нелогічним) і фактичний узус кажуть, що існують обидва варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі в цитатах «Словника української мови» в 20 томах (а також старого в 11 томах) зустрічаються обидва варіанти: «всесвітньо відомий» — &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B2%D1%81%D0%B5%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%8C%D0%BE&amp;quot;+%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%B9+site:services.ulif.org.ua/expl&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;4&lt;/a&gt; трапляння (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B2%D1%81%D0%B5%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%8C%D0%BE&amp;quot;+%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%B9+site:sum.in.ua/s&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;4&lt;/a&gt; у старому), «всесвітньовідомий» — &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D0%B2%D1%81%D0%B5%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%B9+site:services.ulif.org.ua/expl&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt; трапляння (&lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D0%B2%D1%81%D0%B5%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%B9+site:sum.in.ua/s&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt; у старому).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-13T06:09:37.683" LastActivityDate="2018-03-13T06:09:37.683" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3135" PostTypeId="2" ParentId="3126" CreationDate="2018-03-06T20:25:53.960" Score="3" Body="&lt;p&gt;Подивимось у дорадянські словники, пошукаємо там слово благополуччя:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/takogo-slova-net.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Грінченка&lt;/a&gt; такого слова немає.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Krymskyi_Ahatanhel/Ros-ukr_akademichnyi_slovnyk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Кримського, Єфремова та ін.&lt;/a&gt; такого слова немає. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Boldyriev_Rostyslav/Etymolohichnyi_slovnyk_ukrainskoi_movy_T_1_A_H/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимолоґічному словнику радянської доби&lt;/a&gt; також не бачимо цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, хоч це слово і є у СУМі, не варто зловживати ним у мовленні, як вам і кажуть у &quot;деяких джерелах&quot;, хоча вживати його, звісно, можна, бо воно вже прижилось у літературній мові, трапляється у романах як Загребельного, так і Дереша, у чому я пересвідчився на цьому сайті: &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx?l1=209&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпус української мови.&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Конкретно у цих романах: &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=33697&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Намір.&quot;&lt;/a&gt; Любка Дереша і &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=8190&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;РІК 1014 ОСІНЬ. КОНСТАНТИНОПОЛЬ. ДИВО.&quot;&lt;/a&gt; Загребельного.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-07T09:31:02.877" LastActivityDate="2018-03-07T09:31:02.877" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3136" PostTypeId="2" ParentId="3122" CreationDate="2018-03-06T20:50:19.583" Score="5" Body="&lt;p&gt;По-перше, не всі слова, які ви використовуєте в усному мовленні, мають бути словниковими. Діалектизми цілком прийнятні у розмові й у приватних дописах будь-де. Так само вони прийнятні у публікаціях, якщо мова йде про якусь конкретну місцевість чи від мешканця такої місцевості.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-друге:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;І &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B1%D0%B5%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка.&quot;, і &quot;Жайворонок В. В. Знаки української етнокультури: Словник-довідник.&quot;&lt;/a&gt; знають слово &quot;бедрик&quot;. Користуйтеся цим словом без вагань.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%97%D0%BE%D0%B7%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська)&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%97%D0%BE%D0%B7%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt; знають слово &quot;зозулька&quot; у значенні &quot;сонечко&quot;, користуйтеся ним без вагань.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt; знає слово &quot;петрик&quot; у значенні &quot;сонечко&quot;, користуйтеся ним без вагань.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B1%D0%BE%D0%B6%D0%B0%20%D0%BA%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Жайворонок В. В. Знаки української етнокультури: Словник-довідник. — К.: Довіра, 2006. — С. 46.&lt;/a&gt; знає словосполучення &quot;божа корівка&quot; у потрібному значенні, але старіших джерел знайти не можу, тож користуйтеся цим словосполученням з пересторогою.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Задля уникнення непорозумінь можете просто у дужках біля всіх цих розмовних слів писати щось на кшталт: (сонечко) або (/посилання на словник/).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-06T22:17:03.177" LastActivityDate="2018-03-06T22:17:03.177" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3137" PostTypeId="2" ParentId="3122" CreationDate="2018-03-06T21:37:03.443" Score="5" Body="&lt;h1&gt;Як називають цю комаху в Україні&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Умовно-найвідоміші назви (комбінація даних на основі &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=rus&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словників на R2U&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//www.facebook.com/chystamova/photos/a.309176152571835.1073741828.303942943095156/507541082735340/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Facebook-сторінки «Чиста мова»&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;со́нечко&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;серде́нько&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;зозу́лька&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;зазуля&lt;/strong&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;бе́дрик&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;бе́здрик&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;пе́трик&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;боже телятко&lt;/strong&gt; — зокрема в «Російсько-українському словнику сталих виразів» І. О. Виргана і М. М. Пилинської (1959);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;бабару́на&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;бабри́ська&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;бобруна&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;брушка&lt;/strong&gt;) — галицьке;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;па́ворожка&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще варіанти, знайдені власноруч:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;катеринка&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Світлана Китова, «Полотняний літопис України: семантика орнаменту українського рушника», Черкаси, «Брама», 2003, 224 с. — &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=Z_g2AAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінка 135&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;«Божа корівка (бедрик, сонечко, катеринка)»&lt;/em&gt;;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;оленка&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Іван Губка, «Дорогою боротьби (переможні бої УПА)», Львів, ВФ «Афіша», 2005, 632 с. — &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=J5QhAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B1%D0%B5%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BA+%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перша виноска на сторінці 51&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;«Зазуля (божа корівка, сонечко, бедрик, оленка) — за повір'ями, райська комаха, яка літає до неба і передає Богові від людей прохання і приносить відповідь»&lt;/em&gt;;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;че́чір&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови: в 7 томах»&lt;/a&gt;, том 6, ст. 315: &lt;em&gt;«[че́чір] (ент.) „сонечко, Coccinella L.“ Нед»&lt;/em&gt;;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;щедрик&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;коханнячко&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;рябушок&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;рябушка&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;коровиця&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;«Українська діалектна морфологія», Київ, «Наукова думка», 1969, 198 с. — &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=fdk_AAAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%80%D1%8F%D0%B1%D1%83%D1%88%D0%BE%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3-я виноска на сторінці 54&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;«Бе́дрик — поширена в західнополіських говорах назва комахи Coccinella, що відома також тут як бездрик, петрик, щедрик, сонечко, коханнячко, зозулька, рябушок, рябушка, коровиця, божа корівка і т. д.»&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І до речі, &lt;strong&gt;божа корівка&lt;/strong&gt; теж згадується:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У трьох попередніх джерелах.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Дохристиянські вірування українського народу: історично-релігійна монографія», Вінніпег, накладом видавничої комісії при товаристві «Волинь», «Товариство Волинь», 1965, 424 с. — &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=LpMcAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D1%81%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%87%D0%BA%D0%BE%22+%22%D0%BA%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінка 74&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;«Сонечко чи Божа корівка, коли посадити на руку, злітає в тому напрямі, куди дівчина заміж піде»&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Георгій Булашев, «Український народ у своїх легендах, релігійних поглядах та віруваннях: космогонічні українські народні погляди та вірування», Київ, «Довіра», 1992, 414 с. — &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%89%D0%B5+%D0%B4%D0%BE+%D1%81%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%87%D0%BA%D0%B0+%D0%B1%D0%B5%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0+%D0%B1%D0%BE%D0%B6%D0%BE%D1%97+%D0%BA%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінка 397&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;«З усіх інших комах на Україні ставляться з повагою ще до сонечка (бедрика, божої корівки) (Coccinella)»&lt;/em&gt;. Ця книга також наводить легенду, можливу, пов'язану з походженням назви &lt;em&gt;божа корівка&lt;/em&gt; (її легко знайти в інтернеті за словами «й почав орати чотирма парами волів», зокрема &lt;a href=&quot;//history.vn.ua/book/mifiukraini/32.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Тоді Господь створив невелику людину, звичайну, таку, як ми. Виїхав цей невеличкий чоловік з погоничами у поле й почав орати чотирма парами волів. Прийшов великий чоловік, «король», забрав людей і волів у кишеню, пішов до Бога й питає: «Що це, Господи, за корівки такі?» — «Не займай їх, — рече Господь, — це люди такі будуть, а вам зараз смерть настане».&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іще Іван Верхратский у книзі «Нові знадоби номенклятури і термінольогії природописної, народної, збирані між людом» (Львів, 1908, 84 с.) на сторінці 29 наводить такий перелік:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/EYv3P.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/EYv3P.jpg&quot; width=&quot;480&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Статус різних назв&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нормативні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;сонечко&lt;/strong&gt; — нормативне (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sonechko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згідно зі «Словником української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;божа корівка&lt;/strong&gt; — нормативне (&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44177&amp;amp;page=1398&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згідно зі «Словником української мови» в 20 томах&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оцю назву словники містять, але відносять до іншої комахи:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;оленка&lt;/em&gt; — нормативне для Epicometis hirta (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/olenka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згідно зі «Словником української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;), що є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B7%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%85%D0%B0%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бронзівкою волохатою&lt;/a&gt; або її підвидом.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інших назв сучасні тлумачні словники навіть не знають, тож найімовірніше всі вони діалектичні (різного рівня поширення) або застарілі — що однак не є перепоною для використання їх у тому оточенні, яке Вас зрозуміє.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-24T19:18:18.083" LastActivityDate="2018-03-24T19:18:18.083" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3140" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3142" CreationDate="2018-03-07T10:58:10.830" Score="10" ViewCount="10643" Body="&lt;p&gt;Такі два схожі і водночас різні поняття &#xA;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/usmishka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;усмішка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/posmishka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посмішка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Усмішка&lt;/em&gt; – лагідна, м’яка, привітна. &lt;em&gt;Посмішка&lt;/em&gt; – скептична, іронічна. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна вважати ці два поняття взаємозамінними в будь-якому випадку? Чи можемо використовувати обидва варіанти в одному реченні? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад:  &lt;em&gt;Не вірте моїй посмішці, усмішка – це всього лише рух м’язів обличчя. Я можу встромити Вам у серце ніж, не припиняючи посміхатися.&quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-04T18:19:57.197" LastActivityDate="2018-08-20T09:26:18.167" Title="Посмішка чи усмішка? Чи є різниця?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3141" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5786" CreationDate="2018-03-07T12:47:56.900" Score="12" ViewCount="4063" Body="&lt;p&gt;Більш звично (шкільна програма фізики) та більш вживаним є варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Альберт Ейнштейн&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, але нещодавно побачила в підручнику &lt;a href=&quot;http://pidruchnyk.com.ua/442-astronomya-prishlyak-11-klas.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Астрономія 11 клас&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Альберт Айнштайн&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Як доказ правильності Айнштайн є те, що не правильно зробили переклад з німецької, зокрема це зазначено на сторінці &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D1%8C%D0%B1%D0%B5%D1%80%D1%82_%D0%95%D0%B9%D0%BD%D1%88%D1%82%D0%B5%D0%B9%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Альберт Ейнштейн (також Айнштайн)&lt;/a&gt;. Який з цих варіантів є доречнішим при написані наукової роботи?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-10-04T15:55:06.387" LastActivityDate="2019-11-21T10:49:45.587" Title="Ейнштейн чи Айнштайн?" Tags="|власні-назви|правопис|запозичені-слова|орфографія|іноземні-імена|" AnswerCount="3" CommentCount="3" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3142" PostTypeId="2" ParentId="3140" CreationDate="2018-03-07T13:14:08.307" Score="10" Body="&lt;p&gt;На це питання лапідарно відповідає сайт &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/usmishka-i-posmishka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мова – ДНК нації&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Fx8LB.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Fx8LB.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але більш детально можна подивитися у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53407/33175.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Як ми говоримо&amp;quot;&lt;/a&gt; Антоненко-Давидовича:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи таки справді ці слова — абсолютні синоніми, чи між ними є якась&#xA;значеннєва різниця? Подивімось, як користувались цими словами наша&#xA;класика й народна мова: «Нехай мати усміхнеться, заплакана мати» (Т.&#xA;Шевченко); «Я вам з того світа, любі, усміхнуся» (Т. Шевченко); «До&#xA;смерті не забуду його погляду, його усмішки» (О. Стороженко); «Де той&#xA;погляд молодецький, де той усміх веселий?» (Марко Вовчок); «Нічого,&#xA;нічого, ні вітру буйного, ні усміху з неба, нічого не треба» (М.&#xA;Вороний); «А радість уже осміхається то з одного, то з другого віконця&#xA;темним червоним вогником» (С. Васильченко); «І очі сміялись, а на&#xA;губах перебігав осміх» (І. Нечуй-Левицький); «А осміхнулось воно як —&#xA;аж любо глянути!» (з живих уст).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У цих прикладах слова &lt;strong&gt;усмішка, усміхатися, усміх, осміх, осміхатися&lt;/strong&gt; стоять там, де мовиться, що &lt;strong&gt;людині весело, приємно, гарно&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наведемо тепер приклади з словом посмішка: «Ходили в поле, жали собі хліб і посміхалися злорадно» (М. Коцюбинський); «Раптом Ляля обернулася до рідних і якось криво, не по-своєму посміхнулась» (О. Гончар); «Це... посмішка з мене» (Словник Б. Грінченка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не важко помітити, що тут слова &lt;strong&gt;посмішка, посміх, посміхатися&lt;/strong&gt; передають відтінок &lt;strong&gt;іронії, сарказму, кепкування чи глузування&lt;/strong&gt; з&#xA;когось. У Словнику української мови П. Білецького-Носенка слово&#xA;посміх, що є синонімом до слова посмішка, перекладено тільки словами&#xA;насмешка, шутка. Подібне бачимо й у Словнику мови Т. Шевченка&#xA;Інституту мовознавства АН УРСР, де слово посміх стоїть у тім же&#xA;значенні. Слова посмішка нема в цих двох словниках. Тим часом у Т.&#xA;Шевченка та в інших письменників є похідні іменники від дієслова&#xA;посміхатися: посмішище («Бо на посмішище ведуть старого дурня&#xA;научати». — Т. Шевченко), посміховисько («Робила мій дім&#xA;посміховиськом та метою всяких дотепів». — М. Коцюбинський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, ці слова не є синонімами, вони використовуються у різних значеннях.&#xA;&lt;strong&gt;&amp;quot;Усмішка&amp;quot;&lt;/strong&gt; і похідні від неї - коли людині весело, приємно; &lt;strong&gt;&amp;quot;посмішка&amp;quot;&lt;/strong&gt; і похідні від неї - коли хтось з когось глузує, до чогось скептично ставиться.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-20T09:26:18.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3143" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-07T16:35:01.110" Score="-2" ViewCount="5394" Body="&lt;p&gt;Завжди думала, що правильно вживати &quot;хвилюватись&quot;, а нещодавно натрапила на статтю, де пише, що це русизм і краще використовувати &quot;переживати&quot;. &lt;a href=&quot;http://tereveni.org/topic/20910/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://tereveni.org/topic/20910/&lt;/a&gt; тут думки теж дуже різні. То як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1469" LastActivityDate="2018-03-20T12:39:47.637" Title="Хвилюватись чи переживати?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3144" PostTypeId="2" ParentId="3095" CreationDate="2018-03-07T20:04:21.173" Score="2" Body="&lt;p&gt;По правдї, за словником Агатангела Кримського допускається:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стосуватися&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;4) (&lt;em&gt;иметь отношение к чему&lt;/em&gt;) торка́тися, торкну́тися, дотика́тися, діткну́тися, стосува́тися, ти́читися, (&lt;em&gt;малоупотр.&lt;/em&gt;) ти́ка́тися, тикну́тися кого́, чого́ &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; до ко́го, до чо́го. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Акаде́мія в усі́х спра́вах, що торка́ються нау́к та осві́ти, ма́є пра́во безпосере́дньо зно́ситися з усіма́ устано́вами&lt;/em&gt; (Ст. А. Н.). &lt;em&gt;Мовчи́ть, нена́че до йо́го й не стосу́ється&lt;/em&gt; (Сквирщ.). Тут єсть щось таке́, що торка́ється (ти́читься) тебе́ (Звин.). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подїбна річ з відомим, але совʼєтським і академічно, глузливо названим, тлумачним словником:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stosuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 9, 1978. — Стор. 740.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СТОСУВАТИСЯ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ується&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, кого, чого, до кого — чого. Мати відношення до кого-, чого-небудь, бути повʼязаним із кимсь, чимсь.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Писар напише нам розписку, а я вам заплачу по тій розписці гроші, — сказав Мотуз, дуже обережний, коли діло стосувалось до грошей&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 200); &lt;em&gt;Дарка вирішила уникати інтимних розмов з Ориською, кого б вони не стосувалися&lt;/em&gt; (Ірина Вільде, Повнолітні діти, 1960, 292); &lt;em&gt;Щорс швидко пробіг очима пункти наказу, які не стосувалися безпосередньо його полку&lt;/em&gt; (Олександр Довженко, I, 1958, 143); &lt;em&gt;Богдан стояв осторонь і робив вигляд, ніби його зовсім не стосується вся гра&lt;/em&gt; (Юрій Яновський, II, 1958, 117). &lt;em&gt;Що стосується кого, чого, до кого — чого, то... — якщо йдеться про когось, щось, то… А що стосується оунівських мучителів, то народ теж не забуває про них&lt;/em&gt; (Юрій Мельничук, Коли кров.., 1960, 95).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, проблема через приьменника &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шкода, що вірних шанувальників або стратили в минулому столїттї, або наразї маьже нїяк не впливають на сучасну мову, хіба що своїми мереживими денниками. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось як розрізняє &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекса Синявськиь&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Норми української літературної мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/prosti_pryimennyky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 170. Прості прийменники: значіння їх і вживання&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;до — як прийменник від, дуже поширений в мові, але він з протилежним до від основним значінням: &lt;em&gt;піти від кого до кого&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підійти до лісу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;доскочити до чого&lt;/em&gt; (ширше, загальніше значіння з „&lt;em&gt;доскочити чого&lt;/em&gt;“), &lt;em&gt;бути до якого часу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ходи до хати, до ніг припасти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пити до кого&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до рук дати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;говорити до кого&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;узятися до роботи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до науки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до зброї&lt;/em&gt; і т. ін., також при іменниках, прикметниках: &lt;em&gt;машина до шиття&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лист до брата&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;любий до розмови&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ласий до меду&lt;/em&gt; тощо. Дуже часто конструкції з до чергуються з іншими як рівнобіжними: &lt;em&gt;рівняти до чого&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;з чим&lt;/em&gt;, п&lt;em&gt;оздоровкатися до кого&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;з ким&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/271/585&quot;&gt;&lt;em&gt;піти до школи&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;в школу&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і т. ін. Надзвичайно часто вживається цей прийменник у виразах прислівникового характеру, хоч і далеко не завсіди пишеться разом (див. § 92), напр.: &lt;em&gt;до біса&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до ката&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до лиха&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до хріна&lt;/em&gt; (= &lt;em&gt;багато&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;розказати до крихти&lt;/em&gt; (= &lt;em&gt;все&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;зробити до діла&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до пуття&lt;/em&gt; (= &lt;em&gt;добре&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;сказати до речі&lt;/em&gt; (= &lt;em&gt;добре&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;бути до вподоби&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до пари&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;до любови&lt;/em&gt; і т. ін. Див. іще § 144.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/synaksa_proste_rechennia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 144&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дуже багато в мові конструкцій рівнобіжних, але насправді не рівнозначних. Про такі конструкції, надто ж коли вони стосуються до цілих рядів словосполучень, не раз іще буде мова в наступних §§, а тут треба тільки підкреслити вагу й потребу розрізняти, де можна, значіння таких конструкцій, щоб уміти якнайповніше використовувати синтаксичні можливості і не збідняти своєї мови безпідставним обминанням одних конструкцій і пристрастю до других. При дієсловах особливо часто бувають такі подвійні конструкції з різним значінням, надто ж на вираз конкретніших чи виразніших і абстрактніших чи дальших стосунків. Ось кілька прикладів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;При дієслові &lt;em&gt;належати&lt;/em&gt;, м. ін., можливі дві конструкції: з давальним та родовим з прийменником ‚до‘ &lt;em&gt;належить мені&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;належить до мене&lt;/em&gt;. Але це різнозначні конструкції, бо перша визначає належність у тісному і здебільшого матеріяльному значінні, друга ж указує на відношення тільки:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Увесь край належав Вишневецьким.&lt;/em&gt; (О. Сторож.)&lt;br&gt;&#xA;    &lt;em&gt;Ви тепер належите до дому де Мендозів.&lt;/em&gt; (Л. Україн.)&lt;br&gt;&#xA;    &lt;em&gt;То до мене не належить.&lt;/em&gt; (Б. Грінч.)&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отож належати кому може книжка, слово, думка (&quot;чиє&quot; воно?), а належати до когось або чогось може хтось або щось в іншому значінні, а саме, заховуючи свою самостійність, тільки стосуватись, торкатись, відноситись, напр., справа належить до такої то установи, належати до партії тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Можна сказати: Цей твір належить такому то письменникові, але він до поезії не належить.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Певна річ, можуть бути й такі випадки, коли й обидві конструкції можливі, напр., &lt;em&gt;будинок належить житлокопові&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;будинок належить до житлокопа&lt;/em&gt;, хоч і тут добрий знавець мови впіймає різні відтінки значіння, але в жадному разі не може будинок „належати до Іваненка“, а тільки „Іваненкові“.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відси можна зробити висновки, що коли стосується саме чогось чи прямо, то бажано писати без &lt;em&gt;до&lt;/em&gt;, але до чогось уявного, не прямо чи невтральнїше — вживати &lt;em&gt;до&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-03-07T20:04:21.173" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3145" PostTypeId="2" ParentId="3121" CreationDate="2018-03-08T03:41:46.460" Score="8" Body="&lt;p&gt;Іменка, що вже московською назвою, „Как правильно“ не надає остаточних підтверджень: наприклад відсутні значимі джерела. Я, як українець, котрий читав старі письмена і знаю инші словʼянські мови — там &lt;em&gt;дружина&lt;/em&gt; переважно від слова &lt;em&gt;жінка&lt;/em&gt;, точно знаю, що слова &lt;em&gt;одружений&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;дружина&lt;/em&gt; походять від широкого слова з сенсом &lt;em&gt;дружити&lt;/em&gt;. Тому &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/14169-druzhyna.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дружиною&lt;/a&gt; буває і &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;чоловік&lt;/a&gt;, які б помітки, задля зменшення вживу, не ставив наступний совʼєтський словник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/druzhyna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 2, 1971. — Стор. 424.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДРУЖИНА&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;жін.&lt;/em&gt; Одружена жінка стосовно до свого чоловіка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Заколисаний родинним щастям з любою дружиною, Семен забув на свої колишні турботи&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 109); &lt;em&gt;Він узяв собі дружину, маленьку, кволу, але щиру до роботи жінку&lt;/em&gt; (Степан Чорнобривець, Визволена земля, 1959, 42).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;чол.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;заст.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поет.&lt;/em&gt; Одружений чоловік стосовно до своєї жінки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Якби мені крила, крила Соколинії, Полетіла б я за милим, За дружиною&lt;/em&gt; (Тарас Шевченко, II, 1953, 167); [Сербин:] &lt;em&gt;Не можу я стати тобі дружиною навік, бо коли ти і сама усе узнаєш, то не підеш зо мною&lt;/em&gt; (Степан Васильченко, III, 1960, 33).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; жін. Група, загін, добровільне обʼєднання людей, створене з якою-небудь метою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;В Києві, Одесі, Миколаєві в грудневі дні [1905 р.] озброювались робітники, формувались бойові дружини&lt;/em&gt; (Історія УРСР, I, 1953, 611); &lt;em&gt;В усіх кварталах міста створено санітарні дружини&lt;/em&gt; (Василь Кучер, Чорноморці, 1956, 112); &lt;em&gt;З народної ініціативи виникли і користуються довір'ям такі нові форми участі трудящих у зміцненні порядку, як товариські суди та добровільні народні дружини&lt;/em&gt; (Матеріали XXI з'їзду КПУ, 1960, 69).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;4.&lt;/strong&gt; жін. У стародавній Русі — збройний загін, що становив постійну військову силу князя і брав участь в управлінні князівством.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Та ось, наче смерті яма, Відчинилась міська брама І з дружиною малою Вийшов князь з Переяслава&lt;/em&gt; (Іван Франко, XIII, 1954, 369); &lt;em&gt;Велика воєнна здобич, що потрапляла до рук слов'янської знаті, збагачувала її і давала можливість утримувати добре озброєні дружини&lt;/em&gt; (Історія СРСР, I, 1957, 26).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також цїлком широковживане наступне слово&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОДРУ́ЖЖЯ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;сер&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Шлюбна пара; чоловік і дружина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[Хуса:] В римлян то звичай, що коли подружжя приходить вкупі, то й вітати треба обох укупі&lt;/em&gt; (Леся Українка, III, 1952, 152); &lt;em&gt;Це було істинно щасливе подружжя, вони були мовби створені одне для одного&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 301);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;* Образно. &lt;em&gt;Подружжя гусей підійшло до колодязя&lt;/em&gt; (Остап Вишня, I, 1956, 346).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Шлюбне життя, шлюб.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вони були люди вже не молоді, мали в подружжі дітей&lt;/em&gt; (Наталія Кобринська, Вибр., 1954, 110); &lt;em&gt;Подружжя виявилося напрочуд вдалим&lt;/em&gt; (Вадим Собко, Біле полум'я, 1952, 25).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; Один із членів шлюбної пари; дружина щодо свого чоловіка або чоловік щодо своєї дружини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дядько Тимоха хоч пʼятий десяток год жив, а подружжя собі не знайшов&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/34819-odruzhuvaty.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Борис&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/34820-odruzhuvatysja.html#show_point&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Грінченко&lt;/a&gt;, I, 1963, 285); — &lt;em&gt;Тут.. нічого нашого не зосталося. — Нічого? А могила твого батька? Хай і мене коло нього поховають, — мимоволі подається [Катерина] в той бік, де, відробивши своє, лежить її подружжя&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, I, 1962, 4).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Висновок цїлком очевидниь: &lt;strong&gt;одружена — всецїло правильне слово&lt;/strong&gt;. А ось вживати &lt;em&gt;заміжня&lt;/em&gt; — буде дещо, за лоґікою, застарілим, бо, нагадаю, основа слова — &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/muzh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;муж&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — архаїчне чи доволї книжне. Також відмічу непоганою статтею &lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/75573&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;„Супряжене“&lt;/a&gt; пана &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Юрія Андруховича&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T23:54:13.380" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3146" PostTypeId="2" ParentId="3113" CreationDate="2018-03-08T06:48:19.380" Score="3" Body="&lt;p&gt;Знайшла ще два варіанти фразеологізмів зі значенням &lt;em&gt;&quot;ніколи&quot;&lt;/em&gt; на сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/frazeologizmu/nikoly&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/wvwe6.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/wvwe6.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-08T06:48:19.380" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3148" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-08T07:42:04.590" Score="2" ViewCount="7750" Body="&lt;p&gt;З наголосом в словах За́мок і Замо́к все зрозуміло ще зі школи, а ось Лі́карський чи Ліка́рський не зовсім.  Як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-08T16:49:15.407" Title="Лі́карський чи Ліка́рський? Як правильно?" Tags="|значення-слів|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3149" PostTypeId="2" ParentId="3148" CreationDate="2018-03-08T07:42:04.590" Score="5" Body="&lt;p&gt;Я тривалий час вважала, що немає значення як саме поставити наголос в слові &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Лікарський&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, а виявилось не правильно. Різний наголос і відповідно різне значення слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Лі́карський&lt;/em&gt; - халат, обхід, таємниця, дільниця, рецепт, клятва.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ліка́рський&lt;/em&gt; - рослини, трави, препарати, ягоди.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема  на сайті &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/likarskyj-likuvalnyj-likarnyanyj-likarskyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Як ми говоримо&amp;quot;&lt;/a&gt; дають наступне пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прикметник &lt;em&gt;&lt;strong&gt;лі́карський&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; означає «належний лікареві» (&lt;em&gt;лі́карський&lt;/em&gt; халат)&#xA;або «такий, що стосується діяльності лікаря» (лі́карський огляд);&#xA;&lt;em&gt;«Хора лежала непритомна, і здавалося, що не чула &lt;strong&gt;лі́карської&lt;/strong&gt; гадки»&lt;/em&gt;&#xA;(І. Франко).&#xA;Прикметник &lt;em&gt;&lt;strong&gt;лікува́льний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; указує на оздоровчі, збудливі,&#xA;тамівні властивості, цебто має зв’язок із поняттями ліки, лікувати:&#xA;&lt;em&gt;«Виноград має і &lt;strong&gt;лікува́льні&lt;/strong&gt; властивості»&lt;/em&gt; («Колгоспна виробнича&#xA;енциклопедія»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/likarsjkyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; можемо побачити приклади використання цих слів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Хо слухає, як молодий лікар розгортає плани своєї &lt;strong&gt;лі́карської&lt;/strong&gt; та просвітньої діяльності на селі&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 172)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Лубенщина — один з найважливіших центрів культури і збору &lt;strong&gt;ліка́рських&lt;/strong&gt; рослин на Україні&lt;/em&gt; (Труди ботанічного саду АН УРСР, 1, 1949, 50).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не припускайтеся моїх помилок. Говоріть правильно!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-08T16:49:15.407" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3150" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-08T09:19:21.353" Score="6" ViewCount="923" Body="&lt;p&gt;Є безліч дрібниць, що кріпляться до скла або іншої гладкої поверхні за допомогою силіконового кружечка, який називають присоскою. &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BE%CC%81%D1%81%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник А.Кримського&lt;/a&gt; надає такий переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Присо́ска&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; –&lt;br&gt;&#xA;  1) присмо́ктування, присиса́ння; оконч. присмокта́ння, присса́ння; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але це все назви процесу, а не предмета.&lt;br&gt;&#xA;Варіант &lt;em&gt;&quot;присосок&quot;&lt;/em&gt; перекладається як ботанічний і зоологічний термін — &lt;em&gt;ссальце, присисальце&lt;/em&gt;, що несе в собі значення &lt;em&gt;&quot;ссати&quot;&lt;/em&gt; — смоктати, що також недоречне навіть за умови певної метафоричності.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є в українській мові усталена назва такого кріплення? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-02T15:23:28.140" LastActivityDate="2018-08-02T15:59:25.033" Title="Як перекласти слово &quot;присоска&quot;" Tags="|переклад|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3151" PostTypeId="2" ParentId="3129" CreationDate="2018-03-08T09:32:07.713" Score="3" Body="&lt;p&gt;Спали на думку два варіанти для &lt;em&gt;push/pull communication&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;штовхай-комунікація&lt;br&gt;&#xA;тягни-комунікація&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;комунікація до клієнта/споживача/покупця/користувача/...&lt;br&gt;&#xA;комунікація до джерела&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходив з таких визначень:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Push communication&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Відправлена певним отримувачам, які потребують цю інформацію. Це гарантує, що інформація розподілена, але не гарантує, що вона була отримана і зрозуміла аудиторією. Включає листи, нагадування, звіти, електронні листи, факси, блоги, прес релізи тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Pull communication&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Використовується для дуже великих об'ємів інформації чи дуже великих аудиторій. Вимагає від отримувача доступитись до інформації самостійно. Ці методи включають сайти в локальній мережі, e-навчання, бази даних отриманих уроків, сховища знань тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-08T13:21:55.093" LastActivityDate="2018-03-08T13:21:55.093" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3152" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-08T10:01:45.723" Score="2" ViewCount="3685" Body="&lt;p&gt;В Російсько-українському народному сучасному словнику 2009– наводиться такий синонімічний ряд до слова цінитель:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ценитель – (вещей) ціновни́к, цінува́льник, оці́нник, цінува́ч, поцінувач, (талантов) цінува́льник, поціно́вувач, цінува́ч, ціни́тель.&#xA;  [Марі зважилась покохати серцеїда зі «слабким звуком», про мистецьку вартість і забезпечену кар’єру якого вона наслухалася стільки теплих слів від дуже надійного поцінувача (Є.Попович, перекл. Т.Мана)].&#xA;  Однак вже у наведеному прикладі є невідповідність вживання слова &quot;поцінувач&quot; стосовно мистецтва.&#xA;  &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%86%D1%96%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; слово &lt;em&gt;цінувальник&lt;/em&gt; (яке повинно стосуватися до речей і нематеріальних явищ) відносить до ряду &#xA;  ШАНУВА́ЛЬНИК (той, хто виявляє шану до когось, чогось, схиляється перед ким-, чим-небудь), ЦІНУВА́ЛЬНИК, ЦІНИ́ТЕЛЬрідше,ЗВЕЛИ́ЧНИК, ЛЮБИ́ТЕЛЬтільки чого,ПОКЛО́ННИКзаст.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи буде помилкою вживання, скажімо, вислову &quot;ціновник комфорту&quot;, &quot;поціновувач складних крутиголовок&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-09T21:52:33.073" Title="Цінува́льник, оці́нник, поцінувач, ціни́тель" Tags="|синоніми|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3153" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3154" CreationDate="2018-03-08T10:49:51.140" Score="4" ViewCount="2452" Body="&lt;p&gt;Є таке речення: &quot;Кожен батько з цікавістю спостерігає за тим, як його дитина прагне бути самостійною, як вона робить свої перші кроки, а також &lt;em&gt;забавні&lt;/em&gt; спроби донести ложку до рота не втративши дорогою їжу.&quot;&#xA;Питання полягає в правильності вживання слова &quot;забавний&quot;. Сервіс перевірки україномовних текстів підкреслює вжите слово &quot;забавний&quot; як помилку, пропонуючи натомісць &quot;кумедний, потішний, смішний, цікавий&quot;&#xA;Але в Російсько-українському академічному словнику А. Кримського є така стаття:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Заба́вный – &#xA;  1) (приятно забавл.) уті́шний, уті́шливий, поті́шний, заба́вний. [Така́ та́я дити́нка вті́шна була́, ще я тако́ї втішне́нької і не ба́чила. Таке́ га́рне, уті́шливе хлоп’я́. Яко́го пісе́нь сла́вних вона́ співа́ла, яко́го казочо́к поті́шних умі́ла! (М. Вовч.)]; &#xA;  2) (смешной) куме́дний, весе́лий, ціка́вий. [Куме́дне таке́ кошеня́тко. Куме́дна по́милка. Наби́в собі́ на ло́бі таку́ ціка́ву ґу́лю, що не мо́жна було́ не регота́тися]. &#xA;  • -ный человек – куме́дна люди́на. &#xA;  • -ные приключения – весе́лі приго́ди. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож яке слово вжити буде доречним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-09T21:47:59.273" Title="Забавний чи кумедний" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3154" PostTypeId="2" ParentId="3153" CreationDate="2018-03-08T12:54:40.790" Score="3" Body="&lt;p&gt;Відразу дам відповідь, а потім поясню детальніше: загалом слово &quot;забавний&quot; використовувати можна, але треба також не забувати про решту згаданих слів, бо вони є прямішими відповідниками російському &quot;заба́вный&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку ваше цитування Кримського:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Заба́вный – 1) (приятно забавл.) уті́шний, уті́шливий, поті́шний,&#xA;  заба́вний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бачимо, що &quot;забавний&quot; у ряді перекладів стоїть на останньому місці. У тому ж словнику знаходимо інший переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;• Требующий, отнимающий много времени – забарни́й, зага́йний, ба́вний,&#xA;  забавни́й.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, це слово використовувалось у ще одному значенні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підтвердження такого застосування слова бачимо й у &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словнику сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська)&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;• Требующий, отнимающий много времени – (про роботу тощо) Забарний;&#xA;  загайний; (лок.) забавний (бавний).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схоже значення знаходимо у &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Забавни́й – медлительный.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так само у &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грінченка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Забавни́й, а́, е́. = Забарний.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Забарни́й&lt;/a&gt;, а́, е́  1) Медлительный.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, бачимо також два словника (&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.)&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;/a&gt;), які подають &quot;забавний&quot; як &quot;увеселительный&quot;, тобто, такий, що стосується &quot;увеселений&quot; або &quot;забав&quot;, що вже ближче до того значення, яке було у реченні, де батько слідкує за дитиною, але далеко не повністю відповідає потрібному значенню.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, мусимо мати на увазі, що до радянської доби основна частина словників надавала перевагу іншому значенню слова &quot;забавний&quot;, з наголосом на останньому складі, а навіть значення слова &quot;увеселительный&quot; не є тотожним значенню слова &quot;забавний&quot;, тож краще користуватися прикметником &quot;забавний&quot; з пересторогою. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-08T13:46:12.480" LastActivityDate="2018-03-08T13:46:12.480" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3155" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3156" CreationDate="2018-03-08T13:44:37.860" Score="3" ViewCount="3081" Body="&lt;p&gt;В усній мові людина частіше вживає словосполучення &lt;em&gt;&quot;летюча миша&quot;&lt;/em&gt;, на мою думку, лише науковець (біолог) скаже &lt;em&gt;&quot;кажан&quot;&lt;/em&gt;. Чи можемо вживати два варіанти, як рівні один одному? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-19T19:46:32.867" Title="&quot;Кажан&quot; чи &quot;летюча миша&quot;? Як правильно?" Tags="|різниця-між-словами|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3156" PostTypeId="2" ParentId="3155" CreationDate="2018-03-08T13:44:37.860" Score="2" Body="&lt;p&gt;Заглянувши на сайти &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kazhan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; можемо побачити визначення лише одного слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Кажан&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нічний ссавець із широкими крилами, утвореними перетинками між довгими&#xA;  пальцями ніг.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mysha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ на слово &quot;Миша&quot;&lt;/a&gt; є словосполучення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;летюча миша&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Летюча миша&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: а) те саме, що &lt;em&gt;кажан&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Чому так добре почувають себе в&#xA;  повітрі сліпі летючі миші? Виявилось, мають власні ультразвукові&#xA;  «локатори»&lt;/em&gt; (Знання та праця, 3, 1966, 6);  * &lt;strong&gt;У порівняннях.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Монашки&#xA;  чорною зграєю вкрили подвір'я, мов летючі миші, обліпили ганочок&lt;/em&gt; (Іван&#xA;  Микитенко, II, 1957, 270);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) переносний гасовий ліхтар. &lt;em&gt;В корівнику було напівтемно. Ліхтар&#xA;  «летюча миша» висів на стовпі посеред приміщення і тихо погойдувався&lt;/em&gt;&#xA;  (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 110).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &lt;em&gt;кажан&lt;/em&gt; не завжди можемо замінити на словосполучення &lt;em&gt;летюча миша&lt;/em&gt;.&#xA;В наукових працях краще використовувати слово &lt;em&gt;кажан&lt;/em&gt;, у художній літературі також частіше зустрічається саме &lt;em&gt;кажан&lt;/em&gt;, а ось у розмові можна послуговуватися, в принципі, і другим варіантом, хоча, звісно, в українській не заохочується зловживання дієприкметниками. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-19T19:46:32.867" LastActivityDate="2018-03-19T19:46:32.867" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3157" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3158" CreationDate="2018-03-08T14:50:03.410" Score="-2" ViewCount="21438" Body="&lt;p&gt;Мене цікавить чи можливе вживання обох варіантів? &#xA;Чи все таки один є лише правильним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastActivityDate="2018-03-19T19:42:43.300" Title="Як правильно &quot;надсилати на адресу&quot; чи &quot;надсилати за адресою&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3158" PostTypeId="2" ParentId="3157" CreationDate="2018-03-08T15:14:46.233" Score="3" Body="&lt;p&gt;Правильним є лише один варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;надсилати на адресу&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На запитання куди? відповідає в цьому випадку іменник із прийменником &lt;em&gt;на&lt;/em&gt;, який означає напрямок дії. Листи &lt;em&gt;надсилайте на адресу&lt;/em&gt;... По довідки &lt;em&gt;звертайтеся на адресу...&lt;/em&gt; &#xA;Підтвердження цьому можемо знайти  в &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/all&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Довіднику &quot;Правильно-Неправильно&quot; М.Волощак&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-08T15:23:08.480" LastActivityDate="2018-03-08T15:23:08.480" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3162" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-08T15:44:34.083" Score="-4" ViewCount="7532" Body="&lt;p&gt;Я певний час живу у Львові, і мене цікавило як утворилося слово бритванка. Знаю що воно повязане з присутністю ут польського коріння, і є діалектним. &#xA;и може хтось поділитись ісотрією цього слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastActivityDate="2018-03-08T16:51:06.787" Title="Походження слова &quot;бритванка&quot;" Tags="|історія-мови|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3163" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-08T15:50:45.947" Score="-2" ViewCount="215" Body="&lt;p&gt;Навчальні заклади користуються абревіатурою ВУЗ. Чи не суперечить це правилам української мови?&#xA;Зустрічається &quot;ВУЗ&quot; і &quot;ВНЗ&quot;, обидва варіанти є правильними?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-07-23T02:16:49.740" LastActivityDate="2018-07-23T02:16:49.740" Title="Чи є коректним вживання абревіатури ВУЗ?" Tags="|скорочення|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2018-07-25T08:36:18.337" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3164" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-08T15:56:18.303" Score="0" ViewCount="3372" Body="&lt;p&gt;Чи можна вживати слово торкатися у даному випадку? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Не зважаючи на плин часу ми не можемо не торкатися цієї дуже гострої&#xA;  теми&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бо як на мене то &quot;стосуватися&quot; не дуже пасує. &#xA;Ця стаття розміщена у блозі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1452" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-07-23T02:17:41.997" LastActivityDate="2018-07-23T02:17:41.997" Title="Чи має право на життя слово торкатися?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3165" PostTypeId="2" ParentId="3162" CreationDate="2018-03-08T16:47:27.887" Score="5" Body="&lt;p&gt;«Бритванка» – це деко, лист, листик, посудина виготовлена зі скляного чи керамічного листа із загнутими краями та невисоким бортиком, для смаження та випікання їжі; &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA:%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%BB%D1%8C%D0%B2%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D2%91%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8#%D0%91&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;форма для випікання хліба в печі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/PPNEW.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/PPNEW.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вочевидь, це слово запозичене з польської, від &lt;em&gt;brytfanna&lt;/em&gt; &lt;code&gt;[brɨtˈfãnːa]&lt;/code&gt;, значення те саме. Польске ж &lt;em&gt;brytfanna&lt;/em&gt;, в свою чергу, теж &lt;a href=&quot;https://pl.wiktionary.org/wiki/brytfanna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;є запозиченням&lt;/a&gt; з якогось німецького діалекту, в сучасній стандартній німецькій йому відповідають &lt;em&gt;breit&lt;/em&gt; («широкий») + &lt;em&gt;Pfanne&lt;/em&gt; («сковорода»), англійським етимологічним відповідником було б «broad pan».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я написав «вочевидь», оскільки українська й польська одночасно не мають контакту з таким діалектом німецької, звідки це слово потрапило до польської.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-08T16:51:06.787" LastActivityDate="2018-03-08T16:51:06.787" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3166" PostTypeId="2" ParentId="3164" CreationDate="2018-03-08T20:05:26.570" Score="6" Body="&lt;p&gt;Тут «торкатися» вжито &lt;strong&gt;абсолютно коректно&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Обмеження, пов'язанні зі словом «торкатися»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрозумійте, саме слово «торкатися» ніхто не забороняв. Просто воно, на думку багатьох, має вужчу множину значень, ніж російське «касаться». Наприклад, ми можемо сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Він ніжно її торкнувся».&lt;br&gt;&#xA;&lt;sup&gt;Рос. «он нежно её коснулся».&lt;/sup&gt;&lt;br&gt;&#xA;Тобто значення прямого фізичного дотику.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або ще можна сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Я торкнувся цієї теми у вчорашній розмові».&lt;br&gt;&#xA;&lt;sup&gt;Рос. «я коснулся этой темы во вчерашнем разговоре».&lt;/sup&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто більш переносне значення «дотику». Вживається у значенні «звертати на щось увагу в розмові/думках» (тобто говорити/думати про щось).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але річ у тім, що в російського «касаться» є ще одне значення — воно може вживатися замість нашого «стосуватися»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Рос. «меня это не касается!»&lt;br&gt;&#xA;&lt;sup&gt;«Мене це не стосується!»&lt;/sup&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це вже інше значення порівняно з другим. Тут ми кажемо про наявність/відсутність зв'язку з чимось, а не про те, що воно було обговорено/обмислено у якійсь бесіді/роздумах.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дехто і в третьому випадку вживає слово «торкатися». Мені особисто це дуже ріже слух. І припускаю, що багатьом іншим теж. Хоча «Словник української мови» в 11 томах і каже, що слову «торкатися» це значення теж властиве — але мені суб'єктивно важко в це повірити. Припускаю, через те й з'явилися перестороги щодо слова «торкатися», які Ви, мабуть, не зовсім правильно зрозуміли.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;«Торкатися» vs. «стосуватися»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо різниця між найчастішими значеннями слова «торкатися» і «стосуватися» не зрозуміла з попередньої частини, то, сподіваюся, все роз'яснить такий приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У вчорашній бесіді ми торкнулися теми створення сприятливих умов для малого бізнесу. Було дуже цікаво про це поговорити, хоч мене особисто це і не стосується, адже я не бізнесмен.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я торкнувся теми бізнесу (я говорив зокрема про неї).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Але ані я її не стосуюся, ані вона мене не стосується (я не маю з нею зв'язку).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Синоніми до «торкатися»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В значенні, обговорюванному у питанні, слово «торкатися» еквівалентне слову «зачіпати». Дехто може вважати одне з них росіянізмом, але вони обидва мають прямий російський еквівалент (тож яке з них ближче до російської мови — встановити важко):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Я торкнувся теми податків».&lt;br&gt;&#xA;&lt;sup&gt;Рос. «я коснулся темы налогов».&lt;/sup&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Я зачепив тему податків».&lt;br&gt;&#xA;&lt;sup&gt;Рос. «я затронул тему налогов».&lt;/sup&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є й такі майже-синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«піднімати» («я підняв тему податків»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«порушити» («я порушив тему податків»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але вони мають трішки інші значення. «Порушити тему» — безпосередньо почати говорити про щось, що часто передбачає більші прямоту і ступінь залучення, ніж «просто трішечки торкнутися теми». «Підняти тему» означає спроковувати обговорення якоїсь теми — що теоретично можна зробити, самому її навіть не торкаючись.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Див. також&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Торкатися — стосуватися — відноситися» в &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/181.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Уроках рержавної мови» Бориса Рогози (газета «Хрещатик»)&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Цієї теми трішки торкнулися у &lt;a href=&quot;http://lingvoforum.net/index.php?topic=71597.75&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цій гілці на Лінгвофорумі&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-09T09:32:48.307" LastActivityDate="2018-03-09T09:32:48.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3167" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3171" CreationDate="2018-03-09T05:53:30.470" Score="3" ViewCount="1755" Body="&lt;p&gt;В усній мові використовуються обидва варіанти. В СУМ  є лише один варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/baba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;снігова баба&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, у Вікіпедії &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BD%D1%96%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сніговик&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; з заначенням в дужках &lt;em&gt;снігова баба&lt;/em&gt;. Також знайшла, що на Русі називали &lt;em&gt;снігова баба&lt;/em&gt;, тоді як в європейських країнах &lt;em&gt;сніговик&lt;/em&gt;, але &lt;a href=&quot;http://korali.info/obryadi/snigova-baba-chi-snigovik.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайт&lt;/a&gt; викликає сумніви в достовірності інформації.&lt;br&gt;&#xA;Чи можна використовувати обидва варіанти на письмі? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-09T11:22:56.973" Title="&quot;Сніговик&quot; та &quot;Снігова баба&quot; який з варіантів правильний?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3168" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3172" CreationDate="2018-03-09T09:42:35.187" Score="4" ViewCount="4906" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/ua/elib.exe?Z21ID=&amp;amp;I21DBN=UKRLIB&amp;amp;P21DBN=UKRLIB&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=online_book&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=FF=&amp;amp;S21STR=ukr0002860&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику паронімів Гринчишина&lt;/a&gt; щодо розрізнення значень &lt;em&gt;водний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;водяний&lt;/em&gt; маємо такі значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Водний&lt;/strong&gt; - 1. який стосується водної маси, а також використання води з певною метою, для певних галузей господарства..... &lt;strong&gt;в.культури&lt;/strong&gt; - рослини, що можуть вирощуватися в рідкому (водному) поживному середовищі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Водяний&lt;/strong&gt; - ... 2. Який стосується простору, покритого водою.&lt;br /&gt;&#xA;3. Який живе або росте у воді або на її поверхні. У сполученні: в.лілея, папороть, кропива тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ці два пояснення дуже важко розрізнити. То з яким з цих двох прикметників сполучати іменники рослина, квітка, коло (наприклад, від кинутого камінця), транспорт...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-09T15:32:03.383" Title="Водний і водяний" Tags="|різниця-між-словами|пароніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3169" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5166" CreationDate="2018-03-09T09:42:47.397" Score="6" ViewCount="126" Body="&lt;p&gt;Читаючи роман &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://coollib.net/b/387662/read&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стівена Кінга &quot;Воно&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; зустріла дивне для мене слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;сякальник&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;&quot;Він дістав з кишені сякальника, щоб витерти ніс&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Лише з самого контексту речення було зрозуміло, що мова йдеться про &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%85%D1%83%D1%81%D1%82%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;носовичок (носова хустка)&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. В українській мові є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sjakatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сякатися&lt;/a&gt;&quot;, але чи є правильним слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;сякальник&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? Чи можна вживати це слово? Чи можливо це все неточності перекладу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-10T14:41:56.737" LastActivityDate="2018-11-10T14:41:56.737" Title="Чи є правильним слово &quot;сякальник&quot;?" Tags="|переклад|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3170" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4142" CreationDate="2018-03-09T10:08:25.613" Score="6" ViewCount="106" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kaghanecj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;В Академічному тлумачному словнику (1970—1980)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;наводиться таке значення слова:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;КАГАНЕ́ЦЬ, нця, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Невеличкий світильник, що складається з ґнота та посуду, у який наливається олія, лій чи гас. В хаті каганець ледве-ледве світив (Марко Вовчок, I, 1955, 267); Тихо, наче гніт у каганці, зотлівало його старе життя (Панас Мирний, IV, 1955, 30); На припічку тріскотів лойовий каганець (Леонід Смілянський, Крила, 1954, 51).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-українські словники&lt;/a&gt; наводять лише каганець як відповідник слову &lt;em&gt;&amp;quot;ночник&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А як назвати нічну електричну лампу? Чи є в українській мові усталене слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-07T15:07:24.103" Title="Каганець чи нічна лампа?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3171" PostTypeId="2" ParentId="3167" CreationDate="2018-03-09T11:07:19.863" Score="3" Body="&lt;h1&gt;Аналіз&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згаданий Вами «Словник української мови» в 11 томах 1970-х, хоча й не містить безпосередньо статті «сніговик», але згадує це слово в цитатах до інших статей:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kachaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;КАЧА́ТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;Сніг качали та ліпили, хто як міг і хто як звик, і невдовзі виріс білий величезний сніговик&lt;/em&gt; (Наталя Забіла, У.. світ, 1960, 21). &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Це слово згадується ще в двох інших статтях, але там воно не цитується безпосередньо, а зазначене як пропущене слово: «іде [сніговик]», «із вуглинок [у сніговика]» — крім того ті цитати теж належать перу Наталі Забіли.)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сучасний «Словник української мови» в 20 томах 2010-х років ще не відкрив доступ до томів на літери &lt;em&gt;Л&lt;/em&gt;–&lt;em&gt;Я&lt;/em&gt;, але він теж згадує слово «сніговик» у цитатах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=163000&amp;amp;page=669&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ГОП-КОМПА́НІЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;Ніхто не помічає, що, примруживши одне своє око-вуглинку, сніговик обводить поглядом усю гоп-компанію&lt;/em&gt; (В. Нестайко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Є й інша цитата, але вона згадує сніговик зовсім у іншому значенні — як одну із колишніх народних назв місяця січень.)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук у Google Книгах не знаходить вжитків слова «сніговик» раніше 1947 року — окрім ландшафтного значення («Вісник ботаніки» 1930, «Геологічний журнал» 1935). Причому &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=T-wSAAAAIAAJ&amp;amp;q=%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перша згадка 1947 року&lt;/a&gt; посилається на назву оповідання тієї самої Наталі Забіли. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук серед художньої прози у &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусі текстів MOVA.info&lt;/a&gt; теж не знаходить вжитків до 1950. З 1960-х лідує за кількістю вжитків Всеволод Нестайко; також поодиноко вживали Сапожников Леонід (1974), Оксана Іваненко (1986), Ірен Роздобудько (2001), Олександр Дерманський (2006), Лариса Денисенко (2007), Климчук Віталій (2011), Артур Сіренко (2012), Ірина Савка (2013), Надія Гуменюк (2014).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук серед &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словників на R2U&lt;/a&gt; теж не знаходить траплянь до 1950-х. Перша згадка — в «Російсько-українському словнику сталих виразів» І. О. Виргана та М. М. Пилинської 1959 року: «Баба. &amp;lt;…&gt; ♢ Снежная (снеговая) баба – [Снігова] баба; сніговий дід; сніговик».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Орфографічний словник &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; УМІФ НАНУ 2008 року містить слово «сніговик».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови»&lt;/a&gt; в 7 томах містить статтю «сніговик», але із зовсім іншим значенням — варіант назви для комахи &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8C%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%92%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D1%83%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;льодовичник&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Висновки&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аналіз може помилятися, адже я проводив пошук серед дуже обмеженого обсягу інформації — але, здається, використання слова «сніговик» (у значенні снігової баби) не було притаманне українцям історично.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але з іншого боку, по-моєму, слово вже увійшло в мову. Окрім впливу російської і поколінь, що виросли на творах Всеволода Нестайка, мені вбачається те, що слово доволі коротке і містке, але при цьому не таке багатозначне як «баба».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Поза темою: «Українсько-англійський словник» К. Андрусишина і Я. Крета 1955 року у ролі одного з еквівалентів англійського «&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=snowman&amp;amp;dicts=8&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;snowman&lt;/a&gt;» наводить слово «зимован», але практичних ужитків цього слова я не бачу.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-09T11:22:56.973" LastActivityDate="2018-03-09T11:22:56.973" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3172" PostTypeId="2" ParentId="3168" CreationDate="2018-03-09T11:35:32.457" Score="3" Body="&lt;p&gt;Транспорт &lt;em&gt;водний&lt;/em&gt;, решта &lt;em&gt;водянí&lt;/em&gt;. Тобто, &lt;em&gt;«водяни́й»&lt;/em&gt; у вашому значенні 3 може означати те саме, що й &lt;em&gt;«водний»&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Друге слово у вас &lt;em&gt;«водяни́й»&lt;/em&gt;, та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vodjanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ще ж є &lt;em&gt;«во́дяний»&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; – &lt;em&gt;водянистий, багатоводний&lt;/em&gt;:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;во́дяна картопля, во́дяне озеро&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Ну, тоді вже згадаємо ще про слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vodjavyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;«во́дявий / водя́вий»&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (можливі обидва варіанти наголосу) – 1. водянистий: &lt;em&gt;водявий виноград&lt;/em&gt;; 2. безбарвний: &lt;em&gt;водяві очі&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-09T15:32:03.383" LastActivityDate="2018-03-09T15:32:03.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3173" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4088" CreationDate="2018-03-09T12:43:06.870" Score="4" ViewCount="103" Body="&lt;p&gt;В Академічному тлумачному словнику (1970—1980) слово &lt;em&gt;респектабельний&lt;/em&gt; наводиться з зауваженням &lt;em&gt;застаріле&lt;/em&gt;. В Українсько-російському словнику під ред.І. М. Кириченко. (1953–196) - &lt;em&gt;застаріле, іронічне&lt;/em&gt;. Чи в сучасній мовній практиці таке стилістичне маркування залишається актуальним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-29T18:46:45.540" Title="Чи застаріло слово респектабельний?" Tags="|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3174" PostTypeId="2" ParentId="3169" CreationDate="2018-03-09T12:47:18.880" Score="3" Body="&lt;p&gt;У словниках (наприклад, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt;, словники на &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;R2U&lt;/a&gt;, словники на &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;E2U&lt;/a&gt;) немає. Здається, діалектизм або авторський неологізм.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що іноді вживають у значенні «ніс»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;От за то й вигребли прямісінько в красномовнокрючкуватий сякальник&lt;/em&gt; (з форуму¹).  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;(¹ Для бажаючих наведу посилання на конкретне повідомлення форуму, але я попереджую — контент дуже неприємний: &lt;a href=&quot;http://forum.meta.ua/viewtopic.php?t=206831#post_9965921&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посилання&lt;/a&gt;.)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-09T12:47:18.880" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3175" PostTypeId="2" ParentId="3030" CreationDate="2018-03-09T13:10:07.220" Score="3" Body="&lt;p&gt;Зокрема в СУМ зазначено &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/divochka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дівочка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  и, жін. Зменш.-пестл. до дівка 1. Та малая нічка&#xA;  Петрівочка, Та не виспалася Наша дівочка (Українські народні ліричні&#xA;  пісні, 1958, 89); З дитини отака дівочка виросла (Андрій Головко, I,&#xA;  1957, 245);  * У порівняннях. — Молодиця, як калина, як яблучко, як&#xA;  дівочка (Марко Вовчок, I, 1955, 14).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Дівочка&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; зустрічається в &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Словники України on-line&quot;&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D1%96%D0%B2%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&quot; &lt;/a&gt; вказано, що саме дане слово вживається до дівчат-підлітків:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Де́вочка-подросток&lt;/strong&gt; – &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ді́вочка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, пі́ддівок (р. -вка, м. р.), (шутл.)&#xA;  дівчу́к (м. р.). [Під одніє́ю ха́тою сиді́ла ку́пка не дівча́т, а ще&#xA;  пі́ддівків – ро́ків тринацятьо́х або чотирнацятьо́х (Грінч.)].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, на мою думку, така назва є доречною. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-09T15:35:37.453" LastActivityDate="2018-03-09T15:35:37.453" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3176" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-09T14:18:07.420" Score="2" ViewCount="1293" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Google&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;Microsoft Office Word&lt;/em&gt; видають різні варіанти написання слів:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;разом&lt;/strong&gt;&#xA;(декоративнолистяні та красивоквітучі кімнатні рослини), &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;окремо&lt;/strong&gt; (декоративно листяні та красиво квітучі рослини), &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;через дефіс&lt;/strong&gt; (декоративно-листяні та кравиво-квітучі рослини).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словниках не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно писати? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-06-12T14:09:27.577" LastActivityDate="2018-06-12T14:09:27.577" Title="Як правильно писати &quot;декоративно листяні рослини&quot;?" Tags="|правопис|складні-прикметники|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="1" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3177" PostTypeId="2" ParentId="3100" CreationDate="2018-03-09T17:01:54.573" Score="0" Body="&lt;p&gt;В словники ще не включили нормативне написання поданих іноземних слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Е-voucher — це електронний банківський чек, спеціальний код Perfect Money, електронної платіжної системи. Використовується для безготівкових розрахунків в Інтернеті. На офіційному сайті Perfect Money подається таке написання: &lt;em&gt;e-Voucher&lt;/em&gt; — яке вживається найчастіше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо визначати правопис слова за правилами написання скорочених загальних назв (повна — &lt;em&gt;електронний ваучер&lt;/em&gt;), писати потрібно &lt;em&gt;e-voucher&lt;/em&gt;, за винятком випадків, коли слово починає речення. Порівняйте: &lt;em&gt;e-mail&lt;/em&gt; (електронна пошта).  &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;WEX RUB. WEX (BTC-e) — платформа для обміну криптовалют. На офіційному сайті WEX написання назви біржі — &lt;em&gt;WEX&lt;/em&gt;. Літерний код російського рубля дає Вікіпедія — у &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D1%82_(ISO_4217)#%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%96%D0%BA_%D0%B4%D1%96%D1%8E%D1%87%D0%B8%D1%85_%D0%BA%D0%BE%D0%B4%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переліку валют&lt;/a&gt; російська грошова одиниця позначається як &lt;em&gt;RUB&lt;/em&gt;.&#xA;Відповідно, правильне написання: &lt;em&gt;WEX RUB&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-09T18:01:20.907" LastActivityDate="2018-03-09T18:01:20.907" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3178" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-09T17:18:57.580" Score="-3" ViewCount="764" Body="&lt;p&gt;Допоможіть, будь ласка, друзі, правильно написати закінчення іменників &lt;em&gt;груша&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;душа&lt;/em&gt; у родовому відмінку. Чим зумовлено написання відповідних закінчень?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-09T18:04:33.947" LastActivityDate="2018-03-09T18:04:33.947" Title="Закінчення іменників душа, груша у родовому відмінку 1 відміни мішаної групи -и чи -і?" Tags="|відмінювання|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3179" PostTypeId="2" ParentId="3178" CreationDate="2018-03-09T17:30:54.143" Score="1" Body="&lt;p&gt;Обидва слова мають закінчення -і, &lt;em&gt;гр&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;ші, душ&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par47&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідно до чинного правопису&lt;/a&gt;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§47.&lt;br&gt;&#xA;  А. Однина&lt;br&gt;&#xA;  Родовий відмінок&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  1. У родовому відмінку однини іменники першої відміни мають закінчення &lt;strong&gt;-и, -і, -ї&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  а) &lt;strong&gt;И&lt;/strong&gt; мають іменники твердої групи: &lt;em&gt;кн&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;жки, маш&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ни, перем&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;ги, род&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ни, ф&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;брики&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  б) &lt;strong&gt;І&lt;/strong&gt; (після голосного та апострофа — &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;) мають іменники першої відміни м’якої та мішаної груп: &lt;em&gt;б&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;рі, мр&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;ї, над&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;ї, пр&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;ці, робітн&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ці, сім’&lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;; кр&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;чі, меж&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, пл&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;щі, т&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ші&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-03-09T17:30:54.143" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3181" PostTypeId="2" ParentId="2953" CreationDate="2018-03-09T18:21:23.090" Score="4" Body="&lt;p&gt;Відразу відповідь на ваше запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, пісочний можна використовувати стосовно тіста.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова &quot;&lt;strong&gt;піщаний&lt;/strong&gt;&quot; і &quot;&lt;strong&gt;пісковий&lt;/strong&gt;&quot; є ближчими один до іншого синонімами (наприклад, і піщана, і піскова (але не пісочна) &lt;strong&gt;пустеля&lt;/strong&gt;; піщаний &lt;strong&gt;берег&lt;/strong&gt; і піскова &lt;strong&gt;земля&lt;/strong&gt;), аніж ці два слова є синонімами до &quot;&lt;strong&gt;пісочний&lt;/strong&gt;&quot;, бо останнє - радше &lt;strong&gt;поверхнева характеристика&lt;/strong&gt; чогось, аніж вказівник на те, що щось складається з піску (пісочне &lt;strong&gt;печиво&lt;/strong&gt;, пісочна &lt;strong&gt;оса&lt;/strong&gt; (колір) тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Детальніше у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53407/31821.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті з &quot;Як ми говоримо&quot;&lt;/a&gt; Антоненка-Давидовича:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пісковий&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який стосується піску, складається з піску, містить у собі багато піску: піскові бархани, піскова пустеля, піскова земля,&#xA;  піскова поверхня. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який діє за допомогою пересипання піску: пісковий годинник. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пісочний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який стосується піску; для якого використовують пісок; кольору піску: пісочні ванни, пісочні оси, пісочне пальто. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Крихкий, сипкий (про печиво, тісто): пісочний торт.&lt;/strong&gt; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Те саме, що піщаний&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Піщаний&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який складається з піску: піщаний берег, піщана коса, піщаний пляж, піщана пустеля. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який містить у собі багато піску: піщані грунти, піщана дорога, піщана буря.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який живе, росте на піску, в пісках: піщана мітлиця, піщаний цмин, піщана акація. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Те саме, що пісковий&lt;/strong&gt; 2: піщаний годинник.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Екскурс в історію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У словниках Грінченка та Кримського (і ко) слова &quot;пісочний&quot; немає. Воно з’являється вже у радянському &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;, а потім - у новіших &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рос-укр словниках&lt;/a&gt; 2004 і 2009 років, а також в &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;укр-англ словнику&lt;/a&gt; 1955 року. Я би сказав обережніше користуватися цим словом, але в &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22&amp;amp;source=lnt&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiK19a66d_ZAhXPy6QKHYEiD9AQpwUIHw&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґуґлі&lt;/a&gt; знаходимо 106 тис результатів для цього слова на україномовних сторінках, тож можемо стверджувати, що слово повністю прижилося, ним можна користуватися без засторог.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-09T18:21:23.090" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3182" PostTypeId="2" ParentId="2974" CreationDate="2018-03-09T18:56:06.410" Score="5" Body="&lt;p&gt;Перекладаю &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/867/240&quot;&gt;відповідь&lt;/a&gt; Artemix з питання англійською мовою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Словник української мови 1970-1980&quot; (СУМ-11) має два слова з таким значенням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Затор&lt;/strong&gt; - це правильний спосіб казати про скупчення людей або транспорту:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zator&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Затор&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Скупчення людей, транспорту і т. ін., що створює перешкоду рухові. Піонери посунули до дверей і утворили затор (Олександр Копиленко, Тв., 1955, 197); Авто бігло далі на схід.. Несподівано спинилось в однім місці через затор великої кількості двоколок, підвід та автомобілів (Євген Кротевич, Вибр., 1959, 333); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пробка&lt;/strong&gt; це розмовне слово на позначення чогось, що заважає проїзду або проходу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/probka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пробка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те, що загороджує доступ, прохід куди-небудь, заважаючи дії, функціонуванню чогось.&lt;br&gt;&#xA;  //  перен., розм. Скупчення кого-, чого-небудь, що запруджує прохід, проїзд і т. ін., заважаючи рухові.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Корок&lt;/strong&gt; не має значення &quot;затору&quot; у цьому словнику. Скоріш за все, це просто переклад слова 'пробка' з російською на українську. Оновлення: корок має значення &quot;затору&quot; в сучасному «Словнику української мови» в 20 томах (2010–…):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44247&amp;amp;page=1400&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Корок&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перен., розм. Те саме, що зато́р 1. Вулиці перекриті, машини сигналять, люди запізнюються на роботу, скрізь корки, вже сталося кілька аварій (Л. Костенко); На вулицях панував величезний рух, міліцейські будки опустіли, авта стояли в корку (Ю. Винничук); Корок на дорогах потроху розсмоктувався&#xA;  (І. Роздобудько).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але вважається, що на цей словник мали вплив радянські сили, що зближували українську і російську мову, тому звернімося до сайту r2u.org.ua.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там ви знайдете таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Затор подвод - &lt;strong&gt;заві́з&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зато́ръ = 2. &lt;strong&gt;тїсно́та, тиск, ти́снява.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;— Така тїснота, що й києм не протиснеш. С. Ш. — І хлопцїв чортів тиск було. С. Ш. — Така тиснява, що й не пропхаєшся.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;(Додам трохи від себе (від P.Vovk): цілком вірогідно, що такого слова до СРСР просто не було, бо такого явища не було у нашій реальності)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю, чи можна довіряти цьому народному словникові, але в будь-якому разі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I. Затор – (дорожный) &lt;strong&gt;ти́снява, зато́ра, затор, за́пин (запи́на), запі́р (запо́ра), тромб&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;затор подвод – &lt;strong&gt;заві́з&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на перекрёстке затор – на перехресті &lt;strong&gt;затора (тиск, тиснява, тромб)&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;сильные заторы на дорогах – дороги (шляхи) &lt;strong&gt;заторовано&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;[В мене під вікнами третю добу &lt;strong&gt;затор&lt;/strong&gt; (Ю.Джугастрянська). Ширлі &amp;lt;...&gt;, вилаявши двох-трьох водіїв, зуміла вирватися із &lt;strong&gt;запруги&lt;/strong&gt; (Я.Кравець, перекл. К.Панколь). Вдаримо по дорожніх &lt;strong&gt;заторах&lt;/strong&gt; рекордними цінами на бензин!]&lt;/em&gt; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знов від себе (від P.Vovk) додам, що &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80-%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BA/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гардкорні лінґвісти&lt;/a&gt; стверджують, що можна вживати як &quot;затор&quot;, так і &quot;корок&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть &lt;strong&gt;скалькований&lt;/strong&gt; іменник &lt;strong&gt;пробка&lt;/strong&gt;, коли мовиться про надмірне&#xA;  скупчення транспорту на дорогах, на стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;затор&lt;/strong&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;корок&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-09T19:37:44.980" LastActivityDate="2018-03-09T19:37:44.980" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3183" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-09T19:20:31.373" Score="6" ViewCount="252" Body="&lt;p&gt;У творах багатьох українських письменників вживається слово «плахта».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Його позир слідкував за нею, доки манячила через рідке гілля її червона запаска та квітчаста плахта.&quot; (З тв. Івана Нечуя-Левицького).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія, етимологічний словник подають його лексичне значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Жіночий одяг замість спідниці; картата декоративна тканина; покривало або килим з такої тканини…» — Етимологічний словник української мови: В 7 т.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо походження назви в словниках не знайшла точного визначення, наводяться лише паралелі співзвучних слів у різних мовах. Допоможіть, друзі, визначити походження цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-09T23:18:33.430" LastActivityDate="2018-03-09T23:18:33.430" Title="Яке походження слово «плахта»?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3184" PostTypeId="2" ParentId="2974" CreationDate="2018-03-09T19:31:52.717" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Додам ще він себе переклад деяких моїх коментарів з &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/850&quot;&gt;того ж питання англійською, відповідь на яке переклав P. Vovk&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Може статися так, що ці слова матимуть різне значення для тих людей, які найбільше стикаються із заторами і для яких розрізнення типів заторів є професійно важливим (водії, таксисти, далекобійники). Наприклад, принаймні частина російськомовних таксистів Києва розрізняє російські слова «пробка» (укр. «корок», «пробка») і «тянучка» (укр. «тягнучка»), називаючи першим словом лише затори при яких потік майже зовсім стоїть, а другим — при яких рух відчутний, хоч і має зменшену швидкість. Може, україномовні водії теж мають подібне розрізнення, а ми про це просто не знаємо і ведемо дискусію в стилі: «що правильніше: інтернет чи всесвітнє павутиння (обидва терміни правильні, але позначають різне)».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У мене наразі немає інформації про те, як позначають різні типи заторів україномовні таксисти. Єдине, на що я натрапив випадково в інтернеті — це уривок &lt;a href=&quot;http://expres.ua/news/2012/02/21/60820-muzeyi-chf-nemaye-bomby&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті «У Музеї ЧФ немає бомби» з газети «Експрес онлайн»&lt;/a&gt;, де пізозріло поряд розташовані два різні терміни на позначення одногой того самого:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Але &lt;strong&gt;пробка&lt;/strong&gt; на площі Ушакова супроводжувалася &lt;strong&gt;транспортним затором&lt;/strong&gt; і на перехресті вул. Адмірала Октябрьського, Суворова і В. Морська.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, це залишки більш диференційованої термінології (що  часто властива лише людям відповідних професій, а тут випадково потрапила в пресу) або ми спостерігаємо спроби її народження — хоча й можливо, що це просто наслідок наміру автора запобігти тавтології.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Ще я бачив у Facebook заклики використовувати слово «&lt;strong&gt;повзяк&lt;/strong&gt;» у ролі відповідника до російського «тянучка» (коли рух сповільнюється, але не зупиняється) — але на практиці, здається, не застосовується.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-05-01T06:26:09.223" LastActivityDate="2018-05-01T06:26:09.223" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3185" PostTypeId="2" ParentId="3183" CreationDate="2018-03-09T19:44:16.803" Score="3" Body="&lt;p&gt;У тому ж таки Етимологічному словнику української мови: В 7 т. пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Старослов’янське&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;плахъта&lt;/strong&gt; - парусина, полотно.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Праслов’янське&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;plaxъta&lt;/strong&gt; - полотно, простирадло, покривало, навіс.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Очевидно, похідне утворення від &lt;strong&gt;plaxa&lt;/strong&gt;, &quot;&lt;strong&gt;плаха&lt;/strong&gt;&quot; (порівняйте українське&#xA;  &quot;&lt;strong&gt;плаха&lt;/strong&gt;&quot; - складова частина &lt;strong&gt;невода&lt;/strong&gt;, полотнище невода; верхня частина&#xA;  свинячої туші - шар сала.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, має походження зі старослов’янської і праслов’янської мов.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/yQCKV.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/yQCKV.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/gfWKg.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/gfWKg.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-09T19:44:16.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3188" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-09T21:18:58.217" Score="6" ViewCount="11035" Body="&lt;p&gt;Нещодавно вибирала вітальну листівку, щоб привітати з Міжнародним жіночим святом друзів та рідних і побачила мовний безлад. Назва свята у вітальних листівках, розміщених у мережі, пишеться по-різному:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;з днем 8 березня, &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;з Днем 8 березня, &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;День 8 Березня,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;День восьмого березня,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;День Восьмого березня.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Читаю статтю про свято. Знову бачу написання: Свято 8 березня виникло як день боротьби за права жінок у Нью-Йорку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вирішила знайти відповідь на питання: як писати правильно?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pravopys.net/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис&lt;/a&gt; дає відповідь на запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;22&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Назви історичних подій, епох, війн, революцій, народно-визвольних рухів, повстань, революційних свят, знаменних дат і т. ін. пишуться з великої літери: Вели́ка францу́зька револю́ція…, Пе́рше тра́вня, Міжнаро́дний жіно́чий день, Нови́й рік, День учи́теля, День Незале́жності Украї́ни, Свя́то Перемо́ги.&lt;br&gt;&#xA;  Примітка 2. Якщо початковий порядковий числівник у складеній назві написаний цифрою, то наступне слово пишеться з великої літери: 8 Бе́резня, 1 Тра́вня.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Здається, зрозуміло, але сумніви залишаються, тому що немає точного прикладу із словом «день».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Читаю Вікіпедію — бачу лише приклади: 8 Березня і Восьме березня. Із словом «день»немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник-довідник «Велика чи мала літера» (В.В. Жайворонок) містить детальний список складених назв, що починаються словом «День». Серед них День Збройних сил України, День знань, День міліції, День Незалежності України, День Перемоги (Свято Перемоги, 9 Травня), День прав людини, День Руху неприєднання.  Такі приклади не дають впевненості у написанні назви вибраного свята.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Допоможіть, будь ласка, розібратись із написанням назва свята: що пишеться з великої літери, а що з малої?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-10T00:31:04.023" LastActivityDate="2018-10-30T21:03:42.957" Title="Як правильно: День восьмого березня чи День Восьмого березня?" Tags="|правопис|велика-мала-літера|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3192" PostTypeId="2" ParentId="3157" CreationDate="2018-03-09T22:15:09.270" Score="2" Body="&lt;p&gt;До &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/3158&quot;&gt;відповіді Марії Мацкевич&lt;/a&gt; хотів би додати, що…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Не кожен ужиток форми «за адресою» є неправильним&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зацитую &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53405/26061.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Уроки державної мови» Бориса Рогози з газети «Хрещатик»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Багато рекламних текстів, що їх уміщують наші ЗМІ, закінчуються синтаксично безграмотним закликом звертатися за адресою. На запитання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;куди?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; відповідає в цьому випадку іменник із прийменником &lt;strong&gt;&lt;em&gt;на&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, який означає напрямок дії. &lt;em&gt;Листи надсилайте &lt;strong&gt;на адресу&lt;/strong&gt;… По довідки звертайтеся &lt;strong&gt;на адресу&lt;/strong&gt;…&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;За&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; вживаємо тоді, коли треба вказати &lt;strong&gt;місце, де відбувається дія&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Курси для вивчення іноземних мов розташовані &lt;strong&gt;за адресою&lt;/strong&gt;…&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто не рекомендується застосування прийменника &lt;em&gt;за&lt;/em&gt; лише в тому випадку, коли мова про місце призначення; коли ж мова про місце події, &lt;em&gt;за&lt;/em&gt; — цілком прийнятний прийменник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Центральне відділення пошти знаходилося &lt;strong&gt;за адресою&lt;/strong&gt;: вул. Хрещатик, 22. Прийшовши туди, я довго не міг вкумекати, в яке саме мені віконце звертатися і як саме заповнювати бланк, але врешті-решт спромігся надіслати листа своєму товаришу &lt;strong&gt;на адресу&lt;/strong&gt;: вул. Дмитрова, 2, м. Львів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Змішалося все…&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Форму «за адресою» настільки часто вживають при зазначенні місця призначення, що вона уже потрапила у сучасний тлумачний «Словник української мови» в 20 томах (2010-і роки), хоч і поки що лише опосередковано:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=519&amp;amp;page=22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;АДРЕ́СА&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, и, &lt;em&gt;ж[іночий рід]&lt;/em&gt;. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;△ (2) Адре́са електро́нної по́шти &amp;lt;Електро́нна адре́са&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;інформ[атика]&lt;/em&gt;  &amp;lt;…&gt;. &lt;em&gt;Редакція газети просить надсилати відгуки за поштовою адресою &lt;strong&gt;[!]&lt;/strong&gt; або за електронною адресою &lt;strong&gt;[!]&lt;/strong&gt;, яка вказана на веб-сторінці газети&lt;/em&gt; (з мови реклами); &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;◇ &lt;strong&gt;(4) Не за адре́сою &lt;em&gt;[!]&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;перев[ажно] зі сл[овом] звертатися&lt;/em&gt; — не до того, до кого треба; не туди, куди слід. &lt;em&gt;Продавець тільки плечима стенула: мовляв, не за адресою звертаються&lt;/em&gt; (із журн.) &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;(Виділення знаком &lt;strong&gt;&lt;em&gt;[!]&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; моє.)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто вираз «за адресою» у значенні «куди?» вже потрапив у тлумачний словник всередині прикладів, а вираз «не за адресою» у значенні «не туди» явно зафіксовано. Можливо, справа йде до унормування виразу «за адресою» при зазначенні місця призначення?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Мої особисті асоціації&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Частіше ми кажемо «розмовляю &lt;strong&gt;українською мовою&lt;/strong&gt;», аніж «розмовляю &lt;strong&gt;на українській мові&lt;/strong&gt;». Однак у випадку перекладу справа не така однозначна — ми цілком можемо сказати: «перекладаю з англійської &lt;strong&gt;на українську&lt;/strong&gt;» (я спеціально перевіряв — така форма вживається, зокрема в класиків) — адже йдеться про цільову мову / мову призначення. Одначе зараз і вираз «перекладаю &lt;strong&gt;українською&lt;/strong&gt; (з іноземної)» є цілком вживаним (дехто навіть лише його сприймає як питомий, хоч це не так) — тобто відбулося зміщення акцентів і ми при зазначенні цільового місця/стану застосовуємо форму, використовувану при зазначенні поточного місця/стану.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, схожі явища відбуваються і у випадку адреси. Теоретично, використання форми «за адресою» під час заповнення конверту / прокладання маршруту можна було б спробувати обґрунтувати пунктами 11–12 статті «за¹» в тому ж словнику:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27400&amp;amp;page=918&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЗА¹&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;11&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;з оруд[ним] і знах[ним] в[ідмінком]&lt;/em&gt; Уживається на означення способу дії. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;з оруд[ним] в[ідмінком]&lt;/em&gt;. Уживається при вказуванні на те, згідно з чим, відповідно до чого відбувається дія. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч це й значною мірою притягнуто за вуха.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдине, що, на мою думку, суттєво відрізняє мову і адресу в їх співвідношенні з аспектами поточного стану/місця та цільового стану/місця — це те, що мову при зазначенні поточного стану/місця не приєднують сполучником «за», достатньо лише орудного відмінку, а у випадку адреси… Хоча… О, ти ба:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Питанняі пропозиції &lt;strong&gt;надсилайте адресою&lt;/strong&gt; - приховано@gmail.com (з YouTube).&lt;br&gt;&#xA;  Сценірій євро-казок про вікінгів &lt;strong&gt;надсилайте адресою&lt;/strong&gt; в Лосанджелес! (з WikiVisually).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Може, скоро й така форма прийде спочатку в розмовний стиль, а потім і в норму.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-19T19:42:43.300" LastActivityDate="2018-03-19T19:42:43.300" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3194" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-10T08:07:37.940" Score="5" ViewCount="2710" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/handle/123456789/122950&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дослідженнях&lt;/a&gt; мовознавця І.Заліпської є думка про те, що слово &lt;em&gt;наступний&lt;/em&gt;, вжите в контексті &quot;за мить про наступне&quot;, &quot;а правда полягає в наступному&quot; це слово є лексичною калькою з російської мови, а правильним було би замінити його словом &lt;em&gt;такий&lt;/em&gt;.&#xA;Водночас, в Російсько-українському словнику 1930р. (О. Ізюмов) воно наводиться як відповідник російському &quot;следующий&quot; з зауваженням: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;2) (перед перечислением или об’яснением) таки́й, отаки́й, ось таки́й, ось що. Разговор шел о следующем – розмо́ва була́ ось про що. Договор заключен на следующих условиях – до́говір скла́дено на таки́х умо́вах. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Російсько-українському народному словнику таке зауваження відсутнє. То чи не стало таке вживання слова &quot;наступний&quot; унормованим?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2019-01-03T13:03:15.670" Title="Як вживати слово &quot;наступний&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3195" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3866" CreationDate="2018-03-10T09:36:52.237" Score="2" ViewCount="83" Body="&lt;p&gt;Коли мова йде про здатність транспорту підіймати певну кількість вантажу, зазвичай вживаємо слово &lt;em&gt;вантажність&lt;/em&gt;. В Словнику українсько-російському 1927р. (А. Ніковський) маємо такий варіант: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Везу́чисть&lt;/strong&gt; – грузопод’емность (лошади, грузовика).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи це слово можна вживати як синонім до &lt;em&gt;вантажність&lt;/em&gt;, чи є відмінність у значенні і сфері застосування?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-11T08:55:29.553" Title="Вантажність чи везучисть?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3196" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4184" CreationDate="2018-03-10T10:23:34.570" Score="3" ViewCount="223" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/112337/23-Horodenska.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мовознавчій консультації&lt;/a&gt; з приводу розрізнення дієслів &lt;em&gt;дістати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;здобути&lt;/em&gt; маємо чітке розмежування: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дієслово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;діставати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; закріпилося в ужитку із значеннями (СУМ, ІІ, 308): &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;брати, витягувати що-небудь звідкись&lt;/em&gt;;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;дотягуючись, досягаючи, доторкатися до чого-небудь&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;здобувати, відшукувати що-небудь, долаючи труднощі&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;здобувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у всіх випадках вживання (СУМ, ІІІ,&#xA;  543) містить сему &lt;em&gt;отримати результат, докладаючи певних&#xA;  зусиль&lt;/em&gt; і може мати значення &lt;em&gt;діставати, розшукувати знаходити кого, що-небудь&lt;/em&gt;. В контексті слово здобувати часто функціонує зі значенням &lt;em&gt;наполегливо досягати чого-небудь у впертій боротьбі, навчанні&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник сталих виразів обидва слова наводить як варіанти перекладу „снискать благодарность“:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;• Снискать, приобрести чью благосклонность (добиться благосклонности, заслужить благосклонность) – запобігти (недокон. запобігати) ласки (милості) чиєї (в кого); &lt;em&gt;здобути (недокон. здобувати) ласку чию (в кого)&lt;/em&gt;; добутися (добуватися) ласки чиєї (в кого); добутися (добуватися) до ласки кому; підійти (підходити) під чию ласку; &lt;em&gt;дістати (діставати) ласки в кого&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна сказати, що &lt;em&gt;діставати&lt;/em&gt; має більш широке значення і може вживатися замість &lt;em&gt;здобувати&lt;/em&gt;, але не навпаки? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-10T16:05:48.930" LastActivityDate="2018-05-14T14:04:01.487" Title="Чи тотожні значення дістати і здобути" Tags="|вибір-слова|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3197" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-10T11:36:43.067" Score="7" ViewCount="501" Body="&lt;p&gt;На карті Харкова є дві вулиці, які знаходяться майже поруч – Бакинська і &lt;strong&gt;Новобакинська&lt;/strong&gt;. Мене зацікавила розбіжність у написанні назви вулиці у Харкові. На сайтах читаю: &quot;Продаж квартир, м. Харків, вул. Новобакинська&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в іншому тексті: &quot;На цій сторінці представлені всі поштові індекси &lt;strong&gt;Ново-Бакинська&lt;/strong&gt;, вулиця в місті Харків&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правопис слова підкреслює Microsoft червоним і подає варіант &quot;&lt;strong&gt;Ново бакинська&lt;/strong&gt;&quot; окремо. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подивилася «Правопис», розділ «Творення прикметників від географічних назв». Дізналася дещо про написання типових прикметників. Новобакинська утворена від сполучення прикметника та іменника «Нова Бакинська». За поданим правилом, треба писати разом. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прикметники, утворені від географічних назв, що складаються з прикметника та іменника, пишуться разом: Біла Церква — білоцерківський, Гостра Могила — гостромогильський, Вітряні Гори — вітряногірський, Західна Європа — західноєвропейський.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про написання через дефіс лише одне правило:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прикметники, утворені від географічних назв, написаних через дефіс, пишуться також через дефіс: Пуща-Водиця — пуща-водицький, Михайло-Коцюбинське — михайло-коцюбинський, Камʼянець-Подільський — камʼянець-подільський, Віта-Поштова — віта-поштовий, Київ-Товарний — київ-товарний, Нью-Йорк — нью-йоркський, Ла-Манш&amp;nbsp;— ламаншський.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вирішила ще почитати інформацію на &lt;a href=&quot;http://ukrainskamova.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті Українська мова&lt;/a&gt;&#xA;На цьому сайті детальніше розповідається про творення прикметника, але є приклади, які я не зрозуміла. Гостра Могила&amp;nbsp;— гостромогильський, але Давидів Брід&amp;nbsp;— давидово-брідський.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Допоможіть, любі друзі, визначитись з правильним написанням вулиці.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-07-12T15:30:55.263" LastActivityDate="2018-08-10T11:17:46.287" Title="Яка назва вулиці правильна - Нова-Бакинська чи Новобакинська?" Tags="|власні-назви|орфографія|прикметники|разом-дефіс-окремо|складні-прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3198" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3199" CreationDate="2018-03-10T14:43:42.833" Score="3" ViewCount="65" Body="&lt;p&gt;У &quot;Польових дослідженнях з українського сексу&quot; О. Забужко є таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...але вдома, в твоїй бiднiй забембанiй країнi - країнi урядовцiв в&#xA;  обвислих штанях i всiяних лупою пiджаках, оплилих письменникiв,&#xA;  зугарних читати лиш одною мовою, та й з того вмiння нестак-то&#xA;  вжиткуючих, i бистрооких, жучкуватих бiзнесовцiв iз навичками колишнiх&#xA;  комсомольських секретарiв, - все воно якось нi до чого не крiпилося,&#xA;  провисало &lt;strong&gt;непритокмане&lt;/strong&gt; й ото хiба тiльки до виливу жовчi дрочило,&#xA;  своєю туманною, зашифрованою в незнайомих iменнях i реалiях&#xA;  недосяжнiстю, натоптуваних домашнiх самоукiв (чомусь незмiнно - на&#xA;  куцих, жокейськи вивернутих ногах: порода така, чи що?), закваснiлих&#xA;  де-небудь в обласнiй публiчнiй бiблiотецi iменi Грьомiна в час, коли&#xA;  ти мала нахабство (чи може, дурне щастя, думалось їм?) вештатися по&#xA;  Гарвардськiй &quot;Вайденер&quot; i де там ще...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Все речення не наводжу, бо воно ще довше, аніж те, що вже процитовано.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Починаю шукати прикметник &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BA%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;rlz=1C1HLDY_enUA785UA785&amp;amp;oq=%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BA%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;aqs=chrome.0.69i59.2202j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;непритокманий&quot;&lt;/a&gt; у ґуґлі й нічого не знаходжу. Вводжу &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BA%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B5&amp;amp;rlz=1C1HLDY_enUA785UA785&amp;amp;oq=%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BA%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B5&amp;amp;aqs=chrome..69i57.4552j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;непритокмане&quot;&lt;/a&gt;, як у тексті, знаходить сам лише цей текст.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що це за слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-10T14:46:53.070" LastActivityDate="2018-03-10T14:46:53.070" Title="Непритокманий. Непритокмане. Що це за слова?" Tags="|вживання-слів|невідоме-слово|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3199" PostTypeId="2" ParentId="3198" CreationDate="2018-03-10T14:44:53.013" Score="3" Body="&lt;p&gt;Щоби відповісти на питання, треба просто відкинути префікс &amp;quot;не-&amp;quot; і пошукати слово &amp;quot;притокманий&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BA%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-українському академічному словнику 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt; і у &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BA%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Такі синоніми слова &amp;quot;притокманий&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;(про будівлю) прибудо́ваний, примуро́ваний, пригоро́джений;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;примі́щений, примо́щений, приту́лений, прито́кманий.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І такі варіанти вжитку:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи притокмив ти їх у те «училище?» Шевч. (О. 1962. VI. 6).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І він туди притокманий. НВолын. у.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-10T14:44:53.013" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3201" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3203" CreationDate="2018-03-10T17:13:33.147" Score="7" ViewCount="1686" Body="&lt;p&gt;Дуже часто чую вживання слова &lt;em&gt;заключний&lt;/em&gt;, але в словниках немає такого слова.&#xA;В першому джерелі вказано, що слово &quot;заключний&quot; - вживане в українській мові слово; в другому і третьому вказано, що не рекомендовано вживати це слово, адже це калька з російської мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи можна його вживати чи ні?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakljuchnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ‑11: 3, 150&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАКЛЮЧНИЙ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;‑а&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;‑е&lt;/strong&gt;. Який завершує що-небудь; останній, завершальний.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Завʼялов не вперше грав у виставі, яка йшла сьогодні, але ніколи ще він не проводив заключного акту з такою силою, як у цей вечір&lt;/em&gt; (Любомир Дмитерко, Наречена, 1959, 131). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;▲ &lt;strong&gt;Заключний баланс&lt;/strong&gt; — складений на підставі інвентаризації усіх матеріальних цінностей і розрахункових взаємовідносин річний баланс, що є найповнішим і найточнішим відображенням фінансово-господарського стану підприємства. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;♦ &lt;strong&gt;Заключний акорд&lt;/strong&gt; див. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/akord&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;акорд&lt;/a&gt; 1.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BA%D1%96%D0%BD%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%BD%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9-%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%83%D0%BC%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ОnlineСorrector: кінцевий, прикінцевий, підсумковий, остаточний і заключний&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть прикметник &lt;em&gt;заключний&lt;/em&gt;, якщо мовиться про щось, на стилістично кращий варіант: &lt;em&gt;кінцевий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прикінцевий&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;підсумковий&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;остаточний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Не рекомендовано • рекомендовано:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;заключне&lt;/em&gt; слово • &lt;em&gt;прикінцеве&lt;/em&gt; слово&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;заключне&lt;/em&gt; положення • &lt;em&gt;кінцеве&lt;/em&gt; положення&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;заключне&lt;/em&gt; рішення • &lt;em&gt;остаточне&lt;/em&gt; рішення&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;заключний&lt;/em&gt; контроль • &lt;em&gt;підсумковий&lt;/em&gt; контроль&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/zaklyuchnyj-kincevyj-prykincevyj-ostatochnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Як ми говоримо&lt;/a&gt;» &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE-%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Бориса Антоненка-Давидовича&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;Заключний, кінцевий, прикінцевий, остаточний&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Заключний, кінцевий, прикінцевий, остаточний&#xA;  Дієслово &lt;em&gt;заключати&lt;/em&gt; й похідний від нього прикметник &lt;em&gt;заключний&lt;/em&gt;, а також іменник &lt;em&gt;заключення&lt;/em&gt; нерідко доводиться чути з уст і бачити на письмі: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;«Колгосп &lt;em&gt;заключив&lt;/em&gt; договір на продаж городини»; «З досвіду минулого можна &lt;em&gt;заключити&lt;/em&gt;, що до весни треба готуватися взимку»; «На &lt;em&gt;заключения&lt;/em&gt; зльоту відбувся концерт»; «&lt;em&gt;Заключна&lt;/em&gt; вистава театру пройшла з великим успіхом»; «У своєму &lt;em&gt;заключному&lt;/em&gt; слові доповідач відповів на всі питання».&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Прикметник &lt;em&gt;заключний&lt;/em&gt; попав навіть до наших словників, хоч дієслова &lt;em&gt;заключати&lt;/em&gt; й віддієслівного іменника &lt;em&gt;заключения&lt;/em&gt; там немає. Чому? Та тому, що дієслова &lt;em&gt;заключати&lt;/em&gt; нема в українській мові, а прикметник &lt;em&gt;заключний&lt;/em&gt; є не що інше, як калька з російського слова &lt;em&gt;заключительный&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Яка потреба в такому калькуванні? Чи нема відомих українських відповідників, що доводиться на певні поняття позичати слова з інших мов? Ні, такі відповідники є, ними широко користуються ті, що дбають за культуру своєї мови. Ось прикметник &lt;em&gt;кінцевий&lt;/em&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;«&lt;em&gt;Кінцеві&lt;/em&gt; форми тієї еволюції». — А. Кримський; «Розмір додаткової оплати визначається залежно від &lt;em&gt;кінцевих&lt;/em&gt; результатів роботи тваринників». — «Радянська Україна»); &lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Є ще прикметник &lt;em&gt;прикінцевий&lt;/em&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;«У &lt;em&gt;прикінцевій&lt;/em&gt; строфі висловлено основну думку твору». — «Історія української літератури»; &lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В деяких випадках відповідником до російського прикметника заключительный є слово &lt;em&gt;остаточний&lt;/em&gt;, наприклад: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;остаточний&lt;/em&gt; баланс, &lt;em&gt;остаточна&lt;/em&gt; цифра &lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;«Почисливши все звільна, він прочитав &lt;em&gt;остаточну&lt;/em&gt; цифру без голосу». — І. Франко.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З цих прикладів бачимо, що в наведених на початку фразах можна й треба було написати: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;«Колгосп &lt;em&gt;уклав&lt;/em&gt; договір»; «Можна зробити &lt;em&gt;висновок&lt;/em&gt;»; «&lt;em&gt;На закінчення&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;наприкінці&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;наостанку&lt;/em&gt;) зльоту»; «У &lt;em&gt;кінцевому&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;прикінцевому&lt;/em&gt;) слові».&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1471" LastEditorUserId="1471" LastEditDate="2018-03-10T20:14:33.833" LastActivityDate="2018-03-10T20:14:33.833" Title="„Заключний“ чи „кінцевий“?" Tags="|переклад|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3203" PostTypeId="2" ParentId="3201" CreationDate="2018-03-10T17:39:34.983" Score="5" Body="&lt;p&gt;В журналі &quot;Культура слова&quot; №82 за 2015 рік є пояснення щодо цього випадку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У сучасному професійному вжитку активні словосполучення заключний концерт, заключний акорд, заключна сцена, заключний тур, заключне слово, заключна частина, заключний баланс та ін. Проте цього прикметника не було в художніх творах української класичної літератури. Він є буквальним перекладом прикметника російської мови заключительный, пор.: заключительный концерт, заключительный аккорд, заключительная сцена, заключительное слово, заключительный баланс і т. д. В українській мові його значення виражає кілька прикметників: заключний концерт – підсумковий (завершальний) концерт; заключний акорд – останній акорд; &#xA;  заключна сцена – фінальна (остання) сцена; заключний тур – фінальний тур; заключне слово – прикінцеве (підсумкове) слово; заключна частина – фінальна (остання) частина; заключний баланс – остаточний (підсумковий) баланс.&#xA;  Отже, замість заключний у словосполученнях залежно від їхнього значення потрібно вживати &lt;strong&gt;завершальний,підсумковий, останній, фінальний, остаточний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-10T17:39:34.983" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3204" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3209" CreationDate="2018-03-10T19:29:50.650" Score="3" ViewCount="200" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Обрізка&lt;/a&gt; дерева для надання форми крони, як правильно написати &quot;формуюча&quot; чи &quot;формувальна&quot; обрізка дерев? В описах рослин зустрічають обидва варіанти. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-11T07:17:59.600" Title="Як правильно формуюча чи формувальна обрізка дерева?" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3205" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3207" CreationDate="2018-03-11T02:52:34.783" Score="4" ViewCount="11517" Body="&lt;p&gt;Любі друзі, допоможіть, будь ласка, навчитись розрізняти сполучник &lt;strong&gt;якби&lt;/strong&gt; і однозвучне з ним сполучення прислівника з часткою. Це важливо для правильного написання:сполучник пишеться одним словом, на відміну від сполучення слів. Приклад сполучника у реченні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Якби&lt;/strong&gt; я була зіркою в небі,   я б не знала ні туги, ні жалю (Леся&#xA;Українка).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А це поєднання прислівника з часткою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Як би&lt;/strong&gt; я тепер хотіла у мале човенце сісти і далеко на схід сонця&#xA;золотим шляхом поплисти! (Леся Українка).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В «Українському правописі» такої інформації не подано. З Вікіпедії я дізналась, що це складний похідний сполучник, не має лексичного значення і не виконує у реченні граматичну роль. Як я зрозуміла, - до нього &lt;strong&gt;не можна поставити питання&lt;/strong&gt;, як до прислівника, та він &lt;strong&gt;не є членом речення&lt;/strong&gt;. До прислівника із другого прикладу можна поставити питання: &lt;strong&gt;якою мірою&lt;/strong&gt;? І він виступає у реченні &lt;strong&gt;обставиною&lt;/strong&gt;. Поставити запитання складно.&#xA;Чи є ще способи вирізнити сполучник?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastActivityDate="2018-04-11T23:54:50.583" Title="Сполучник якби і однозвучне словосполучення" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3207" PostTypeId="2" ParentId="3205" CreationDate="2018-03-11T04:55:49.370" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://webpen.com.ua/pages/Morphology_constant_leng_parts/conjunction_spelling.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;WebPen: Правопис сполучників&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;Розрізнення сполучників та інших частин мови&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сполучники можна замінити іншими синонімічними сполучниками: &lt;em&gt;таж&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;адже&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;теж&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;також&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тож&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;тому&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;якби&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;коли б&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, якже — якщо, якщо — коли, щоб — аби, проте — однак, зате — але, притому — до того ж, причому — і то.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Однозвучні ж поєднання інших частин мови замінити сполучниками не можна.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сполучники членами речення не бувають і не відповідають на питання (на питання може відповідати все підрядне речення, а не сам сполучник).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Однозвучні ж поєднання слів є членами речення і відповідають на питання в реченні: &lt;em&gt;яка?&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;та ж&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;яке?&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;те ж&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;що?&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;то ж&lt;/em&gt;; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;як?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;яким способом?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;як би&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;як же&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;що?&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;що б&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;про що?&lt;/em&gt; &lt;em&gt;про яке?&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;про те&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;за що?&lt;/em&gt; &lt;em&gt;за яке?&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;за те&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;при чому?&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;при тому&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;при чому&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Порівняйте:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Я мусив заховатися від вас, &lt;strong&gt;Щоб&lt;/strong&gt; ви не бачили мого ридання, Не знали глибини моїх ураз&lt;/em&gt; (Данте Аліг’єрі). &lt;em&gt;А вона на &lt;strong&gt;що б&lt;/strong&gt; не дивилася, де б не гуляла — всюди ввижаються їй дрімучі волинські праліси&lt;/em&gt; (М. Олійник);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Якби́&lt;/strong&gt; мені крила, крила соколинії, полетіла б я за милим, за дружиною&lt;/em&gt; (Т. Шевченко). &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Я́к би&lt;/strong&gt; там не було, а література — моя професія&lt;/em&gt; (Леся Українка);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;На гору доступитися нелегко, &lt;strong&gt;зате&lt;/strong&gt; з гори зручніше боронитись&lt;/em&gt; (Леся Українка). &lt;em&gt;Повинна дякувати мамі &lt;strong&gt;за те&lt;/strong&gt;, що будила рано, навчила всього робити;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Смерть — то короткий подих, мить остання, &lt;strong&gt;Якщо́&lt;/strong&gt; вона закон — не покарання.&lt;/em&gt; (Ф. де Кеведо). &lt;em&gt;Я́к що трапиться, ні на кого не нарікай&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як видно, тут також увага на наголоси. Те саме зауважує &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par32&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопис&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;§ 32. Сполучники&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сполучники &lt;strong&gt;якби́&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;якщо́&lt;/strong&gt; можна відрізнити від однозвучного з ними прислівника як із часткою би та займенником що за допомогою контексту, бо на прислівник &lt;strong&gt;як&lt;/strong&gt; завжди падає логічний наголос. Пор.:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Якби&lt;/strong&gt; тут був мій товариш!;&lt;/em&gt; але: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Як би&lt;/strong&gt; краще виконати завдання!&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Якщо&lt;/strong&gt; хочеш, допоможу тобі;&lt;/em&gt; але: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Як що&lt;/strong&gt; трапиться, нарікай на себе.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:54:50.583" LastActivityDate="2018-04-11T23:54:50.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3208" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-11T05:56:51.273" Score="6" ViewCount="32853" Body="&lt;p&gt;Мене зацікавив фразеологізм «байдики бити» в реченні: Та коли воно таке було, щоб ото прості люди та своїх дітей &lt;strong&gt;байдики бити&lt;/strong&gt; привчали (Збанацький, Морська чайка).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &quot;Словнику найуживаніших фразеологізмів&quot; подається тлумачення стійкого сполучення &quot;байдики бити&quot;: бути без діла, &lt;strong&gt;ледарювати, розважатися&lt;/strong&gt;. Останні два дієслова виступають простими синонімами до виразу. &#xA;Щоб дізнатися походження ідіоми я звернулася до Вікісловника. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У ньому подано більш конкретне значення стійкого словосполучення і додаткові прості синоніми: нічого не робити, нічим не займатися; &lt;strong&gt;байдикувати&lt;/strong&gt;.Також є приклад синоніма-фразеологізма: &lt;strong&gt;посиденьки справляти&lt;/strong&gt;. Але про походження не йдеться.&#xA;Із статті &lt;a href=&quot;http://sz-t.ru/biti-bajdiki-znachennja-frazeologizmu/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Бити байдики значення фразеологізму»&lt;/a&gt;з'ясувала дві версії походження ідіоми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;Найпопулярніша на сьогоднішній день версія, полягає в тому, що в ранні часи при виготовленні виробів з дерева, необхідно було підготувати ці самі заготовки (**байдики**).&#xA;Друга версія полягає в тому, що існувала гра, сенс якої полягав у вибиванні дерев'яною палицею побудованих з байдики фігур (будиночків, гармат та ін.). В даний час ця гра називається містечками. &lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, чи існують ще версії походження фразеологізму. Я знаю ще один складений синонім до нього - &lt;strong&gt;валяти дурня&lt;/strong&gt;. Чи є ще інші синоніми-фразеологізми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastActivityDate="2018-11-10T13:42:04.227" Title="Походження фразеологізму &quot;Байдики бити&quot;, синоніми до виразу" Tags="|етимологія|синоніми|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3209" PostTypeId="2" ParentId="3204" CreationDate="2018-03-11T07:17:59.600" Score="2" Body="&lt;p&gt;Аналогічно з рятувальний мало б бути &lt;em&gt;формувальна&lt;/em&gt;. Бо таке обрізання призначене для формування крони.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З Є. Д. ЧАК - «Складні випадки українського слововживання»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;рятувальний&lt;/em&gt; означає «спеціально створений для рятування», «призначений для рятування». «З’явився над морем літак, сипнув на воду два &lt;em&gt;рятувальних&lt;/em&gt; круги і полетів у напрямі берега» (А. Шиян). «&lt;em&gt;Рятувальна&lt;/em&gt; експедиція вдруге вивозила людей» (М. Трублаїні). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-03-11T07:17:59.600" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3210" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3211" CreationDate="2018-03-11T07:52:39.300" Score="5" ViewCount="171" Body="&lt;p&gt;Допоможіть, будь ласка, зробити правильний переклад слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;шаровидная&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, в такому речені:&lt;em&gt;&quot;Клен пальмолистий - листопадне декоративне дерево з &quot;шаровидной&quot; формою крони, висотою та шириною 2,5-3 м й яскраво-зеленою корою.&quot;&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшла декілька варіантів перекладу: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kuljastyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кулястий (куляста)&lt;/a&gt;, кулеподібна, шаровидна, кулевидна та шароподібна.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який з варіантів буде правильно використати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-11T08:14:35.780" Title="Правильний переклад слова &quot;шаровидная&quot;" Tags="|переклад|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3211" PostTypeId="2" ParentId="3210" CreationDate="2018-03-11T08:08:40.790" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Кулястий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;кулеподібний&lt;/em&gt; - це синоніми. Ще один синонім - це &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кульовий&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Шаровой&lt;/strong&gt; – кульови́й;&lt;br&gt;&#xA;  • &lt;em&gt;ш., шарообразный&lt;/em&gt; – куля́стий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;з &lt;em&gt;кулястою&lt;/em&gt; формою крони&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо є сумніви, то можна використати &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=spherical&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сферична&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-03-11T08:14:35.780" LastActivityDate="2018-03-11T08:14:35.780" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3212" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3215" CreationDate="2018-03-11T09:20:21.683" Score="7" ViewCount="293" Body="&lt;p&gt;Описуючи вибагливість рослин до навколишнього середовища чи можна використовувати &quot;скорочення&quot; слів? Наприклад &lt;strong&gt;&lt;em&gt;посухо-, морозо, вітро- та димостійка рослина&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Чи потрібно кожне слово писати повністю &lt;strong&gt;&lt;em&gt;посухостійка, морозостійка, вітростійка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо, можна, використовувати &quot;скорочення&quot;, то як саме правильно це написати? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-11T18:01:43.207" LastActivityDate="2018-03-12T01:35:06.497" Title="Яким є правопис скорочення складних прикметників в тексті?" Tags="|правопис|складні-прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3213" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3214" CreationDate="2018-03-11T09:44:36.230" Score="5" ViewCount="617" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи можна вважати обидва терміни повними синонімами?&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Гортензія волотиста, завдяки не складній посадці та легкому догляду,&#xA;  стане справжньою перлиною Вашого саду та радуватиме Вас розкішним&#xA;  &lt;strong&gt;квітуванням&lt;/strong&gt; довгі роки. Варто зазаначити, що Гортензія волотиста &lt;strong&gt;цвіте&lt;/strong&gt; з червня по вересень.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема в &lt;strong&gt;СУМ&lt;/strong&gt; присутні два слова: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cvitinnja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЦВІТІННЯ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; дія за значенням цвісти. Л&lt;em&gt;юбив Головатий степ і в ранню&#xA;  пору весняного пробудження, і в час цвітіння, і в дні його прив'ядання&lt;/em&gt;&#xA;  (Спиридон Добровольський, Очаківський розмир, 1965, 22)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kvituvannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;КВІТУВАННЯ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  дія та стан за знач. квітувати. &lt;em&gt;Зима позаду, зелень&#xA;  буйно пнеться вгору.., повітря сповнене запахів.. квітування&lt;/em&gt; (Михайло&#xA;  Чабанівський, Балканська весна, 1960, 231)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи правильно використані слова в наведеному вище прикладі?&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-11T16:03:33.600" Title="&quot;Квітування&quot; чи &quot;цвітіння&quot;?" Tags="|синоніми|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3214" PostTypeId="2" ParentId="3213" CreationDate="2018-03-11T10:47:20.463" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Квітування&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;цвітіння&lt;/em&gt; не можуть уважатися повними синонімами. У слова &lt;em&gt;квітування&lt;/em&gt; є переносне значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перен. &lt;strong&gt;Процвітати, успішно розвиватися&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Нині, як, мабуть, ніколи, розвивається й квітує у нашій республіці художня самодіяльність&lt;/em&gt; (Літературна газета, 21.X 1960, 2).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 136.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А оскільки наявний образний компонент, то синонімія лише за одним зі значень, отже неповна.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-11T16:03:33.600" LastActivityDate="2018-03-11T16:03:33.600" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3215" PostTypeId="2" ParentId="3212" CreationDate="2018-03-11T10:57:18.750" Score="7" Body="&lt;p&gt;Ваш варіант написання вірний:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;посухо-, морозо-, вітро- та димостійка рослина&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правильно виділена стандартна частина композитних утворень -стійкість.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При цьому інтерфікс -о- лишається в першій частині перед дефісом, розділяти перелік треба комами, як будь-які однорідні члени речення, останній однорідний член пишеться згідно правопису складених слів, тобто разом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікава стаття на тему:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:e2BMXp256t4J:tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk733/TK_wisnyk733_3_tykha.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Граматична структура екологічних термінів у посібниках і підручниках для студентів-екологів / Лариса Тиха // Вісник Нац. ун-ту «Львівська політехніка». Серія «Проблеми української термінології». – 2012. – № 733. – С. 158–160.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-12T01:35:06.497" LastActivityDate="2018-03-12T01:35:06.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3216" PostTypeId="2" ParentId="1359" CreationDate="2018-03-11T13:24:56.287" Score="1" Body="&lt;p&gt;Стерно й кермо є синонімами, вживаними як у прямому значенні, так і в переносному.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КЕРМО, а, сер. Пристрій для керування рухом судна, літака, автомашини&#xA;  тощо; стерно. Ми плили власне попри громаду дуже неприємних кам'яних&#xA;  брил.., то й у мене при кермі була горяча [гаряча] робота (Іван&#xA;  Франко, IV, 1950, 388); Я сів за весла, а вона біля керма (Анатолій&#xA;  Шиян, Переможці, 1950, 114); За кермо тракторів, автомашин та&#xA;  комбайнів сідають юнаки, більшість яких має закінчену середню освіту&#xA;  (Хлібороб України, 11, 1967, 15);  * Образно. У наших руках твого&#xA;  [України] щастя кермо! (Іван Нехода, Хто сіє вітер, 1959, 107).   Біля&#xA;  (коло і т. ін.) керма влади бути (стояти і т. ін.) — мати владу в&#xA;  своїх руках, бути на чолі кого-, чого-небудь; керувати (у 2 знач.). І&#xA;  жінка звільнена — ке «слабша половина!» Біля державного стоїть вона&#xA;  керма (Максим Рильський, I, 1956, 414); Кермо влади — влада,&#xA;  керування, керівництво (у 1 знач.); Ні керма, ні вітрил у кого — хтось&#xA;  не контролює своїх дій, учинків, не керує ними. Розумний, здібний з&#xA;  нього хлопець. От тільки витримки завжди було малувато. А тепер і&#xA;  зовсім розгубив її — наче ні керма в нього, ні вітрил (Юрій Шовкопляс,&#xA;  Людина.., 1962, 339).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 142.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виробничий термінологічний бюлетень 1935 року зафіксував слово &quot;руль&quot; в значенні керма. Але зважаючи на сумнозвісну заангажованість бюлетеня, дехто з дослідників мови прямо називає це росіянизмом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Цей різновид синонімів можна вважати надлишковим (баластним), який&#xA;  засмічує науково-технологічну термінологію...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Мартиняк О., Лексичні синоніми на національній основі в українській&#xA;  науково-технічній термінології&#xA;  &lt;a href=&quot;http://ena.lp.edu.ua/bitstream/ntb/6441/1/07.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://ena.lp.edu.ua/bitstream/ntb/6441/1/07.pdf&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З огляду на те, що в професійній лексиці пілотів двозначність і синонімія заборонені задля безпеки керування літаком, а також на радянську традицію перекладу, можна вважати, що в авіаційній та судноплавній термінологіі буде переважати лексема &quot;руль&quot; та похідні від неї слова.&#xA;Однак в непрофесіональному вжитку краще використовувати слово стерно, оскільки саме воно зафіксовано в якості перекладу в канонічному словнику Грінченка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Стерно, на, с. Руль. Левиц. Пов. 349. Мнж. 179.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К.,&#xA;  1907—1909. — Т. 4. — С. 203.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-11T13:24:56.287" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3217" PostTypeId="2" ParentId="706" CreationDate="2018-03-11T13:37:26.453" Score="1" Body="&lt;p&gt;ВДО́СТАЛЬ (УДО́СТАЛЬ), присл. У достатній мірі, в необхідній кількості. Удосталь задовольнятимуться потреби всіх верств населення у високоякісних товарах широкого споживання (Програма КПРС, 1961, 81); Жирна баранина парувала поруч на дошці, а Горпина різала її, доглядаючи, щоб усім було вдосталь (Зінаїда Тулуб, Людолови, I, 1957, 140); &#xA;//  ірон. Дуже багато. В неблизьку пустилися [гості] путь і, вдосталь наковтавшись степової порохняви, витираються тепер хусточками (Олесь Гончар, Таврія.., 1957, 643).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, 1970. — Стор. 313.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-11T13:37:26.453" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3218" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3231" CreationDate="2018-03-11T19:54:02.717" Score="5" ViewCount="642" Body="&lt;p&gt;Слово автопокришка складається з двох частин, друга з яких, вживана окремим словом, має наголос на першому складі: &lt;em&gt;п&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;кришка&lt;/em&gt; (див. &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D1%80%D1%8B%D1%88%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словники&lt;/a&gt;).&#xA;На сайті &lt;a href=&quot;http://kultura-movy.wikidot.com/nagolos#toc0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Культура мови&lt;/a&gt; наводиться як правильний наголос &lt;em&gt;автопокр&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;шка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому наголос &quot;з'їхав&quot; на наступний склад? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-11T20:10:46.463" LastActivityDate="2018-03-12T12:57:34.360" Title="Наголос у слові автопокришка" Tags="|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3219" PostTypeId="2" ParentId="3218" CreationDate="2018-03-11T20:45:41.743" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Позаяк:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наголос у словах української мови складно правильно визначити, бо він не тільки може припадати на будь-який склад, але йому також властива рухомість – можлива зміна наголосу при відмінюванні слова. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— виходить, обидва варіанти правильні, існують лише особливі правила для певних типів слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело - &lt;a href=&quot;https://znoclub.com/mova-ta-literatura/535-yak-pravilnonagoloshuvati-slova-printsipi-nagoloshuvannya-problemni-vipadki.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗНО клуб&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1476" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-11T21:34:32.403" LastActivityDate="2018-03-11T21:34:32.403" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3220" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4206" CreationDate="2018-03-12T07:00:30.827" Score="6" ViewCount="313" Body="&lt;p&gt;На сайті Культура мови є така стаття стосовно пари слів винятково-виключно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замість того, щоб використовувати синонімічні прислівники на позначення високої міри ознаки — винятково, дуже, надзвичайно, зловживають &lt;strong&gt;&lt;em&gt;штучно створеним&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; словом &lt;em&gt;виключно&lt;/em&gt;, пор. правильні словосполучення: винятково (дуже, надзвичайно) уважний учень, винятково (дуже, надзвичайно) щастить і неправильні: виключно уважний учень, виключно щастить.&#xA;  У ролі частки бажано замість слова виключно вживати звичні слова тільки, лише, пор.: Уміти говорити і то не лише словами; Допомогу надаватимуть тільки тим, хто перебуває за межею бідності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водночас у словнику А.Кримського &lt;em&gt;виключно&lt;/em&gt; наводиться як відповідник россійському &lt;em&gt;исключительно&lt;/em&gt; и &lt;em&gt;наредкость&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Исключи́тельно&lt;/strong&gt;, нрч. – ви́ключно, виїмко́во, ви(й)нятко́во, (только) єди́но, одино́ко, (только лишь) са́мо, само́-но, (только кто, что) сам (сама́) за се́бе, сами́ за се́бе, сам-но (сама́-но). [&lt;em&gt;Ті ви́ключно-тяжкі́ обста́вини, серед яки́х довело́ся животі́ти в Росі́ї украї́нському письме́нству (Єфр.). Мене́ суди́ти могли́-б єди́но ті́льки королі́ (Грінч.). До́брі я́блука покупи́ли, і там лиши́лась сама́ за се́бе па́далиця (Липовеч.). З 1894-го року Коцюби́нський віддає́ себе́ вже самі́й-но розповідні́й, повісте́вій літерату́рі (Єфр.)&lt;/em&gt;].&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наре́дкость&lt;/strong&gt;, нрч. – як рі́дко до, як рі́дко коли́, як неча́сто; (на диво) нади́во, надивови́жу, напро́чуд, (исключительно) &lt;em&gt;ви́ключно&lt;/em&gt;, виїмко́во; ви(й)нятко́во.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;виключно&lt;/em&gt; вживають у своїх творах О.Вишня, О.Забужко, є воно й у Правописному словнику 1929р. (Г. Голоскевич). То на якій підставі варто відмовитись від його вживання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-05-21T12:24:48.793" Title="Чи штучний прислівник &quot;виключно&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3221" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3224" CreationDate="2018-03-12T07:23:34.740" Score="4" ViewCount="298" Body="&lt;p&gt;За СУМ, якщо йдеться про частини предмета, треба вживати слово &lt;em&gt;бік&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;БІК&lt;/strong&gt;, боку, чол.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Яка-небудь сторона, стінка, площина предмета.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У книжних стилях усталилися стандартизовані словосполучення з іменником бік, напр.: лицьовий, зворотний, тіньовий, позитивний бік, бути на чийомусь боці, погляд з боку, з усіх боків, привернути на свій бік тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А як сформулювати опис можливостей електричного пристрою, якщо кнопки керування знаходяться &quot;на боковой стороне&quot;? На бічному боці? Звучить кострубато. &lt;em&gt;Збоку&lt;/em&gt; не підходить, тому що на лицьовому боці також є кнопки в центрі й по краях.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-19T19:31:23.100" LastActivityDate="2018-03-19T19:31:23.100" Title="Як правильно назвати кнопку, що знаходиться &quot;на боковій стороні&quot;?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3222" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3226" CreationDate="2018-03-12T09:37:55.133" Score="3" ViewCount="670" Body="&lt;p&gt;У книзі &lt;a href=&quot;http://kurylo.wikidot.com/23-deiaki-khybno-vzhyvani-slova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;О.Курило &quot;Уваги до української літературної мови&quot;&lt;/a&gt; маємо таке зауваження:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дуже поширеним від недавнього словам необхідний, необхідно, необхідність надано в сучасній літературній мові такого широкого значіння, якого є відповідні російські слова — «необходимый, необходимо, необходимость». Уживають їх і там, &lt;strong&gt;де нема того необхідного&lt;/strong&gt;. Кажуть необхідно зробити, — де має бути: треба зробити; замість необхідна умова краще й достотніше — невідмінна умова; кажуть — нема необхідности, де можна нема потреби чи просто не треба. Російське «необходимый» має деякими своїми відтінками ще відповідники (крім уже наведених) в українській мові, що можуть у потребі деталізувати те загальне поняття, яке сучасна мова вкладає в слово необхідний. Такі відповідники є доконечний, конечний, неминучий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Російсько-українських словниках до наведених слів як віповідник пропонується і прислівник &lt;em&gt;необхідно&lt;/em&gt;. Тож у яких випадках його вживання буде доречним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-12T10:34:31.407" Title="Де &quot;необхідно&quot; є необхідним?" Tags="|вибір-слова|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3223" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-12T10:05:02.273" Score="3" ViewCount="70" Body="&lt;p&gt;Натрапила на статтю &lt;a href=&quot;http://nikcenter.org/newsItem/42777&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Тирса від мільярдів&amp;quot;&lt;/a&gt;, у якій ідеться про використання коштів, виділених на відновлення донбаських шкіл. Ключові думки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мільярд сто мільйонів гривень одразу виділили на ремонт тридцяти шкіл. Навіть на ті, які великого ремонту не потребували. Мільярд гривень так поспішали засвоїти, що зробили неякісні проекти... і паралізували роботу шкіл.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виконавці робіт кажуть — усі роботі робили за технічним регламентом. Утім, батьки і вчителі упевнені — порушення технології були, усе бачили на власні очі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За результатами цього так званого ремонту Краматорська прокуратура навіть почала кримінальне провадження. Але гроші давав міжнародна ораганізація, Північна екологічна фінансова корпорація NEFCO, яка до виконавців претензій не має. Виходить і постраждалої сторони немає.&#xA;Так відбудова Донецької області стає не просто дорогим задоволенням, а дедалі більше нагадує чорну діру, яка поглинає будь-які суми, що туди потрапляють.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зацікавила назва, та у самій статті жодного пояснення не надано. За СУМ, слово тирса має 2 значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ТИРСА 1, и, жін. Дрібні частинки деревини, що осипаються під час різання її пилкою.&#xA;ТИРСА 2, и, жін. (Stipa capillata, L.). Трав'яниста степова рослина родини злакових з вузьким листям і квітками, зібраними в пухнасту волоть; ковила волосиста.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У фразеологічному словнику знайшла лише вираз &amp;quot;тирса сиплеться&amp;quot; на означення когось дуже літнього.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То як же розуміти образну назву статті?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-12T10:43:10.283" Title="Від чого буває тирса" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3224" PostTypeId="2" ParentId="3221" CreationDate="2018-03-12T10:21:19.997" Score="0" Body="&lt;p&gt;Замість &lt;em&gt;лицьового боку&lt;/em&gt; можна вживати &lt;em&gt;спереду&lt;/em&gt;. Тоді для позначення двох бокових сторін, можна вживати &lt;em&gt;зліва&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;справа&lt;/em&gt;, якщо ж треба вказати на обидва боки, то &lt;em&gt;збоку&lt;/em&gt;. Наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Спереду екран, а з (обох) боків кнопки керування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-03-12T10:21:19.997" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3225" PostTypeId="2" ParentId="3223" CreationDate="2018-03-12T10:28:39.057" Score="5" Body="&lt;p&gt;Тирса -  це те, що залишається після пиляння чогось. Відповідно, у назві статті йдеться про залишки &lt;em&gt;попиляних&lt;/em&gt;* мільярдів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;* - від рос. &quot;распил&quot; - розкрадання коштів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="767" LastActivityDate="2018-03-12T10:28:39.057" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3226" PostTypeId="2" ParentId="3222" CreationDate="2018-03-12T10:34:31.407" Score="3" Body="&lt;h1&gt;За позицію Курило&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я припускаю, що Олена Курило виходить з етимології і побудови слова «необхідно». Мовляв, «той, що його &lt;strong&gt;неможливо&lt;/strong&gt; обійти» (чи то «без якого не можна обійтись»?). Відповідно, «необхідно» видається &lt;strong&gt;більш жорстким (квазі)синонімом&lt;/strong&gt; до слова «потрібно», а не просто синонімом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо навмисне тримати в голові буквальну інтерпретацію, то особисто для мене:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«необхідно зробити» звучить якось дивно (і крім того не завжди відповідає суті: часто цим словосполученням позначають просто те, що &lt;em&gt;було вирішено зробити&lt;/em&gt;, незалежно від того, чи &lt;em&gt;є альтернативні шляхи можливими&lt;/em&gt;) — «потрібно/треба зробити» звучить зрозуміліше;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«нема необхідності» (окрім викривлення буквального значення слова) ще й місить непотрібний повтор «не… не…».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І «Словник української мови» в 11 томах перші значення слів подає так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/neobkhidnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НЕОБХІ́ДНИЙ&lt;/a&gt;, а, е. 1. Без якого неможливо обійтися; &lt;strong&gt;конче&lt;/strong&gt; потрібний. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/neobkhidno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НЕОБХІ́ДНО&lt;/a&gt;, присудк[ове] сл[ово]. &lt;strong&gt;Конче&lt;/strong&gt; потрібно… &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Проти позиції Курило&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але я не можу сказати, що Олена Курило на 100% права. Адже значення слів часто змінюються, зокрема іноді всупереч етимології (іноді навіть трапляється обернення значення на протилежне). І той же «Словник української мови» про слово «потрібно» продовжує далі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…конче потрібно, &lt;strong&gt;є потреба&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(просто «є потреба», без усіляких «доконечна»/«крайня»/«сильна» — і це в тому ж першому значенні, не після цифри «2»). А стаття слова «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/neobkhidnistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;необхідність&lt;/a&gt;» не містить навіть і натяку на сильний ступінь чи непозбувність:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Потреба в чому-небудь. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;філос[офія]&lt;/em&gt;. Об'єктивний закономірний зв'язок між явищами матеріального світу, який випливає з самої природи речей, розкриває їх суттєві риси. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-12T10:34:31.407" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3227" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3242" CreationDate="2018-03-12T10:36:51.757" Score="3" ViewCount="18154" Body="&lt;p&gt;Любі друзі, допоможіть, будь ласка, з’ясувати причини постановки тире у складному безсполучниковому реченні:  &lt;strong&gt;Дивлюсь у воду — місяць у воді сміється. (О. Довженко.)&lt;/strong&gt;&#xA;Прочитала у &lt;a href=&quot;http://shkolyar.in.ua/syntaksys-skldnogo-rechennya/bezpoluchnykove&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; про написання розділових знаків у БСР, що знаки ставляться відповідно до інтонації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тире ставиться між частинами безсполучникового речення, якщо: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зміст частини складного речення &lt;strong&gt;протиставляється або зіставляється, порівнюється (можна підставити а, але, мов...)&lt;/strong&gt;: Мало прожити життя — треба життя зрозуміть.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Друга частина речення виражає &lt;strong&gt;наслідок, несподіваний результат, висновок&lt;/strong&gt; з того, про що говорилося в першій частині речення: На годину спізнишся — за рік не доженеш.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У першій частині вказується на &lt;strong&gt;умову&lt;/strong&gt;, за якої відбувається дія в другій частині: Защебече соловейко в лузі на калині — заспіває козаченько, ходя по долині.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Відбувається &lt;strong&gt;швидка зміна подій&lt;/strong&gt;: Виглянуло сонце — озеро вмить проясніло, радісно посміхнулось до неба. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Жоден із перелічених варіантів, я вважаю, не відповідає інтонації мого речення. Але у правилі про двокрапку є відповідний пункт:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Двокрапка ставиться, якщо друга частина складного речення &lt;strong&gt;розкриває, пояснює або доповнює зміст першої частини (між частинами речення можна поставити слова а саме, що; і побачив; і почув, що)&lt;/strong&gt;. Знаю: з попелу сходять квіти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як пояснити таку невідповідність інтонації написанню? Може, я ще не враховую іншого варіанту?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastActivityDate="2018-03-13T00:49:21.283" Title="Складні випадки постановки тире у безсполучниковому складному реченні" Tags="|пунктуація|синтаксис|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3228" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3365" CreationDate="2018-03-12T11:01:41.670" Score="7" ViewCount="73906" Body="&lt;p&gt;На який склад правильно зробити наголос у слові &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pomylka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;помилка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? &#xA;Згідно зі статтею &lt;a href=&quot;http://www.interklasa.pl/portal/dokumenty/ridna_mowa_uk/index.php?page=rm35_04&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Норми наголошування»&lt;/a&gt; Світлани Лахвич у № 35 журналу «Рідна мова»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українській мові є правила акцентуації, які поширюються на певні групи слів: &amp;lt;…&gt; відіменникові та віддієслівні іменники з префіксами &lt;em&gt;ви-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;від-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;за-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;на-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;над-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;об-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пере-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;під-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;по-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;при-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;про-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;роз-&lt;/em&gt;, мають наголос здебільшого на префіксах (&lt;em&gt;за́хід&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ро́зстріл&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;за́тишок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пере́біг&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;при́повідка&lt;/em&gt; тощо); винятки &lt;em&gt;розгро́м&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зачи́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;набі́р&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто начебто наголос у слові &lt;em&gt;помилка&lt;/em&gt; має падати на перший склад. Але з іншого:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;До особливостей наголошування слів української мови належать: &amp;lt;…&gt; подвійне наголошування слів (&lt;em&gt;за́вжди́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;по́ми́лка&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як розрізнити ці два варіанти наголосів? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-12T21:13:54.530" LastActivityDate="2022-04-16T21:18:17.020" Title="&quot;Помилка&quot;. На який склад робити наголос?" Tags="|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3229" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3232" CreationDate="2018-03-12T12:01:47.920" Score="6" ViewCount="7848" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Приклад вживання.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;О, ця жінка! Ця розпусниця, негідниця, повія, профура, &lt;strong&gt;ЛЯРВА&lt;/strong&gt;, лахудра, потіпаха, чорти б її за коси микали!&quot;&lt;/em&gt; (&quot;Чотири дороги&#xA;  назустріч.&quot; Леся Романчук)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Лярва&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;...  В сучасному світі так називають поганих жінок, частіше старих. Багато режисерів експлуатують це слово в своїх фільмах на контрасті - хороша дівчина - погана дівчина.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У слов'янської міфології &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Лярва&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - злобний жіночий дух, здатний&#xA;  вселятися в тіло жінки, роблячи її розпусною.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Що ж насправді означає дане слово?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-12T15:30:36.677" Title="Значення слова &quot;лярва&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3230" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-12T12:12:19.187" Score="9" ViewCount="4423" Body="&lt;p&gt;Нещодавно спробувала перекласти з російської мови українською вираз &lt;strong&gt;«бегущая строка»&lt;/strong&gt;. &#xA;По-перше, скористалась словником-перекладачем онлайн Google   . Він видав мені переклад &lt;strong&gt;«біжучий рядок»&lt;/strong&gt;. Такий переклад мені не сподобався і я звернулась до російсько-українського словника. Получила ще один переклад &lt;strong&gt;«текст із прокруткою»&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розуміючи, що це стійке словосполучення, складне для перекладу, прочитала &lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-yak-pravylno-skazaty-ukrayinskoyu-deyaki-movni-klishe/#ixzz59VzHOTkp&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;статтю про культуру мовлення&lt;/a&gt;. Автор статті рекомендує використовувати вираз &lt;strong&gt;рухомий рядок&lt;/strong&gt;. Наводить приклад вживання його у реченні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Під час перегляду випуску новин я не маю звички читати &lt;strong&gt;рухомий рядок&lt;/strong&gt;: він відволікає мене від сприйняття основної інформації.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Допоможіть, любі друзі, вибрати правильний варіант.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-12T12:58:02.383" LastActivityDate="2021-12-22T14:00:16.443" Title="Переклад українською мовою словосполучення «бегущая строка»" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3231" PostTypeId="2" ParentId="3218" CreationDate="2018-03-12T12:57:34.360" Score="3" Body="&lt;p&gt;«Словник труднощів української мови» (1989, під ред. Єрмоленко С.Я.) &lt;a href=&quot;http://bookre.org/reader?file=1341527&amp;amp;pg=237&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пише наступне&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПО́КРИШКА — ПОКРИ́ШКА.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Розрізняються значенням.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;По́кришка&lt;/strong&gt;, -и, &lt;em&gt;дав.&lt;/em&gt; -шці, &lt;em&gt;род. мн.&lt;/em&gt; -шок. Предмет, яким накривається що-небудь зверху; кришка. &lt;em&gt;Мама накрила горщик покришкою.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Покри́шка&lt;/strong&gt;, -и, &lt;em&gt;дав&lt;/em&gt;. -шці, &lt;em&gt;род. мн.&lt;/em&gt; -шок. Футляр із товстої гуми, який надівається на камеру автомашини, велосипеда та ін. для захисту від пошкодження. &lt;em&gt;Покришка на колеса.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У «Словнику-довіднику з культури української мови» тих самих авторів, та вже 2006 року, ця стаття повторюється слово-в-слово. СУМ-11 &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokryshka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дає це слово&lt;/a&gt; з наголосом на першому складі в обох значеннях, це том 7, виданий у 1975 році.&lt;br&gt;&#xA;Як бачимо, новіші джерела розрізняють два значення наголосом. Як на мене, росіянський вплив досить імовірний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-03-12T12:57:34.360" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3232" PostTypeId="2" ParentId="3229" CreationDate="2018-03-12T13:29:50.247" Score="7" Body="&lt;p&gt;Коротко кажучи, це слово запозичено з латини, скоріш за все через польську. Латинське &lt;em&gt;larva&lt;/em&gt; «злий дух; привид, скелет; маска» пов'язане з &lt;em&gt;lar&lt;/em&gt; «добрий дух, що охороняє», &lt;em&gt;Lares&lt;/em&gt; «боги, душі померлих, що охороняють домашнє вогнище». Порівняйте англійське &lt;em&gt;larva&lt;/em&gt;, яке теж запозичене з латини, від того самого слова, та означає «личинка комахи».&lt;br&gt;&#xA;Зверніть увагу, що наше «личинка» походить від «личина», яке означає «маска», тобто наче і лице, та одночасно й не лице.&lt;br&gt;&#xA;«Етимологічний словник української мови» в 7 томах &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk_tom3.djvu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;у томі 3&lt;/a&gt; (1989) на сторінці 342 пише про походження слова «лярва» наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/4mDq6.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/4mDq6.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-03-12T13:29:50.247" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3233" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3235" CreationDate="2018-03-12T14:08:40.193" Score="2" ViewCount="3062" Body="&lt;p&gt;Підкажіть, будь ласка, значення слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;незаангажований&quot;.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;У наших предків, &lt;strong&gt;незаангажованих&lt;/strong&gt; сміттям мозку.....&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словниках значення даного прикметника не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-12T14:26:16.997" Title="Значення слова &quot;незаангажований&quot;?" Tags="|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3234" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-12T14:26:11.513" Score="6" ViewCount="7871" Body="&lt;p&gt;В Академічному тлумачному словнику зустрічаю вислів &quot;постійно діюча&quot;, але в інших джерелах вказано, що вживати необхідно просто слово &quot;постійна&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rada&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;*Всесвітня Рада Миру див. мир 1; Рада Безпеки ООН — основний &lt;em&gt;постійно діючий&lt;/em&gt; орган ООН, на який покладено головну відповідальність за підтримання міжнародного миру й безпеки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53396/26485.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замість діючий у таких словосполученнях, як діючий прем’єр, діючий правопис, діюча програма, діюче законодавство, тепер у літературній мові вживають чинний прем’єр, чинний правопис, чинна програма, чинне законодавство. &#xA;  Невже обов’язково дослівно перекладати російською &lt;em&gt;постоянно действующая&lt;/em&gt; выставка? По-українськи достатньо сказати або написати постійна виставка. &#xA;  У значенні “вагомий”, “ефективний”, “результативний” найчастіше виступає слово дійовий. “З турботи про рідних, про найближчих людей і починається дійова доброта людська”; дійовий вплив, дійовий засіб, дійове виховання, дійове знаряддя тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1477" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T00:04:54.570" LastActivityDate="2018-03-25T08:32:25.773" Title="Чи можна вживати словосполучення &quot;постійно діючий&quot;?" Tags="|росіянізм|розмовна-українська|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3235" PostTypeId="2" ParentId="3233" CreationDate="2018-03-12T14:26:16.997" Score="3" Body="&lt;p&gt;«Політологія: словник понять і термінів» (Рябов С. Г., К., 2001) має статтю &lt;a href=&quot;http://subject.com.ua/political/dict/571.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Заангажованість політична»&lt;/a&gt;, з якої можна зробити висновки про сучасне вживання цього слова, на відміну від старих значень дієслова «ангажувати» – «запрошувати на танець, наймати на роботу в театрі». Стаття наступна:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Заангажованість політична&lt;/strong&gt; (від фр. engager — наймати, запрошувати) — змушеність представника неполітичної сфери (науки, мистецтва, освіти тощо) діяти в руслі певної ідеологічної доктрини, політичного курсу або навіть обслуговувати суто партійні цілі й інтереси. Взагалі поняття &quot;ангажемент&quot; означає контракт, укладений з артистом або театральною трупою про здійснення вистав на певних умовах і у визначені строки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-03-12T14:26:16.997" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3236" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-12T15:09:58.390" Score="9" ViewCount="6584" Body="&lt;p&gt;Все частіше в ЗМІ зустрічається слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;авіатроща&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, коли повідомляють про авіаційну катастрофу. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://ukrskor.info/?text=%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику скорочень української мови&lt;/a&gt; для словосполучення &lt;em&gt;&quot;авіаційна катастрофа&quot;&lt;/em&gt; присутнє слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;авіакатастрофа&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідки взялося &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;авіатроща&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? Яке має походження дане слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-10-14T13:51:37.240" Title="Чи є правильним вживати слово &quot;авіатроща&quot;?" Tags="|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3237" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3238" CreationDate="2018-03-12T15:21:06.437" Score="2" ViewCount="66" Body="&lt;p&gt;У &quot;Польових дослідженнях з українського сексу&quot; О. Забужко є речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— вона, котру млостi змагали на вид &lt;strong&gt;зачустраних&lt;/strong&gt; рiдних алкашiв у&#xA;  проплiшинах залишкової генiальности (кому цiкаво, ось адреси: &quot;Еней&quot; у&#xA;  Києвi, &quot;Червона калина&quot; у Львовi, вхiд вiльний, годувати, а надто ж&#xA;  поїти тварин не то дозволяється, а й заохочується), —&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачні словники у 11 томах, словник Грінченка, російсько-українські словники не знаходять цього слова. Що воно значить?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-12T15:26:22.140" Title="&quot;Зачустраний&quot;. Що це за слово?" Tags="|вживання-слів|невідоме-слово|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3238" PostTypeId="2" ParentId="3237" CreationDate="2018-03-12T15:26:22.140" Score="3" Body="&lt;p&gt;Відповідь на питання знаходимо через слово &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%87%D1%83%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;чустрати&quot; у словнику Грінченка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЧУСТРАТИ, -аю, -аєш, недок., перех., діал. Чухрати (у 1 знач.). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ЧУХРАТИ, -аю, -аєш, недок. 1. перех. Обламувати, обрубувати гілля на&#xA;  дереві, стовбурі; очищати від листя, кори. 2. перех. Чесати, очищати&#xA;  вовну від домішок, сміття. 3. перех., розм. Завдавати ударів&#xA;  кому-небудь, сильно бити, шмагати кого-небудь; дубасити, періщити. 4.&#xA;  перен. Різко вичитувати, лаяти, докоряючи за кого-, що-небудь. 5.&#xA;  неперех., розм. Енергійно рухатися, бігти, їхати, поспішаючи&#xA;  куди-небудь. // Тікати від кого-небудь. 6. Швидко поширюватися,&#xA;  охоплюючи щось, знищуючи його (про вогонь, полум'я).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І через &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Pivtorak_Hryhorii/Etymolohichnyi_slovnyk_ukrainskoi_movy_T_2_D_Koptsi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимолоґічний словник української мови:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[&lt;strong&gt;зачустритися&lt;/strong&gt;] „захиріти, споганіти”, [зачустратися] „тс.”; неясне;&#xA;  можливо, похідне від [чустрити] „бити, сікти”, зближеного з чухатися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &quot;зачустраний&quot; - це &quot;захирілий&quot;, &quot;споганілий&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-12T15:26:22.140" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3239" PostTypeId="2" ParentId="136" CreationDate="2018-03-12T15:28:18.750" Score="3" Body="&lt;p&gt;Лист&lt;b&gt;о́&lt;/b&gt;пад кажуть на Галичині, скоріше за все з розмовного галицького діалекту цей варіант наголошування й прийшов. Вплив галицького діалекту на совєцький літературний варіант мови (створений Олесем Гончаром) не має дивувати, бо саме в цьому регіоні українська існує як робоча мова в усіх сферах життя, зокрема Львів єдине в світі велике місто, де наша мова домінує.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Позаяк саме наголошення &quot;лист&lt;b&gt;о́&lt;/b&gt;пад&quot; закріпилося в мовленні на центральному ТБ й серед перших осіб держави (політиків як то колишній Президент Ющенко), то мусимо визнати такий варіант нормативним. Ясна річ, що такої норми в словниках совєцької епохи не знайти, бо такий вжиток закріпився в публічному мовленні лише останні роки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-13T13:11:54.347" LastActivityDate="2018-03-13T13:11:54.347" CommentCount="16" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3241" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-12T15:46:13.597" Score="1" ViewCount="70" Body="&lt;p&gt;&quot;Сукня трапецієподібного силуету&quot; чи &quot;сукня трапецієвидного силуету&quot;?&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/FQX7m.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/FQX7m.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словнику вказано, що це одне і теж. Обидва словосполучення можна використовувати?&#xA;&quot;Свободный трапециевидный крой&quot;&#xA;&quot;Вільний трапецієподібний крій&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1479" LastEditorUserId="1479" LastEditDate="2018-03-12T17:09:31.587" LastActivityDate="2018-07-01T10:51:35.997" Title="Як правильніше вживати?" Tags="|переклад|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3242" PostTypeId="2" ParentId="3227" CreationDate="2018-03-12T16:05:37.417" Score="2" Body="&lt;p&gt;Насправді, ви практично відповіли на запитання.&lt;br&gt;&#xA;Це речення цілком підпадає під п.2, а саме, &lt;strong&gt;причинно-наслідковий звʼязок між частинами складного речення&lt;/strong&gt;. Просто на перший погляд не зовсім очевидно, яким чином друга частина є &lt;strong&gt;наслідком&lt;/strong&gt; із першої. Здавалося б, &lt;em&gt;місяць сміється&lt;/em&gt; не може бути наслідком того, що &lt;em&gt;дивлюся у воду&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але все стає на свої місця, якщо вставити логічну ланку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Дивлюсь у воду — &lt;strong&gt;і бачу, що&lt;/strong&gt; місяць у воді сміється.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно ж правила використання двокрапки, на практиці можна вважати двокрапку як &lt;em&gt;обернений&lt;/em&gt; знак до тире. Тобто, якщо маємо &lt;code&gt;A ⇒ B&lt;/code&gt; (Причина — Наслідок), то &lt;code&gt;B ⇐ A&lt;/code&gt; (Наслідок: Причина).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Від себе зауважу, що смислові відтінки іноді бува важко розрізнити. Особисто для мене, хорошою практикою несподівано стало читання японської поезії в українському перекладі. Наприклад &lt;a href=&quot;http://maysterni.com/publication.php?id=10475&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Мацуо Басьо&lt;/strong&gt; у перекладі Миколи Лукаша&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Пущу коня вбрід —&lt;br&gt;&#xA;  полегесеньку впишусь&lt;br&gt;&#xA;  в літній краєвид.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут просто причина і наслідок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Цілував би — жаль:&lt;br&gt;&#xA;  од моїх пекучих сліз&lt;br&gt;&#xA;  іней піде в тань...&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут складніше: тире є замінником до пропущеного слова, якщо я вірно розумію (моʼ, варто почитати оригінал), а двокрапка поєднує наслідок &lt;em&gt;жаль&lt;/em&gt; і причину (2-3 рядки).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Мандрівник — і все:&lt;br&gt;&#xA;  це тепер моє ім'я.&lt;br&gt;&#xA;  Йде осінній дощ.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут, &lt;em&gt;мандрівник&lt;/em&gt; — причина, &lt;em&gt;і все&lt;/em&gt; — наслідок, другий рядок — уточнення наслідку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-13T00:49:21.283" LastActivityDate="2018-03-13T00:49:21.283" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3243" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3248" CreationDate="2018-03-12T16:05:59.703" Score="7" ViewCount="2855" Body="&lt;p&gt;В Академічному словнику вказано, що правильно - парфюмерія, то чому ж твір Зюскінда називається &amp;quot;ПарфУмер&amp;quot;, а не &amp;quot;ПарфЮмер&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfjumerija&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;ПАРФЮМЕ́РІЯ&lt;/em&gt;, ї, жін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;збірн. Косметичні вироби (духи, одеколон і т. ін.), звичайно ароматичні. Вона наповнила кімнату м'якістю хутра й різким запахом парфюмерії (Любомир Дмитерко, Розлука, 1957, 18).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%96%D0%BA_%D0%97%D1%8E%D1%81%D0%BA%D1%96%D0%BD%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Екранізація творів у кіно&#xA;&lt;em&gt;Парфумер&lt;/em&gt; — IMDb: «Perfume: The Story of a Murderer», 2006&#xA;Твори&#xA;&lt;em&gt;Парфуми&lt;/em&gt; (Das Parfum — нім. Дух, Запах, Аромат)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1477" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T23:57:39.937" Title="&quot;Парфумер&quot; чи &quot;парфюмер&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|калька|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3244" PostTypeId="2" ParentId="612" CreationDate="2018-03-12T16:15:30.793" Score="1" Body="&lt;p&gt;В університеті в нас був предмет &quot;Нарисна геометрія&quot; (НТУУ &quot;КПІ&quot;), тому думаю, що цей варіант правильний&#xA;Ось посилання на наші підручники:&#xA; 1. Хмеленко О.С. Нарисна геометрія;&#xA; 2. Нарисна геометрія. Інженерна та комп’ютерна графіка - Василий&#xA;    Макаров, Валентина Шевченко.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1471" LastEditorUserId="1471" LastEditDate="2018-03-12T20:45:10.627" LastActivityDate="2018-03-12T20:45:10.627" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3245" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-12T16:27:22.640" Score="-2" ViewCount="388" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/xO0X6.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/xO0X6.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перекладаю як &quot;вшитий пояс&quot;. Як думаєте?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1479" LastActivityDate="2018-03-13T00:59:28.960" Title="Як правильно перекласти з російкої &quot;втачной пояс&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3246" PostTypeId="2" ParentId="3245" CreationDate="2018-03-12T17:30:43.427" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я доволі погано знаюся на швацькій термінології. Але на основі оцих визначень російських слів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//dic.academic.ru/dic.nsf/efremova/149986&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Втачно́й&lt;/a&gt; (прил.) — вшитый посредством втачивания (Толковый словарь Ефремовой. Т. Ф. Ефремова. 2000).&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//fashion.academic.ru/461&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Втачивание деталей одежды&lt;/a&gt; — стандартизированный технологический термин, обозначающий ниточное соединение деталей по овальному контуру (например, втачивание рукавов в проймы, втачивание воротника) (Терминологический словарь одежды. Орленко Л. В., 1996).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— і оцих перекладів російських слів (у словнику The Russian-Ukrainian Dictionary на сайті ABBYY Lingvo Live):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/ru-uk/%D0%B2%D1%82%D0%B0%D1%87%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вта́чивание&lt;/a&gt; — ушива́ння.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/ru-uk/%D0%B2%D1%82%D0%B0%D1%87%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вта́чивать&lt;/a&gt; &lt;em&gt;спец.&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;несов.&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;сов.&lt;/em&gt; - втача́ть — ушива́ти, уши́ти и &lt;em&gt;мног.&lt;/em&gt; повшива́ти.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— можу запропонувати такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Вшивни́й по́яс&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 20 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17106&amp;amp;page=573&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВШИВНИ́Й (УШИВНИ́Й)&lt;/a&gt;, а́, е́. Який вшивається в що-небудь. &lt;em&gt;Модними у цьому сезоні будуть жіночі сукні з вшивними рукавами, облямованими хутром&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;По́яс-вши́вка&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 20 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17105&amp;amp;page=573&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВШИ́ВКА (УШИ́ВКА)&lt;/a&gt;, и, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;. Те, що вшите; вставка. &lt;em&gt;Коли стих бій.., на рейках знайшли серед трупів двох, одягнутих у піджачки з плисовими вшивками на рукавах, якими німці мітили полонених&lt;/em&gt; (П. Панч); &lt;em&gt;Виробники офіційних сувенірів дуже серйозно ставляться до захисту продукції від підробок. Так, кожен такий предмет матиме на собі своєрідну “акцизну марку” – голографічний знак захисту, а футболки і кепки – спеціальну вшивку з логотипом конкурсу&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Вши́тий по́яс&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 20 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17113&amp;amp;page=574&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВШИ́ТИЙ¹ (УШИ́ТИЙ)&lt;/a&gt;, а, е. Дієпр. пас. до вши́ти¹. &lt;em&gt;На погонах, вшитих у плечі фуфайки, товстим шаром осіла сіра пилюка&lt;/em&gt; (О. Гончар); &amp;lt;…&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17101&amp;amp;page=573&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВШИВА́ТИ¹ (УШИВА́ТИ)&lt;/a&gt;, а́ю, а́єш, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, ВШИ́ТИ (УШИ́ТИ), вши́ю, вши́єш, &lt;em&gt;док.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;що, у що&lt;/em&gt;. Зашивати що-небудь у середину чогось; пришивати, вставляючи в що-небудь. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Недоліком цього варіанту є те, що це пасивний дієприкметник минулого часу доконаного дієслова, тобто позначає пояс, уже вшитий (а не готовий для вшивання абощо).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Іще додатково знайшов такі цікаві переклади російського дієслова «вта́чивать»/«втача́ть»: &lt;em&gt;вштуко́вувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вштукува́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;приштуко́вувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;приштукува́ти&lt;/em&gt; («Російсько-український академічний словник» А. Кримського та С. Єфремова 1924—1933 років і «Словарь росийсько-український» М. Уманця і А. Спілки 1893–1898 років на &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D1%82%D0%B0%D1%87%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=rusb&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;R2U&lt;/a&gt;) — але не знаю, як створити з них прикметник/дієприкметник.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-13T00:59:28.960" LastActivityDate="2018-03-13T00:59:28.960" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3247" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3252" CreationDate="2018-03-12T17:33:01.760" Score="3" ViewCount="4747" Body="&lt;p&gt;Виникло питання щодо фразеологізму &quot;курити фіміам&quot;. Чи можна його вважати фразеологічним зрощенням чи це фразеологічна єдність?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значення пояснюється як &quot;облесливо звеличувати, вихваляти когось&quot;. Фіміам - це іншими словами ладан. Таким чином виокремити значення кожного елемента можливо, тобто це єдність, але ж загальне значення не має нічого спільного із значенням елементів, тоді це зрощення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1480" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-12T18:29:49.613" LastActivityDate="2018-03-12T20:57:59.700" Title="Фразеологізм &quot;курити фіміам&quot;" Tags="|фразеологізми|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3248" PostTypeId="2" ParentId="3243" CreationDate="2018-03-12T18:07:06.623" Score="4" Body="&lt;p&gt;За сучасним правописом (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90p6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Правопис», 2015, § 90.6&lt;/a&gt;) має бути через «-у-»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У словах, запозичених із французької мови, після шиплячих &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ш&lt;/em&gt; пишеться відповідно до французького &lt;em&gt;u&lt;/em&gt; українське &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;ю&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;брошу́ра&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;журі́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;парашу́т&lt;/em&gt;; також у словах &lt;em&gt;парфу́ми&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;парфуме́рія&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найімовірніше, написання «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfjumer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парфю́мер&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfjumerija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;-ія&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfjumernyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;-ний&lt;/a&gt;» зі «Словника української мови» в 11 томах 1970-х років відповідало старішому правипису. Іноді в електроних версіях цього словника пишуть щось на зразок «це написання застаріле, за сучасним правописом мало б бути так-то», але навряд чи вони роблять це для кожного слова (в них навіть нові одруки порівняно з паперовою версією іноді трапляються). Взагалі, у тому словнику дивна картина: «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfumy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парфу́ми&lt;/a&gt;» — «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfumyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парфу́мити&lt;/a&gt;» — «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfumnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парфу́мний&lt;/a&gt;», але «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfjumer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парфюме́р&lt;/a&gt;» — «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfjumerija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парфюме́рія&lt;/a&gt;» — «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfjumernyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парфюме́рний&lt;/a&gt;» — «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parfjumernyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парфюме́рник&lt;/a&gt;» (мабуть, тоді писали «-у-» в цьому випадку лише під наголосом).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сучасний орфографічний словник &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; 2008 року містить здебільшого варіанти на «-у-» (хіба що «парфуме́рник»/«парфюме́рник» у двох варіантах, але це може бути й одрук; а «парфуме́р» лише з «-у-»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Великий тлумачний словник сучасної української мови» В. Бусела 2000-х років (опублікований зокрема &lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BF%D0%B0%D1%80%D1%84%D1%8E%D0%BC%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;як «The Comprehensive Dictionary of the Ukrainian Language» на сайті «ABBYY Lingvo Live»&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/935149.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на сайті «Словопедія»&lt;/a&gt;) теж пише через «-у-».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 20 томах 2010-х років ще не видав тому на «п-», але містить «парфумерн-» через «-у-» (на відміну від старого в 11 томах, який мав через «-ю-») в цитатах до інших статей:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6594&amp;amp;page=241&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВАНІ́ЛЬ&lt;/a&gt; &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;Ваніль використовується у харчовій, парфумерній та фармацевтичній промисловості&lt;/em&gt; (із журн.)&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=27089&amp;amp;page=918&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЖИРОПІ́Т&lt;/a&gt; &amp;lt;…&gt;  &lt;em&gt;Складникі [sic] жиропоту являють собою досить цінну сировину, яка широко використовується в парфумерній та медичній промисловостях&lt;/em&gt; (з наук.-попул. літ.).&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?page=915&amp;amp;wordid=174912&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЖОНКІ́ЛЬ&lt;/a&gt; &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;Тонкий аромат жонкілі надає шарму будь-якій парфумерній композиції&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-12T20:24:02.907" LastActivityDate="2018-03-12T20:24:02.907" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3249" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3362" CreationDate="2018-03-12T18:30:34.337" Score="2" ViewCount="38" Body="&lt;p&gt;В українській мові є чудові іменники на позначення місця виробу чи продажу певних продуктів: кав'ярня, книгарня, друкарня, цукроварня, броварня тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine21-26.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті О. І. НЕЧИТАЙЛО&lt;/a&gt; зазначається, що поширюється тенденція заміняти ці назви на описові чи запозичені: книжковий магазин, цукровий завод, типографія. Чи використовують ще назви ливарня, гамарня, миловарня, цегельня, чи вони вважаються застарілими?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-18T12:20:56.237" LastActivityDate="2018-03-18T19:17:30.433" Title="Щодо цукроварні, книгарні, ливарні" Tags="|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3250" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3261" CreationDate="2018-03-12T18:44:01.633" Score="3" ViewCount="1411" Body="&lt;p&gt;Чи можна вважати іменники &lt;strong&gt;складність&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;трудність&lt;/strong&gt; повними синонімами? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Академічний тлумачний словник пояснює &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skladnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;складний&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;важкий для розуміння, вирішення, здійснення&lt;/em&gt;, а &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trudnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;трудний&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;який вимагає багато праці, великих зусиль, напруження для виконання, здійснення, подолання, опанування, втілення й т. ін.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як тоді краще сказати: це завдання викликало &lt;em&gt;складність&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;трудність&lt;/em&gt; у виконанні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1480" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-12T23:58:42.370" LastActivityDate="2018-03-13T00:37:31.510" Title="Складність — трудність" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3251" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3255" CreationDate="2018-03-12T18:54:05.570" Score="3" ViewCount="73" Body="&lt;p&gt;Що саме означає слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ливарі&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в  поезії Василя Стуса? Невже це  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lyvar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ливар&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, робітник, який відливає металеві вироби?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загусає далеч вечорова,&lt;br&gt;&#xA;граціозні &lt;strong&gt;ливарі&lt;/strong&gt; мовчать.&lt;br&gt;&#xA;Спить долина, зморена діброва,&lt;br&gt;&#xA;а над ставом лебеді ячать.&lt;br&gt;&#xA;А над полем висипали зорі.&lt;br&gt;&#xA;А над небом зупинився Бог.&lt;br&gt;&#xA;А над Богом править серце хоре,&lt;br&gt;&#xA;окрутенств шукаючи на двох.&lt;br&gt;&#xA;Спить діброва. Спить земля велика,&lt;br&gt;&#xA;всесвіт спить. Мовчання — як зоря,&lt;br&gt;&#xA;і знесла правицю яснолика&lt;br&gt;&#xA;Доля, не віщуючи добра.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:25:36.570" LastActivityDate="2018-03-17T06:25:36.570" Title="Чи це і справді людина, ливар, що відливає металеві вироби?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3252" PostTypeId="2" ParentId="3247" CreationDate="2018-03-12T19:38:57.347" Score="4" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1016031648103/dokumentoznavstvo/klasifikatsiya_frazeologizmiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;класифікацією&lt;/a&gt; Шарля Баллі, цей фразеологізм однозначно належить до фразеологічних єдностей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фразеологічні єдності — семантично неподільні фразеологічні одиниці, цілісне значення яких умотивоване значенням їх компонентів. Значення фразеологічної єдності виникає внаслідок узагальненого переносного значення вільного словосполучення. Це результат образного метафоричного переосмислення словосполучення. Як приклади можна навести такі фразеологічні єдності: &lt;em&gt;зробити з мухи слона&lt;/em&gt; &amp;quot;перебільшити щось&amp;quot;, &lt;em&gt;мілко плавати&lt;/em&gt; &amp;quot;не мати достатніх здібностей, сил, знань для певної справи; погано розумітися на чомусь&amp;quot;, &lt;em&gt;прикусити язика&lt;/em&gt; &amp;quot;замовчати&amp;quot;, &lt;em&gt;тримати камінь за пазухою&lt;/em&gt; &amp;quot;приховувати ненависть до кого-небудь; готувати помсту&amp;quot;, &lt;em&gt;гнути спину&lt;/em&gt; &amp;quot;важко працювати&amp;quot;, &lt;em&gt;плисти за течією&lt;/em&gt; &amp;quot;пасивно підкорятися обставинам&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, для фразеологічних єдностей характерна семантична двоплановість. В окремо взятих ізольованих від контексту таких зворотах не можна однозначно встановити їх семантику, бо такі словосполучення можуть уживатися як вільні у прямому значенні і як фразеологічні в переносному, тобто вони е омонімічними. Наприклад: &lt;em&gt;Стоматолог закінчив примірку і поклав зуби на полицю. Гроші вичерпались, і йому довелося на деякий час покласти зуби на полицю; Плисти за течією ріки значно легше, ніж проти течії. Він усе своє життя плив за течією, ніколи не чинив спротиву. Дівчина намилила голову, а потім змила її теплою водою. На зборах йому добре намилили голову.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сьогодні вираз &lt;em&gt;курити фіміам&lt;/em&gt; може бути буквальним: у багатьох релігіях світу це актуальна церемонія. Але переносне значення маємо наведене вами. Отже, справа - за контекстом, може, це зовсім не фразеологізм.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-12T20:57:59.700" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3253" PostTypeId="2" ParentId="3243" CreationDate="2018-03-12T19:40:20.720" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Доповнє проблематіку &lt;a href=&quot;/a/3248/585&quot;&gt;відповідї&lt;/a&gt; пана &lt;a href=&quot;/users/4/sasha&quot;&gt;@Sasha&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для порівняння правопис 1928&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/244&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 67&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Французьке &lt;em&gt;u&lt;/em&gt; та німецьке &lt;em&gt;ü&lt;/em&gt; передаємо через &lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;: &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D0%91%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%B2%27%D1%8E%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Бельв&lt;strong&gt;ю́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D0%B1%27%D1%8E%D1%80%D0%BE%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;б&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;ро́&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;б&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;дже́т&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;б&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;ст&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вестиб&lt;b&gt;ю́&lt;/b&gt;ль&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;/questions/2979/&quot;&gt;&lt;em&gt;ж&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;рі́&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;куп&lt;b&gt;ю́&lt;/b&gt;ра&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мен&lt;strong&gt;ю́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нокт&lt;b&gt;ю́&lt;/b&gt;рн&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;н&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;а́нс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;уверт&lt;b&gt;ю́&lt;/b&gt;ра&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D1%83%D0%BB%D1%8C_%D0%92%D0%B5%D1%80%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Ж&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;ль Верн&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;б&lt;b&gt;ю́&lt;/b&gt;рґер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Д&lt;b&gt;ю́&lt;/b&gt;рінґ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Д&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;ссельдорф&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Л&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;бек&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;М&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;нцер&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D1%8C%D1%84%D1%80%D0%B5%D0%B4_%D0%A8%D1%8E%D1%86&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Ш&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;ц&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Панї запитувачка може помітити тут декілька „складних“ слів. &lt;strong&gt;Основна причина:&lt;/strong&gt; не дуже питомі помʼякшення, особливо для &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;, який не має парного дзвінкого звуку, а наближений &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; не охочий до помʼякшення. Хоч инколи таки: трохи помʼякшується &lt;em&gt;с&lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;ято&lt;/em&gt;; наближається до цього &lt;em&gt;збіж&lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;облич&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt;. Цьому підтверджує і наступний § про апостроф:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/245&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 68&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Апостроф у чужих словах пишеться:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Після приголосних &lt;strong&gt;б&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;п&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;м&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt; перед йотованими голосними: &lt;em&gt;мар’я́ж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;суб’є́кт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;об’є́кт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Барб’є́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Жюр’є́н де ля Ґрав’є́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;К’ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Руж’є́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Клов’є́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;В’єн&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;П’ємо́нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Б’юкенен&lt;/em&gt; і т. ін. (але не після &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt; — див. § 69).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Порівняйте з чинним:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par92&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 92. Апостроф&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Апостроф у словах іншомовного походження та похідних від них пишеться перед &lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;а)&lt;/strong&gt; після приголосних &lt;strong&gt;б&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;п&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;м&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;б’єф&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;комп’ютер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;п’єдестал&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інтерв’ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прем’єр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;торф’яний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;к’янті&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;миш’як&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кар’єра&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;П’ємонт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;П’яченца&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Рив’єра&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ак’яб&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Іх’ямас&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Барб’є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Б’єрнсон&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Б’юкенен&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Женев’єва&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ф’єзоле&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Монтеск’є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Руж’є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Фур’є&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;б)&lt;/strong&gt; після кінцевого приголосного префікса: &lt;em&gt;ад’юнкт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ад’ютант&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ін’єкція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кон’юнктура&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І відоме проблемне &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2%27%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правило девʼятки&lt;/a&gt;, де чужеслово не помʼякшується через &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; з &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T23:57:39.937" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3254" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3256" CreationDate="2018-03-12T19:56:33.267" Score="3" ViewCount="467" Body="&lt;p&gt;Як у слові &quot;зміюка&quot; виокремити суфікс суб'єктивної оцінки? Якщо корінь &lt;strong&gt;змій&lt;/strong&gt;, то виходить, що суфікс &lt;strong&gt;ук&lt;/strong&gt;, проте в одній статті натрапила на &lt;strong&gt;юк&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Суфікс -юк- має досить широку гаму негативних відтінків: назвам предметів він&#xA;  надає значення збільшення розміру, обсягу, якості (холодюка, калюка, грязюка, шаблюка,каменюка, закорюка), назвам осіб, тварин — значення зневажливості, презирства, інколи лайливого відтінку: зміюка, звірюка, свинюка, сатанюка, тварюка тощо. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1480" LastActivityDate="2018-03-12T21:48:36.847" Title="Як у слові &quot;зміюка&quot; виокремити суфікс" Tags="|словотворення|суфікси|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3255" PostTypeId="2" ParentId="3251" CreationDate="2018-03-12T20:09:13.830" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrreferat.com/chapters_book/literatura-ukrainska/slovnik-vstusa-tlumachnij-slovnik.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачному словнику Василя Стуса&lt;/a&gt; ливарі в наведеній поезії пояснюються просто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЛивAр, -я?, ч. Робітник, який відливає металеві вироби. Загусає далеч вечорова,/ граціозні ливарі мовчать.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але насмілюся припустити, що мова йде про пам'ятник ливарям, що їх доволі велика кількість стоїть в Запорізькій, Дніпровській, Донецькій областях. Один із них, у Кам'янці, що на Дніпровщині, навіть можна назвати граціозним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-12T20:09:13.830" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3256" PostTypeId="2" ParentId="3254" CreationDate="2018-03-12T20:10:23.213" Score="4" Body="&lt;p&gt;Суфікс насправді &lt;strong&gt;-ук&lt;/strong&gt;, та коли слово записане в чинному правописі, графічно виокремити цей суфікс досить складно. В таких випадках на пригоді стає практична транскрипція кирилкою, чи просто МФА:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Практична транскрипція:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[&lt;em&gt;зміj-'ук-а&lt;/em&gt;] / [&lt;em&gt;змій-'ук-а&lt;/em&gt;]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;МФА:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;/zmij-'uk-a/&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastEditorUserId="66" LastEditDate="2018-03-12T21:48:36.847" LastActivityDate="2018-03-12T21:48:36.847" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3257" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3264" CreationDate="2018-03-12T21:04:11.037" Score="3" ViewCount="55" Body="&lt;p&gt;Який із двох перекладів словосполуки &lt;strong&gt;to charge royal prices&lt;/strong&gt; є правильним, згідно з правилами української мови: &lt;em&gt;встановити королівські розцінки&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;стягнути королівську плату&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Big job, mind, a place like this. I’ll have to charge royal prices.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;to charge&lt;/strong&gt; означає &quot;стягувати, встановлювати, вимагати&quot; (у цьому контексті). Це художній переклад фільму про епоху правління королеви Вікторії в Англії і тому я більше схиляюсь до першого варіанту. Цікава Ваша думка, дякую.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1480" LastEditorUserId="1480" LastEditDate="2018-03-12T21:14:09.987" LastActivityDate="2018-03-12T23:30:00.710" Title="Переклад словосполуки" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3260" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3301" CreationDate="2018-03-12T22:42:50.993" Score="1" ViewCount="1450" Body="&lt;p&gt;Чи однакова семантика слів: біли́зна чи білизна́?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-13T20:16:07.880" LastActivityDate="2018-03-13T20:46:24.883" Title="Чи однакова семантика слів: біли́зна чи білизна́?" Tags="|значення-слів|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3261" PostTypeId="2" ParentId="3250" CreationDate="2018-03-12T23:00:28.000" Score="3" Body="&lt;h1&gt;«Викликати»?&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, мені, якщо чесно, взагалі ріже слух словосполучення «викликати складність/трудність». Як це — &lt;em&gt;викликати&lt;/em&gt; складність/трудність, звідки і навіщо їх кличуть? Мені видається не дуже вдалою калькою з російської «вызвало сложности/трудности».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 20 томах надає &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9069&amp;amp;page=321&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;такі тлумачення слова «викликати»&lt;/a&gt;, що в переказі моїми словами зводяться до:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;В прямому сенсі кликати когось (людину, тварину); або просто голосно щось вигукувати («викликати пісню»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Спонукати когось до змагання/двобою/тощо («викликаю на бій»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Спричиняти якусь реакцію («викликало втому, критику, обурення, розмову»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але складнощі/труднощі (в завданні) — це &lt;em&gt;не реакція&lt;/em&gt;. Вони (складнощі/труднощі) властиві самому завданню — або принаймні сполученню цього завдання з певним виконавцем і певними умовами. Тому на мою думку слово «викликати» тут не зовсім доречне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що може бути:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Завдання може &lt;em&gt;виявитися складним/трудним&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Або &lt;em&gt;виконання&lt;/em&gt; якогось завдання може бути &lt;em&gt;пов'язане з (певними) складнощами/труднощами&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Або &lt;em&gt;під час виконання&lt;/em&gt; якогось завдання можуть &lt;em&gt;виникнути складнощі/труднощі&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Або &lt;em&gt;проблеми/складнощі/труднощі під час виконання якогось завдання (чи сам факт призначення якогось завдання)&lt;/em&gt; можуть (може) &lt;em&gt;викликати проблеми/складнощі/труднощі у виконанні наступного (чи більш загального) завдання&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Або &lt;em&gt;умови/обставини&lt;/em&gt; можуть &lt;em&gt;викликати складнощі/труднощі при виконанні певного завдання&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тощо (але не саме завдання викликає складність/трудність у самому собі).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;NB: Словники можуть не містити всіх значень. Тож я можу помилятися (неповнота словника разом з тим фактом, що в моєму оточенні так не кажуть, могла &lt;em&gt;викликати&lt;/em&gt; в мене хибні висновки). Але мені така фраза ріже вухо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;«Складний» vs. «трудний»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Складний» і «трудний» мають різну етимологію.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«трудний» — це той, для якого треба вкласти багато труда (праці);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«складний» — це той, що складається з багатьох (чи принаймні декількох) частин.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але на практиці, якщо брати в сполученні з іменниками «завдання»/«задача», різниця, мені здається, вже майже стерлася.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хіба що, може, «складний» може трішки більше акцентувати увагу на об'єктивній складності (що не залежить від виконавця), а «трудний» — на потугах, необхідних від конкретного виконавця для завершення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Або «трудний» трішечки більше акцентує увагу на вкладанні труда, а «складний» — на всій множині можливих проблем (психологічна важкість, наявність навичок тощо). Мовляв, пройти скрізь двір із собаками людині з кінофобією — радше важко/складно, ніж трудно; або спроектувати літак людині без відповідних навичок — радше неможливо/складно, ніж трудно. Але останнє — я не впевнений, що то все ще реальні відтінки слів, а не моя уява.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-13T00:37:31.510" LastActivityDate="2018-03-13T00:37:31.510" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3263" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3265" CreationDate="2018-03-12T23:26:01.303" Score="2" ViewCount="5303" Body="&lt;p&gt;Коли ми приходимо у будь-який магазин, найчастіше просимо &quot;вершкОвий&quot; маргарин, масло тощо. Проте знайшла доволі двозначну інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;вершкОвий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — прикм.; пов’язаний з мірою довжини: вершковий цвях;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;вершковИй&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — прикм.; виготовлений з вершків або вершинний: вершковЕ масло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке трактування знайшла на сайті: &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ukrainian_explanatory.academic.ru&lt;/a&gt;.&#xA;Спершу видалась мені ця інформація сумнівною, адже вона на російській мові і не є науковим виданням, однак ці визначення таки підкріплені посиланням на словники.&#xA;Проте Словник української мови в 11 томах все ж каже, що наголос спільний для усіх значень: &quot;вершкОвий&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є різниця у значеннях цього слова залежно від наголосу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-13T01:24:30.827" LastActivityDate="2018-03-13T01:24:30.827" Title="ВершкОвий та вершковИй. У чому відмінність і чи є вона взагалі?" Tags="|значення-слів|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3264" PostTypeId="2" ParentId="3257" CreationDate="2018-03-12T23:30:00.710" Score="1" Body="&lt;p&gt;Значення у запропонованих українських еквівалентів дещо різне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«стягнути королівську плату» — це вже виконаний факт оплати (добровільно чи примусово вже змусили когось сплатити);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«встановити королівські розцінки» — це лише встановлення запропонованої ціни (за такою ціною, може, ніхто й не захоче купувати).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але що більше пасує оригіналу і чи взагалі ця різниця суттєва в даному контексті — мені важко сказати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-12T23:30:00.710" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3265" PostTypeId="2" ParentId="3263" CreationDate="2018-03-13T00:22:54.463" Score="6" Body="&lt;p&gt;Цитована Вами словникова стаття — з &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Великого тлумачного словника сучасної української мови» 2010-х років В'ячеслава Бусела видавництва «Перун» (відомого також як ВТССУМ)&lt;/a&gt;. Офіційно частина прав на цей словник належать компанії ABBYY Lingvo і він публікується на сайті &lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%88%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ABBYY Lingvo Live&lt;/a&gt;, але також його публікують інші сайти (зокрема &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53394/837367.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словопедія»&lt;/a&gt; і вже згаданий Вами &lt;a href=&quot;//ukrainian_explanatory.academic.ru/16528&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;academic.ru&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У свій час цей словник викликав шквал критики. Зокрема приводами для критики було те, що в нього війшов майже весь зміст &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;академічного «Словника української мови» в 11 томах (відомого також як СУМ-11) 1970-х років&lt;/a&gt; (тобто плагіат), але без цитувань з літератури (а який сенс у тлумачному словнику без джерел?), а також велика кількість малозначних слів типу «баварський», «житомирський», «мюнхенський» тощо (але я не стверджую, що там лише плагіат і незначні слова, мабуть, укладниками словника все ж зроблена велика робота). Також критику викликала практика судового переслідування компанією ABBYY Lingvo інших сайтів-публікаторів (зокрема закритого нині slovnyk.net).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не знаю, звідки в ВТССУМі ці дані (про таке розрізнення значень за наголосом).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;СУМ-11 (на базі якого і зроблено наведену статтю з ВТССУМу), як Ви вже казали, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vershkovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подає в усіх значеннях наголос -о-&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Сучасний нащадок СУМу-11 — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;академічний «Словник української мови» в 20 томах (відомий також як СУМ-20) 2010-х років&lt;/a&gt; — &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7661&amp;amp;page=282&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подає обидва наголоси, але без розрізнення значень за наголосом&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВЕРШКО́ВИ́Й&lt;/strong&gt;, о́ва́, о́ве́.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Прикм. до вершо́к 1. &lt;em&gt;Квітки брусниці — в тісних пониклих вершкових гронах, на коротких квітконіжках, невеликі, з білими або блідо-рожевими віночками&lt;/em&gt; (з наук. літ.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Зробл. із вершків (див. вершки́ 1). &lt;em&gt;Смачна риба, як на вершковім маслі&lt;/em&gt;&#xA;  (Остап Вишня); &lt;em&gt;Всюди багато продуктів, на майдані .. розпродують вершкове масло&lt;/em&gt; (О. Гончар);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;// Який має у своєму складі вершки. &lt;em&gt;Частування було сите, але не вишукане. Гаряче молоко, масний вершковий сир&lt;/em&gt; (З. Тулуб); &lt;em&gt;Нічого зайвого! Тільки риба під вершковим соусом і біле вино&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;заст&lt;/em&gt;. Який довжиною дорівнює вершку (у 3 знач.). &lt;em&gt;Мало не вершковий, весь у чорних цятках, висячий ніс .. тримався на вусах-крилах, легких, білих, як комірець&lt;/em&gt; (В. Земляк).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Єдиний відомий мені інший словник, що подає розрізнення значень за наголосами — це &lt;a href=&quot;//archive.org/details/slovnikukrros&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник українсько-російський» А. Ніковського 1927 року&lt;/a&gt;, але &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%88%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;там значення/наголоси поставлені протилежно статті з ВТССУМу&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вершко́вий&lt;/strong&gt; — сливочный &lt;em&gt;[тобто від молочних вершків — примітка моя]&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Вершкови́й&lt;/strong&gt; — вершковый &lt;em&gt;[тобто від заст. міри довжини вершок — примітка моя]&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-13T01:07:10.587" LastActivityDate="2018-03-13T01:07:10.587" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3266" PostTypeId="2" ParentId="3066" CreationDate="2018-03-13T02:03:41.340" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;⅔ відьповідь&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;„&lt;a href=&quot;//archive.org/stream/shtepa1977&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник чужомовних слів і термінів&lt;/a&gt;“ (1977) &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE_%D0%A8%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Павла Штепи&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;бокс — пʼястукарство&lt;br&gt;&#xA;  волейбол — відбиванка&lt;br&gt;&#xA;  гокей — гаківка&lt;br&gt;&#xA;  футбол — копанка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто я за чистоту, тому всецїло заохочую вживу, оскільки ранїше цього вживали широко. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Слово „гаківка“ могло з'явитися за співзвучністю з оригінальною вимовою слова hockey („га́кі“) і подальшою контамінацією з „гак“ &lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://www.umoloda.kiev.ua/number/81/118/2312/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;. Низка джерел називає винахідником цього слова І. М. Боберського — одного із засновників організації „Пласт“ &lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/11419&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[2]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//ic.pics.livejournal.com/doniguano/79302469/39402/39402_original.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова про змагання з відбиванки у місті Станіславові, а так Івано-Франківськ називався до приходу совітів у вересні 1939.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Родич-запитаня: &lt;a href=&quot;/q/359/&quot;&gt;Творення української термінології механізмами вторинної номінації. Історія та сьогодення&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T09:54:57.610" LastActivityDate="2018-04-12T09:54:57.610" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3267" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-13T04:47:23.033" Score="2" ViewCount="792" Body="&lt;p&gt;Прийшлося нещодавно робити повний синтаксичний розбір речення, яке ускладнене вставним реченням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вишневий сад, — він тільки-но зацвів, — данину першу виплативши&#xA;  бджолам, дрімав і спав (М. Рильський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виникли сумніви у правильності постановки тире. Чому не дужки?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прочитала відповідну статтю в &lt;a href=&quot;https://ushchuk.files.wordpress.com/2013/09/d196.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Практикумі з правопису і граматики української мови» І.П. Ющука&lt;/a&gt;  (Розділові знаки п.122. Інші розділові знаки). Він пише, що постановка тире і дужок пов’язані з певною інтонацією: підвищення (тире), подовження, пониження (дужки). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На іншому &lt;a href=&quot;http://zno.academia.in.ua/mod/book/view.php?id=1385&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt;  прочитала більш детальну інформацію про вставні речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;Вставні слова, словосполучення й речення виражають особисте ставлення мовця до свого висловлювання й не несуть нової інформації, лише певним чином оцінюють, уточнюють основне повідомлення. Вставні слова, словосполучення й речення не є членами речення.&#xA;Вставлені слова, словосполучення й речення вносять додаткову інформацію в речення, не будучи граматично пов'язані з ним (отже, як і вставні конструкції, вони не є членами речення).&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наводиться приклад постановки дужок, який знову мені показався сумнівним. Чому не тире? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Там батько, плачучи з дітьми (а ми малі були і голі), не витерпів&#xA;  лихої долі, умер на панщині! (Т. Шевченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Допоможіть, любі друзі, розібратися в умовах постановки знаків.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1470" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-13T16:16:21.693" LastActivityDate="2018-03-13T16:16:21.693" Title="Дужки і тире при вставних реченнях" Tags="|пунктуація|синтаксис|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3268" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-13T08:22:27.013" Score="2" ViewCount="62" Body="&lt;p&gt;Шукаючи визначення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ампельні рослини&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; наткнулась на дивне, для мене, слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ампля&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?Article=1225&amp;amp;action=show&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ампельні рослини&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - декоративні рослини із звисаючими&#xA;  пагонами, стеблами або листками, які вирощують у підвісних вазах&#xA;  (&lt;strong&gt;амплях&lt;/strong&gt;) або горщиках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian_lemko.academic.ru/160&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник лемківскої говірки&lt;/a&gt; знайшла таке тлумачення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Ампля&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -лі, ж. - Лампа, що вісить, закрита знизу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи є правильним використовувати слова &quot;ампля&quot; для назви виду горщика?&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-29T12:23:27.803" Title="Що таке &quot;ампля&quot;?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3269" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3349" CreationDate="2018-03-13T09:17:51.300" Score="4" ViewCount="8017" Body="&lt;p&gt;З чим пов'язано те, що в мові закріпився вислів &lt;strong&gt;філіжанка кави&lt;/strong&gt;? Значно рідше зустрічається &lt;strong&gt;філіжанка чаю&lt;/strong&gt;, натомість &lt;strong&gt;чашка чаю&lt;/strong&gt; звучить природніше. Навіть Академічний тлумачний словник в 11 томах подає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чашка, також філіжанка — невелика посудина (частіше з вушком), переважно з порцеляни, фаянсу, з якої п'ють чай, каву та інші напої.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2011/04/post-45.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті Олександра Пономарева&lt;/a&gt; на ВВС трапився вираз: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово філіжанка вживають лише щодо посуду з якого п'ють каву (рідше чай)*. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1480" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-13T15:36:29.800" LastActivityDate="2018-03-17T10:33:30.727" Title="Філіжанка чи чашка кави" Tags="|синоніми|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3270" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-13T10:23:24.080" Score="9" ViewCount="13023" Body="&lt;p&gt;Прочитала, що краще не вживати слово &quot;існуючий&quot;, так як це калька з російської від &quot;существующий&quot;. Але в словниках це слово є - то чи можна його вживати?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%83%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Всесвітній словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;ІСНУ́ЮЧИЙ&lt;/em&gt; (перев. щодо абстрактних понять - який існує або існував).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/isnujuchyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;ІСНУ́ЮЧИЙ&lt;/em&gt;, а, е. Дієпр. акт. теп. ч. до існувати 1. Треба поліпшити існуючу систему контролю якості (Радянська Україна, 27.VIII 1959, 2).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D1%96%D1%88%D0%BD%D1%96%D0%B9-%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D0%BD%D0%B0%D1%8F%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Onlinecorrector&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть &lt;em&gt;існуючий&lt;/em&gt; на один з варіантів: наявний, нинішній, сучасний, — або підрядне речення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1477" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T00:04:06.823" LastActivityDate="2020-01-02T18:33:37.460" Title="Чи правильно вживати слово &quot;існуючий&quot;?" Tags="|переклад|росіянізм|from-russian|калька|дієприкметники|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3271" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3272" CreationDate="2018-03-13T10:23:36.463" Score="3" ViewCount="1273" Body="&lt;p&gt;За Академічним тлумачним словником обидва слова мають сему: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;з хутра (у 3 знач.), на хутрі.   &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як показує тлумачний словник СУМ, обидва слова також є прикметниками від &lt;strong&gt;хутро&lt;/strong&gt;.&#xA;Диференційну сему спостерігаємо в слові &quot;хутровий&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пов'язаний з добуванням, обробкою й продажем хутра.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є тоді різниця у словосполученнях &lt;strong&gt;хутровий одяг&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;хутряний одяг&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1480" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-13T14:44:43.000" LastActivityDate="2018-03-13T14:44:43.000" Title="Чи є різниця між &quot;хутровий&quot; та &quot;хутряний&quot;?" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3272" PostTypeId="2" ParentId="3271" CreationDate="2018-03-13T10:49:38.680" Score="2" Body="&lt;p&gt;На це питання лапідарно відповідає сайт &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/xutrovuj-i-xutryanuj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZjyYV.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZjyYV.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Хутровий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – пов'язаний із розведенням звірів, добуванням та обробкою&#xA;  хутра, а також з торгівлею хутром: хутровий звір, хутровий ринок,&#xA;  хутрова промисловість.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Хутряний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – виготовлений, пошитий із хутра: хутряний комір, хутряний&#xA;  одяг, хутряна шапка, хутряні рукавиці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, правильно вживати саме &lt;strong&gt;&lt;em&gt;хутряний одяг&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а не &lt;strong&gt;&lt;em&gt;хутровий одяг&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-13T14:42:42.970" LastActivityDate="2018-03-13T14:42:42.970" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3273" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3276" CreationDate="2018-03-13T11:23:51.063" Score="6" ViewCount="4815" Body="&lt;p&gt;Допоможіть розібратися з вживанням цих слів: в першому джерелі вказано, що слова мають різний сенс, в другому - радять не вживати це слово, а от в Словнику це слово є.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://eukraina.com/news/vchimo_ukrajinsku_movu_navkolishnij_otochujuchij/2010-04-18-11173&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перше джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Значення слів &lt;em&gt;оточуючий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;навколишній&lt;/em&gt; дуже близькі, проте є випадки, коли їх слід розрізняти. Зокрема, &lt;em&gt;навколишній&lt;/em&gt; має ширшу сполучуваність. Наприклад, «навколишні люди, села, будинки, звуки, навколишня дійсність». У формі середнього роду, поєднуючись із займенником «все», слово навколишнє вживається як іменник. Цей іменник стосується всього, крім людей. &#xA;  Дієприкметник &lt;em&gt;оточуючий&lt;/em&gt; у множині також може використовуватись як іменник. У таких випадках він стосується тільки людей. &#xA;  Синонімом до слова &lt;em&gt;оточуючі&lt;/em&gt; може виступати спільнокореневий іменник оточення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%88%D0%BD%D1%96%D0%B9-%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D1%96%D0%BB%D0%BB%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Onlinecorrector&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вживання дієприкметників активного стану з -уч-, -юч- не рекомендовано нормами сучасної української мови. Замініть &lt;em&gt;оточуючий&lt;/em&gt; на один з варіантів: навколишній, довколишній, навкружний; той, що оточує; присутні, близькі, прибічники; (світ) довкілля; (люди) оточення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/otochujuchyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;ОТО́ЧУЮЧИЙ&lt;/em&gt;, а, е, рідко. Дієпр. акт. теп. ч. до оточувати. Параскіца хрестилась та била поклони, а на обличчях оточуючої її жіноти малювався кислий вираз (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 277); Око від перевтоми закривається. Хворий втрачає контакт з оточуючим світом (Ірина Вільде, Сестри.., 1958, 99).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1471" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T00:04:33.863" LastActivityDate="2018-03-22T00:04:33.863" Title="&quot;Оточуючий&quot; чи &quot;навколишній&quot; - різниця між словами" Tags="|переклад|росіянізм|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3274" PostTypeId="2" ParentId="3270" CreationDate="2018-03-13T11:32:21.470" Score="8" Body="&lt;p&gt;Більшість мовознавців, зокрема Олена Курило, Борис Антоненко-Давидович, Юрій Шевельов, Олександр Пономарів, Святослав Караванський, радили й радять уникати активних дієприкметників на &lt;em&gt;-ачий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-учий&lt;/em&gt;, оскільки вони є невластивими українській мові. Варіанти на різні випадки передачі змісту вислову пропонуються &lt;a href=&quot;//ukr-mova.in.ua/blog/dieprukmetnuku-iz-zakinchennyamu-achuj,-yachuj,-uchuj,-yuchuj-vzhuvatu-chu-ni&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&#xA;На блодзі &lt;a href=&quot;http://filvukrytas.blogspot.com.tr/p/blog-page_15.html?view=timeslide&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Філологічні викрутаси&lt;/a&gt; наведено кілька відповідників до дієприкметника &lt;em&gt;існуючий&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;НЕПРАВИЛЬНО — ПРАВИЛЬНО&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;існуюче&lt;/em&gt; законодавство — &lt;em&gt;чинне&lt;/em&gt; законодавство&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;існуючі&lt;/em&gt; теориторії — &lt;em&gt;наявні&lt;/em&gt; теорії&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;існуючий&lt;/em&gt; порядок — &lt;em&gt;заведений&lt;/em&gt; порядок&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;існуючі&lt;/em&gt; ціни — &lt;em&gt;теперішні&lt;/em&gt; ціни&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;існуючі&lt;/em&gt; кордони — &lt;em&gt;сучасні&lt;/em&gt; кордони&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;існуючі&lt;/em&gt; досі проблеми — &lt;em&gt;наявні&lt;/em&gt; проблеми&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, нема конечної потреби послуговуватися словом &lt;em&gt;існуючий&lt;/em&gt;, краще замінити його на більш природнє для української мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-25T18:59:30.747" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3276" PostTypeId="2" ParentId="3273" CreationDate="2018-03-13T12:30:09.603" Score="5" Body="&lt;p&gt;Словник пише &quot;Оточуючий - Дієпр. акт. теп. ч. до оточувати&quot;. Воно так і є. Якщо Ірині Вільде як совєцькій письменниці не варто йняти віри, то тексти Михайла Коцюбинського є чи не основою класичної літературної мови. Як на мене, у нього в цитованому тексті &quot;оточуючий&quot; вжито як годиться - щодо людей, які оточили іншу людину. Я б радив сміливо ігнорувати поради сучасних, а насправді совєцьких академіків і філологів (школа філології в нас залишилася вся та сама, сталінська, гончарівська - Єфремова й побратимів, як відомо, розстріляли або згубили зо світу в інші способи).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;довколишній&quot;, яке походить від &quot;довкола&quot;, зазвичай використовується щодо будівель, конструкцій, не людських об'єктів (буквальний переклад російською - &quot;окольньій&quot;). Навіть коли згадаємо слово &quot;довкілля&quot;, то йдеться саме про &quot;environment&quot; - простір і не-людські об'єкти в ньому навколо суб'єкта (який може бути людиною або не людиною). До речі, якщо вбити &quot;довколишній&quot; у &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%88%D0%BD%D1%96%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пошук в r2u&lt;/a&gt;, то побачимо способи використання саме в такому контексті. &#xA;Тому, як на мене, в цитатованому тексті Вільде ліпше вжити &quot;Хворий втрачає контакт з навколишнім світом&quot;. &#xA;Тобто зі світом, який навколо, а не який оточує - світ як такий не може оточити, це може зробити лише людина (як і точитися, точити тощо). І коли &quot;оточуючий&quot; вживається щодо конструкцій, простору, не-людей, то це калька з російської &quot;окружающий мир&quot;, де &quot;о&lt;strong&gt;круж&lt;/strong&gt;ающий&quot; якраз має спільний корінь з &quot;дов&lt;strong&gt;кола&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сподіваюсь, що допоміг розібратися, а ще ліпше - відчути.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastActivityDate="2018-03-13T12:30:09.603" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3277" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-13T12:59:29.380" Score="1" ViewCount="1022" Body="&lt;p&gt;На сьогодні в Україні і за її межами не всі розуміють і можуть пояснити: чому головне свято весни має декілька назв – &lt;em&gt;Великдень, Пасха, Паска&lt;/em&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно статті у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вели́кдень, Воскресіння Христове, Паска&lt;/strong&gt; (іноді &lt;strong&gt;Пасха&lt;/strong&gt;) — найдавніше християнське свято, головне свято богослужебного року, що&#xA;  встановлено на честь Воскресіння Ісуса Христа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Чи дійсно ці всі назви можна застосовувати як тотожні одна одній?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-13T18:28:23.160" LastActivityDate="2018-03-14T14:27:35.230" Title="Великдень, Пасха, Паска" Tags="|різниця-між-словами|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3278" PostTypeId="2" ParentId="3277" CreationDate="2018-03-13T12:59:29.380" Score="4" Body="&lt;p&gt;СУМ дає такі визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/paska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Паска&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; –  1. Солодкий здобний високий білий хліб циліндричної форми, що за православним звичаєм випікається до великодня. &lt;em&gt;Ґаздиня&#xA;  вже вчиняє паску. Місить тісто з побожними думками, стараючися гнати&#xA;  від себе всяку злість і нечисть&lt;/em&gt; (Гнат Хоткевич, II, 1966, 37).&#xA;   2. Те саме, що великдень.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/paskha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пасха&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; –  Те саме, що Великдень. &lt;em&gt;На перші числа травня (десь на 4—5 число) припадав якраз великдень. Отже, міжнародне свято&#xA;  робітничого класу стикалося з.. пасхою&lt;/em&gt; (Іван Микитенко, II, 1957,&#xA;  532).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/velykdenj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великдень&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; –  Християнське весняне свято, присвячене воскресінню міфічного засновника християнства — Христа. &lt;em&gt;Не к різдву йде, а к&#xA;  великодню: уночі тріщить, а вдень плющить&lt;/em&gt; (Номис, 1864, № 518)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D1%81%D1%85%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Па́сха –&lt;br&gt;&#xA;   - 1) (иудейская) па́сха, па́ска;&lt;br&gt;&#xA;   - 2) (христианская) вели́кдень (-кодня);&lt;br&gt;&#xA;   - 3) свяче́на па́ска з си́ру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча при розмові ці всі терміни плутають, але вони всі різні. Єдина правильна назва найдавнішого християнського свята в українській мові - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Великдень&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Пасха&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, те саме що і &lt;em&gt;Великдень&lt;/em&gt;, проте дану назву використовують іудеї. &lt;em&gt;Великдень&lt;/em&gt; називають &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;паскою&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; тільки в розмовній мові. Насправді &lt;strong&gt;паска&lt;/strong&gt; – солодкий великодній хліб.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-14T14:27:35.230" LastActivityDate="2018-03-14T14:27:35.230" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3279" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-13T13:28:52.303" Score="1" ViewCount="136" Body="&lt;p&gt;Коли навчалась в школі, вчителі говорили деякі знайомі терміни незвичними словами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perpendykuljar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перпендикуляр&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - Пряма, що перетинає дану пряму або площину під прямим кутом;  називали &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/storchak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сторчак&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - Те, що стирчить, різко видається вперед або вгору.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Визначення взяті з Словника української мови: в 11 томах.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підтвердження правильності заміни одного слова іншим не знайшла.&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Чи є дані терміни нормативними?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T17:34:28.843" LastActivityDate="2018-03-17T17:34:44.220" Title="Чи є нормативним вживання слова &quot;сторчак&quot; у значенні &quot;перпендикуляр&quot;?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3280" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3283" CreationDate="2018-03-13T13:45:55.597" Score="9" ViewCount="25546" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://zaxid.net/ne_na_chasi_n1112832&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Прочитала статтю&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В ній часто звучить вислів &amp;quot;не на часі&amp;quot;, стало цікаво, що він означає&#xA;Знайшла в Вікіпедії приклад&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%BD%D0%B0_%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікісловник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;підходящий, необхідний у даний момент; вчасний&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю, що й сказати..— мовила Тетяна, поглядаючи на матір.— Трохи ніби твоє освідчення несподіване… і &lt;em&gt;не на часі&lt;/em&gt; (С. Добровольський)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я відчував, що позбавляюсь сил. Вага одежі й Жабі тягли мене наспід, під лід. І допомога Михайлова якраз була &lt;em&gt;на часі&lt;/em&gt;. (Олесь Досвітній)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ніби зрозуміло, але потім зустрічаю статтю, де вказано, що &amp;quot;не на часі&amp;quot; - це калька.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://gazeta.ua/articles/chistota-movlennya/_ak-i-hto-maye-navesti-lad-u-pravilah-suchasnoyi-ukrayinskoyi-movi/582784&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Газета по-українськи&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але ж начебто ніщо й ніхто не заважає позбутися тепер цього мовного сміття. Чи щось таки заважає?&#xA;Може, лінощі (&amp;quot;та то таке&amp;quot;, &lt;em&gt;&amp;quot;не на часі&amp;quot;&lt;/em&gt; тощо)? Чи та ж звичка (&amp;quot;може, й неправильно, але вже загальноприйнято&amp;quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;То чи можна вживати такий вираз?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1471" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-02-22T06:47:43.037" Title="Що означає &quot;не на часі&quot;?" Tags="|росіянізм|словосполучення|калька|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3281" PostTypeId="2" ParentId="3269" CreationDate="2018-03-13T13:46:40.683" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Філіжанка - чисто львівське слово (ну, вже не чисте, бо поширилося зі Львова в загальну літературну, як та ж &quot;шкарпетка&quot;), позначає аліґантську маленьку чашечку, з якої п'ють каву. Раджу послухати пісню Братів Гадюкіних &quot;Роксоляна&quot;, аби відчути контекст.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Звик вважати, що філіжанкою у Західних регіонах називають чашку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чашку на Галичині називають &quot;чашка&quot; (дивина яка!) або &quot;горня&quot;. Що діється в інших т.зв. &quot;Західних регіонах&quot;, не знаю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastEditorUserId="1478" LastEditDate="2018-03-13T14:51:41.360" LastActivityDate="2018-03-13T14:51:41.360" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3282" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3285" CreationDate="2018-03-13T14:23:07.947" Score="2" ViewCount="489" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://www.phrases.org.uk/meanings/if-the-shoe-fits.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;The Phrase finder&lt;/a&gt;: вислів &lt;strong&gt;&lt;em&gt;If the shoe fits, wear it&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; є ідіомою, яка використовується в мові для характеристики того, хто сприймає зауваження на свій рахунок. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словопедія подає: &lt;strong&gt;на злодієві (на злодії) шапка горить&lt;/strong&gt; як переклад з російської &lt;strong&gt;на воре шапка горит&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є в українській мові власний сталий вислів, а не калька з російської, який можна було б використати в перекладі з англійської?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1480" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-13T15:33:18.113" LastActivityDate="2018-03-13T15:42:13.803" Title="If the shoe fits, wear it" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3283" PostTypeId="2" ParentId="3280" CreationDate="2018-03-13T14:24:54.833" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%BD%D0%B5%20%D0%BD%D0%B0%20%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%96%22&amp;amp;source=lnt&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiVrcvxvunZAhXI_qQKHYxcDSIQpwUIHw&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Поґуґлимо саме цей вираз українською мовою.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Видає 60 100 результатів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, знаходимо статтю &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/61816&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Тараса Прохаська&lt;/a&gt; саме з такою назвою, а Прохаська складно запідозрити у неосвіченості або бажанні користуватися калькованими виразами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, у статті, на яку ви посилаєтесь, автор, думаю, не має на увазі, що &quot;не на часі&quot; - скалькований вираз:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Може, лінощі (&quot;та то таке&quot;, &quot;не на часі&quot; тощо)? Чи та ж звичка (&quot;може,&#xA;  й неправильно, але вже загальноприйнято&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, це просто цитування пояснень людей, які не хочуть позбавлятися росіянізмів у своєму мовленні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-13T14:24:54.833" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3284" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3287" CreationDate="2018-03-13T15:03:12.230" Score="3" ViewCount="489" Body="&lt;p&gt;Чи є яка-небудь стилістична диференціація синонімів &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/narechenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наречений&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zhenykh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;жених&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;? Я вважала, що &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zhenykh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;жених&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; є розмовним, а виявилося - лише в одному значенні (за Академічним тлумачним словником):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;розм. Про молодого чоловіка, що може вже одружуватися.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1480" LastEditorUserId="1480" LastEditDate="2018-03-13T15:31:59.713" LastActivityDate="2018-03-13T15:31:59.713" Title="Різниця між словами &quot;наречений&quot; і &quot;жених&quot;" Tags="|синоніми|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3285" PostTypeId="2" ParentId="3282" CreationDate="2018-03-13T15:13:49.780" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На воре шапка горит.&#xA;  [На] злодієві шапка горить. Пр. У злодія шапка горить. Пр. &lt;strong&gt;Хто порося вкрав, у того в вухах пищить (квичить).&lt;/strong&gt; Пр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/search.php?fullname=%E2%EE%F0&amp;amp;submit=%D8%F3%EA%E0%F2%E8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, я не думаю, що це калька з російської. Вона є в Номиса: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«На злодію шапка горить!» — А він собі хвать за голову. Ном. № 11097.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%88%D0%B0%D0%BF%D0%BA%D0%B0%20%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ви подивіться за посиланням, там у давніх словниках є це прислів'я як приклад, зокрема в Уманця-Спілки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На злодїю шапка горить. н. пр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastEditorUserId="1478" LastEditDate="2018-03-13T15:42:13.803" LastActivityDate="2018-03-13T15:42:13.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3286" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-13T15:18:29.090" Score="7" ViewCount="137" Body="&lt;p&gt;В різних джерелах зустрічаються різні варіанти. Чому &quot;невід'ємне право&quot; не бажано вживати?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B4%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D0%BD%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Onlinecorrector&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть прикметник &lt;em&gt;невід’ємний&lt;/em&gt;, що має ознаки кальки, на стилістично кращий варіант за контекстом: невіддільний, неодмінний, невідчужуваний (невідчужний), невідокремний.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;НЕ РЕКОМЕНДОВАНО  &lt;em&gt;невід’ємне право&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;РЕКОМЕНДОВАНО &lt;em&gt;невідчужуване право&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/254%D0%BA/96-%D0%B2%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Конституція України&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Стаття 27. Кожна людина має &lt;em&gt;невід'ємне право&lt;/em&gt; на життя.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1471" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T06:08:35.107" LastActivityDate="2018-07-21T11:17:23.527" Title="Чи правильно вживати &quot;Невід'ємне право&quot;?" Tags="|росіянізм|прикметники|калька|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3287" PostTypeId="2" ParentId="3284" CreationDate="2018-03-13T15:21:43.617" Score="2" Body="&lt;p&gt;Академічний тлумачний словник - це витвір сталінської школи української мови від Бєлодєда. Як на мене, він добрий для швидкої довідки, але не може бути авторитетним, щоб визначати реальний вжиток.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словник Єфремова-Кримського не дає &amp;quot;жених&amp;quot; ні як розмовне, ні як рідковживане.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Жени́х&lt;/em&gt; –&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;жени́х, нарече́ний, молоди́й.&lt;br /&gt;&#xA;• -ни́х и невеста – молоди́й і молода́, молоді́, ум. молодя́та, (в свад. песнях) князь і княги́ня;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(молодой человек) молоди́к, (шутл.) жени́ло.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Джерело: &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%85&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачите, наше &lt;em&gt;&amp;quot;жених&amp;quot;&lt;/em&gt; дане як перший відповідник російського слова &lt;em&gt;&amp;quot;жених&amp;quot;&lt;/em&gt;. Вжиток підтверджується численними прикладами з класики, які можна побачити також за посиланням.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-13T15:31:47.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3288" PostTypeId="2" ParentId="3112" CreationDate="2018-03-13T15:38:57.873" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ліпше &quot;всесвітньовідомий&quot; не писати геть, ні разом, ні окремо. Це типова гончарівська калька з російської.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник Єфремова-Кримського подає такий переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Всемирноизве́стный – на ввесь світ сла́вний, все́світньо-сла́вний, всесві́тньої сла́ви.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело: &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D1%81%D0%B5%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B8%D0%B7%D0%B2%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BD%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Може звучати трохи архаїчно й пишно. Так, словник давній. По-сучасному я б сказав &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;відомий на весь світ&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;знаменитий на весь світ&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, але ж не цей монструозний російський канцеляризм, котрий духом своїм противний природі нашої мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastActivityDate="2018-03-13T15:38:57.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3290" PostTypeId="2" ParentId="3079" CreationDate="2018-03-13T15:52:48.510" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukr-zhargon.wikidot.com/b&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник жарґонної лексики української мови&lt;/a&gt; подає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;БЕРЦІ  (-ів) мн.; військ. Військові чоботи з високими халявами. Балабін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D1%80%D1%86%D1%96_(%D0%B2%D0%B7%D1%83%D1%82%D1%82%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;, як ви зазначили, подає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бе́рці (рос. берцы, скорочення від берцовые ботинки — «гомілкові&#xA;  черевики») — розмовна назва масивних військових черевиків на шнурівках&#xA;  із твердим передком.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є навіть пісня з назвою &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=0i9jfNkjucg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;берці&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, ґуґл дає 35 600 результатів на &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%91%D0%B5%D1%80%D1%86%D1%96%22&amp;amp;source=lnt&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiOt9aS0-nZAhVIyqQKHfTUCFsQpwUIHw&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;берці&quot;&lt;/a&gt; і 31 600 результатів на &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=lang_uk&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;tbs=lr%3Alang_1uk&amp;amp;ei=7fKnWr-0DYqUkwWGzJ3ICw&amp;amp;q=%22%D0%91%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%B8%22&amp;amp;oq=%22%D0%91%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%B8%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0l7j0i10k1j0l2.9572.9572.0.9780.1.1.0.0.0.0.142.142.0j1.1.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.1.141....0.RBxOHTGV-VM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;берци&quot;&lt;/a&gt;, тобто, різниця невелика.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Офіційні словники поки що з цього приводу мовчать.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Робимо висновок, що слово ще не до кінця усталилося в нашій мові, але посилаючись на вікі, сленґ, деяку перевагу в результатах на ґуґлі і поширення першого варіанту в культурних колах можна до офіційного рішення (якщо воно колись буде) надати перевагу закінченню &quot;і&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, як слушно у коментарі зауважив пан @Sasha, українській мові взагалі не властиві слова, що закінчуються на &quot;ци&quot;, тож можна впевнено писати &quot;берці&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-20T20:13:09.167" LastActivityDate="2018-03-20T20:13:09.167" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3291" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3292" CreationDate="2018-03-13T15:55:05.433" Score="3" ViewCount="533" Body="&lt;p&gt;Завжди думала, що це русизм або застаріле слово і правильний відповідник — слово &lt;em&gt;страх&lt;/em&gt;, але нещодавно побачила &lt;em&gt;боязнь&lt;/em&gt; в книзі. Чи є синонімами ці слова і чи взагалі можна вживати слово &lt;em&gt;боязнь&lt;/em&gt;? На &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%BE%D1%8F%D0%B7%D0%BD%D1%8C#%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wiktionary&lt;/a&gt; сумнівне визначення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;почуття страху; побоювання, неспо­кій, викликані ким-, чим-небудь. &lt;em&gt;Серце його занило-зав'яло: страх не страх, якась боязнь обняла його&lt;/em&gt; (Панас Мирний)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1469" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-13T18:28:51.033" LastActivityDate="2018-03-13T18:28:51.033" Title="Чи правильно вживати слово „боязнь“?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3292" PostTypeId="2" ParentId="3291" CreationDate="2018-03-13T16:06:23.980" Score="3" Body="&lt;p&gt;На жаль, у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bojaznj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; вже є це слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;БОЯ́ЗНЬ, і, жін. Почуття страху; побоювання, неспокій, викликані ким-,&#xA;  чим-небудь. Серце його занило-зав'яло: страх не страх, якась боязнь&#xA;  обняла його (Панас Мирний, IV, 1955, 61);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але у словнику Грінченка цього слова &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/takogo-slova-net.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;немає&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У словнику української мови Б. Грінченка не вдалося знайти потрібне&#xA;  слово. Під час введення слова у поле пошуку звертайте увагу на&#xA;  пропоновані слова з випадаючого списку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%BE%D1%8F%D0%B7%D0%BD%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кримського і Єфремова з компанією&lt;/a&gt; перекладають як страх, острах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Боя́знь – о́страх перед чим і до чого, страх, бо́ясть (р. -сти), бій&#xA;  (р. бо́ю), бо́яння. [З о́страху до вла́ди. Нія́кого бо́ю не ма́є. Я&#xA;  нічо́го не бою́ся, і в не́ї бо́яння нема́].  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• Из боя́зни – з о́страху, ра́ди стра́ху.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З чим погоджуються В. Підмогильний і Є. Плужник (пересвідчитися &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%BE%D1%8F%D0%B7%D0%BD%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=3&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обережний висновок: слово таке є, в СУМі його вже пишуть як усталене, але зловживати ним не варто, бо є більш питомі українські слова, на що вказують словники поважних українських мовознавців початку ХХ сторіччя.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-13T16:06:23.980" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3294" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-13T16:36:35.340" Score="1" ViewCount="147" Body="&lt;p&gt;У Кінга прочитала:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;His hair was nearly white and babyfine.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;baby&lt;/strong&gt; - дитина, &lt;strong&gt;fine&lt;/strong&gt; - рідкий, негустий. Тобто, можна перекласти як: волосся рідке, як у дитини. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але мене зацікавив той факт, чи можна для англійського &lt;strong&gt;babyfinе&lt;/strong&gt; знайти однослівний український аналог або цікавіший переклад? До речі, babyfine - це неологізм Кінга.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1480" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2018-03-13T17:30:17.247" LastActivityDate="2018-05-02T18:43:56.497" Title="Чи існує однослівний переклад слова babyfine?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3295" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3296" CreationDate="2018-03-13T16:58:23.653" Score="4" ViewCount="2741" Body="&lt;p&gt;На всіх сайтах нерухомості чи продажу квартир зустрічається слово &lt;em&gt;розстрочка&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна вживати це слово, чи воно має якийсь аналог в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozstrochka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;РОЗСТРО́ЧКА&lt;/em&gt;, и, жін. Виплата або виконання чого-небудь частинами у визначені строки. — Скільки ж то він коштує? — Та щось тисяч до двох. І в розстрочку (Андрій Головко, I, 1957, 273); Зустрівся я на вулиці з паном Глянцером, у якого мені доводилося колись брати матеріали для костюма.. в розстрочку (Петро Козланюк, Сонце.., 1957, 122).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1471" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T06:08:23.620" LastActivityDate="2019-09-05T11:49:57.253" Title="Чи правильно казати &quot;розстрочка&quot;?" Tags="|переклад|росіянізм|калька|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3296" PostTypeId="2" ParentId="3295" CreationDate="2018-03-13T17:15:11.607" Score="3" Body="&lt;p&gt;Покупать в рассрочку — купляти на виплат.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Рассрочка — розклад(ання) виплат, розклад(ання) на рати/на терміни, розтермінування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Все та більше &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%81%D1%80%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розстрочка — це не калька (буквально перекладене), а прямий росіянізм. Калькою радше є &quot;розтермінування&quot; (&quot;роз&quot; + &quot;термін&quot; замість рос. &quot;срок&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-05T11:49:57.253" LastActivityDate="2019-09-05T11:49:57.253" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3297" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-13T17:17:54.167" Score="1" ViewCount="246" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;dig&lt;/strong&gt; в англійській мові набуло сленгового значення &quot;бути у захваті, подобатися&quot;, наприклад: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I dig your new style. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені необхідно зберегти сленг, оскільки це фраза із діалогу підлітків. Чи буде використання слова &lt;strong&gt;кайфувати&lt;/strong&gt; коректним у перекладі? Фраза &quot;Мені подобається твій новий стиль&quot; у цьому контексті звучатиме сухо і неемоційно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1480" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-05T12:15:47.950" LastActivityDate="2018-07-05T12:15:47.950" Title="Сленгове значення слова &quot;dig&quot;" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3298" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4492" CreationDate="2018-03-13T18:46:23.380" Score="3" ViewCount="1838" Body="&lt;p&gt;Сьогодні стала свідком такої розмови. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сидять пасажири, і тут заходить пані та питає: &quot;А це маршрутка їде на Львів?&quot;&#xA;У відповідь лунає: &quot;Пані, та водій казав, що в українській мові є тільки варіант &quot;до Львова!&quot; На Львів - тільки літаком!&quot; :-)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі потенційна пасажирка обурилась, що її виправляють і вийшла. Але мова не про це.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене цікавить, чи є варіант &quot;маршрутка на Львів&quot;? Чи це нормативно? І яка відмінність між вживанням усіх цих прийменників?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-05T14:05:14.420" Title="Як правильно: маршрутка до / на / у Львів?" Tags="|вживання-слів|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3299" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4187" CreationDate="2018-03-13T19:29:39.477" Score="4" ViewCount="12289" Body="&lt;p&gt;Коли людина чхнула, як насправді слід промовляти: &quot;будь здоровий!&quot; чи &quot;на здоров’я!&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Адже ще кілька років тому завжди чула першу фразу, а от останнім часом щось популярнішою стала друга. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я вважаю, що, ймовірно, &lt;strong&gt;побажання&lt;/strong&gt; &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;будь здоровий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot; було первинним, а вже з плином часу щось могло на це повпливати і видозмінитись на &lt;strong&gt;ствердження&lt;/strong&gt; &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;на здоров’я!&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;. Якщо це справді так, то слід тоді вживати першу фразу як ту, яка з’явилась швидше. Що ж це таке могло тоді бути? Можливо, я взагалі тоді помиляюсь і ці явища розвивались одночасно... Хоча ду-у-уже сумніваюсь. Скажіть, будь ласка, та, якщо це можливо, проілюструйте відповідними джерелами відмінність у вживанні, якщо така є. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підтвердження чи спростування моїх думок для себе не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-13T21:51:25.400" LastActivityDate="2018-05-14T19:11:14.700" Title="&quot;Будь здоровий!&quot; чи &quot;на здоров’я!&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3300" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-13T20:25:09.293" Score="6" ViewCount="1162" Body="&lt;p&gt;Працюю в досить перспективній фірмі на посаді провідного спеціаліста по розвитку, при цьому намагаюсь спілкуватися українською мовою правильно. Отож, виникло у мене запитання: як правильно називається пристрій для вмикання і вимикання електричного струму. Зазвичай в народі його називають «включатєль». Шановні відвідувачі та експерти сайту допоможіть! Як правильно казати «вмикач» чи «вимикач», так як в різних джерелах зустрічається різне тлумачення. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1485" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T11:16:21.563" LastActivityDate="2019-01-11T07:41:46.697" Title="&quot;Вмикач&quot; чи &quot;вимикач&quot;? Суто побутове запитання з української мови" Tags="|різниця-між-словами|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3301" PostTypeId="2" ParentId="3260" CreationDate="2018-03-13T20:46:24.883" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bilyzna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; подає, що це лексеми із диференційованим наголосом, тобто залежно від наголосу значення слова змінюється. Отож:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Біли́зна&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Вироби з тканин (переважно білі) для одягання на тіло або для побутових потреб (на постіль і т. ін.). &lt;em&gt;Прийшов він до річки, поскидав з себе білизну&lt;/em&gt; (Павло Чубинський, II, 1878, 401);&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt;  Хижа прісноводна промислова риба.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Білизна́&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;іменник&lt;/em&gt; до &lt;strong&gt;бі́лий&lt;/strong&gt;; білість. &lt;em&gt;Весело сміялася [школа] білизною своїх стін&lt;/em&gt; (Юрій Збанацький, Малин. Дзвін, 1958).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібно написано і в &lt;a href=&quot;http://eslovnyk.com/%D0%B1%D1%96%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачному словнику української мови&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Білизна &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I -и, ж., збірн.&#xA;Спідній одяг, який одягають безпосередньо на тіло (труси, кальсони, ліфчики, комбінації тощо) або тканинні вироби для побутових потреб (простирадла, наволочки, скатертини і т. ін.). Раніше виготовлявся з бавовняної, льняної або шовкової тканини, переважно білого кольору.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;••&#xA;Чолові́ча біли́зна — труси, кальсони, майки, футболки, натільна сорочка та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;••&#xA;Жіно́ча біли́зна — жіночі трусики, ліфчики, комбінації та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;••&#xA;Пості́льна біли́зна — простирадла, наволочки, підодіяльники та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;••&#xA;Столо́ва біли́зна — скатертини, серветки, рушники та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;II -и, ж.&#xA;Хижа прісноводна промислова риба.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте тут наголос подано лише один: біли́зна. Отже, в останньому словнику лише враховано лише один із омонімів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також згадку про омографи можна знайти і в &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=12632&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Новому довіднику: Українська мова. Українська література&lt;/a&gt;, де вказано, що:&#xA;&quot;Другу групу омонімів становлять слова, що збігаються тільки в частині граматичних форм. Це морфологічні неповні омоніми. Вони поділяються&#xA;на кілька підгруп, зокрема на омографи: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;орган — орган, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;замок — замок,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;сім’я — сім’я, [...]&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;білизна — білизна,&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;насип — насип, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;радій — радій&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, лексеми &quot;біли́зна&quot; та &quot;білизна́&quot; є семантично різними і це показує саме диференційований наголос.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-13T20:46:24.883" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3302" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4145" CreationDate="2018-03-13T21:23:13.060" Score="3" ViewCount="323" Body="&lt;p&gt;Часто чую вживаннях таких обох термінів: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пи́санка — яйце, декороване традиційними символами, які пишуться за допомогою воску й барвників. Цей вид мистецтва поширений у багатьох народів світу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Кра́шанка (галунка) — один з чотирьох основних видів розписаних великодніх яєць, разом з крапанкою, дряпанкою, та писанкою.&#xA;Визначення понять взяла із &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хвилює те, чи “крашанка” - це, випадково, не русизм? Чи нормативно вживати це слово, чи слід уникати і використовувати &quot;писанка&quot;? Адже є у російській мові слова “красить, украшать”.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-05-07T16:14:24.647" Title="Крашанка: питоме чи запозичене слово?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3303" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-13T21:52:43.920" Score="4" ViewCount="131" Body="&lt;p&gt;Питання скоріш за все суто побутове. Як звичайного споживача мене зацікавила фраза, яку використовують майже всі виробники на обгортках своїх виробів - &quot;містить сліди кунжуту&quot;, &quot;містить сліди арахісу&quot; тощо. У якому сенсі тут використовується слово &quot;сліди&quot;, і чи взагалі це слово підходить за змістом у таких словосполученнях?&#xA;Як взагалі існує таке поняття як &quot;слід якогось продукту&quot;...&#xA;На просторі інтернету я не знайшла пояснення цьому...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звичайно зрозуміло що, наприклад: робили на заводі шоколад з кунжутом, а потім пустили партію без нього, і з обладнання можуть потрапити &quot;сліди кунжуту&quot;... Але ж з точки зору мови, значення слів - як це можливо?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1483" LastActivityDate="2018-03-20T15:14:56.107" Title="Чи правильно виробники використовують слово &quot;сліди&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3304" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3306" CreationDate="2018-03-13T22:08:30.967" Score="2" ViewCount="953" Body="&lt;p&gt;У Шевченка читаю (&quot;До Основ’яненка&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утни, батьку, орле сизий! &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нехай я заплачу,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нехай свою Україну &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я ще раз побачу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знаю, що 1 особи однини у наказовому способі нема. Тому зараз же вживати таку конструкцію, яка є у посланні, не нормативно. Тоді чим зумовлено те, що Т. Г. Шевченко використовував таку конструкцію? Які зміни могли відбутися? Чи збереглась така конструкція у діалектах?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічно цікавить і 3 ос одн. Наприклад, “хай пише!”&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-11T23:51:36.297" Title="Нехай я заплачу / хай пише: чому є використання наказового способу 1 і 3 ос. одн.?" Tags="|діалектизми|наказовий-спосіб|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3305" PostTypeId="2" ParentId="2942" CreationDate="2018-03-13T23:44:22.383" Score="1" Body="&lt;p&gt;Насправді є цілих три прислівника:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЩИРОСЕРДЕ́ЧНО&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЩИРОСЕ́РДНО&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЩИРОСЕ́РДО&lt;/a&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;які відповідають трьом прикметникам:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЩИРОСЕРДЕ́ЧНИЙ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЩИРОСЕ́РДНИЙ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЩИРОСЕ́РДИЙ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; всі прислівники просто відсилають до статей про відповідні прикметники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А прикметники &quot;щиросердечний&quot; і &quot;щиросердний&quot; відсилають до статті про прикметник &quot;щиросердий&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З одного боку, могли б сказати, що основна форма - саме &quot;щиросердий&quot;, але подивимось на джерела:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;щиросердечний&quot;&lt;/a&gt; використовує М. Коцюбинський:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Признаюся, мені дуже приємні і Ваше співчуття до моїх замірів і&#xA;  бажання помогти їм. Ще раз засилаю Вам за те щиросердечну подяку!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;щиросердний&quot;&lt;/a&gt; вживає якийсь невідомий автор, Семен Журахович.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словом &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;щиросердий&quot;&lt;/a&gt; користується Нечуй-Левицький:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він працьовитий, щиросердий, і в його є тямка в голові; душа в його&#xA;  добра.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так само Коцюбинський вживає й прислівник &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;щиросердечно&lt;/a&gt;, а Олесь Гончар користується прислівниками &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;щиросердно&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;щиросердо&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вимальовується така картина:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коцюбинський - це класик української літератури, до того ж, маємо послідовність у його вжитку прислівникової та прикметникової форм з цим коренем. Гончар використовує прислівники непослідовно. Нечуй-Левицькому я б також довірився з приводу мови, бо він дуже ретельно працював над своїм стилем.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мій обережний висновок такий:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч всі три слова і є словниковими, а отже вживати їх можна без вагань, та все ж таки &lt;em&gt;стилістично&lt;/em&gt; краще обмежитися в більшості випадків двома варіантами: &quot;щиросердечно&quot; (&quot;щиросердечний&quot;) та &quot;щиросердо&quot; (&quot;щиросердий&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-13T23:44:22.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3306" PostTypeId="2" ParentId="3304" CreationDate="2018-03-14T00:39:28.460" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Роздуми&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тямка &lt;em&gt;не нормативно&lt;/em&gt; стосує лише 1 особи однини, бо для 3 особи є правило. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nekhaj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 5, 1974. — Стор. 400.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;НЕХА́Й&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;НЕХ&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;частка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у сполученні&lt;/em&gt; з &lt;em&gt;дієсловом&lt;/em&gt; &lt;em&gt;3 особи однини&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;множини&lt;/em&gt; теперішнього або майбутнього &lt;em&gt;чололовічого роду&lt;/em&gt; Уживається для утворення аналітичної форми наказового способу 3 особи дієслова, що виражає: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;а)&lt;/strong&gt; наказ, спонукання. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Іди до батьків, кланяйся їм та скажи, нехай йдуть до мене жити&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, III, 1950, 303); &lt;em&gt;— Бригадою нехай командує Сашко… Слухайте Миколу Щорса&lt;/em&gt; (Олександр Довженко, I, 1958, 209); &lt;em&gt;— Ну, братця, над мертвим стояти ніколи. Нехай, лишень, візьмуть котрі, однесуть тіло додому&lt;/em&gt; (Андрій Головко, II, 1957, 346); &lt;em&gt;— Я піду в економію працювати. Не велике щастя покину у вас, нех воно горить!&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, I, 1962, 109); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;б)&lt;/strong&gt; дозвіл, згоду, припущення. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Не пущу ж я тебе, голубчику мій милий, соколе мій ясний!.. Нехай і мене беруть із тобою…&lt;/em&gt; (Гнат Хоткевич, I, 1966, 142); &lt;em&gt;— Кажуть, в місті холера, — сказав Буренкін. — Нехай собі говорять! — машинально відповів Мічурін&lt;/em&gt; (Олександр Довженко, I, 1958, 433); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;в)&lt;/strong&gt; побажання, заклик.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Як помер наш батько, — нехай йому земля пером! — оставив нам дев'ять пар волів&lt;/em&gt; (Марко Вовчок, I, 1955, 37); &lt;em&gt;В квітках всі улиці кричать: нехай, нехай живе свобода!&lt;/em&gt; (Павло Тичина, I, 1957, 71); &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Існує і чинниь — 2015 — правопис&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par33B&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 33. Частки&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) частки &lt;strong&gt;хай&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;неха́й&lt;/strong&gt;, за допомогою яких утворюються форми третьої особи однини й множини наказового способу: &lt;em&gt;Хай живе мир між народами! Нехай міцніють дружні відносини між: країнами!&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Цїкаво, що: &#xA;&lt;br&gt;а) нема в УП 1892, а 1928 — лиш згадка: „Нехай ні жар, ні холод не спинить вас.“ (Ів. Франко); &#xA;&lt;br&gt;б) тїльки 3 особи однини чи множини; а &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/nakazovyj-sposib&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рада&lt;/a&gt; від Антоненка-Давидовича включає 1 особи однини.&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, вжив слова наразї не широкий. Гадаю, одна з основних причин (так би мовити спрощеннь) наразї є &lt;em&gt;викання&lt;/em&gt; замість &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%D0%BD%D0%B5%D1%85%D0%B0%D0%B9+%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мовлення&lt;/a&gt; &lt;em&gt;пан&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=&amp;quot;%D0%BD%D0%B5%D1%85%D0%B0%D0%B9+%D0%BF%D0%B0%D0%BD&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чи&lt;/a&gt; &lt;em&gt;панї&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=niech+pani&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наприклад&lt;/a&gt; польська досї широко &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/niech&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживає&lt;/a&gt; так, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://wsjp.pl/do_druku.php?id_hasla=8300&amp;amp;id_znaczenia=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;niech&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; + …:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Форма наказового 3 особи однини чи множини:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Niech moc będzie z tobą!&lt;br&gt;&#xA;  Niech cię Bóg błogosławi.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Форма наказового 1 особи однини:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Niech no pomyślę…&lt;br&gt;&#xA;  Niech zgadnę… ty jesteś John?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже може цїлком десь зберегтися в західних краях. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:51:36.297" LastActivityDate="2018-04-11T23:51:36.297" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3307" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4549" CreationDate="2018-03-14T10:30:20.720" Score="1" ViewCount="5248" Body="&lt;p&gt;Здебільшого усі наголошую так: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;О&lt;/em&gt;рест, Гар&lt;em&gt;А&lt;/em&gt;сим, Прок&lt;/strong&gt;І&lt;strong&gt;п.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До сьогодні наголошувала аналогічно. Проте тільки що знайшла інформацію в Ірини Фаріон &lt;a href=&quot;http://slovoprosvity.org/2009/04/30/2067-old/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МОВНА НОРМА: ЗНИЩЕННЯ, ПОШУК, ВІДНОВА&lt;/a&gt;, що ці наголоси не нормативні. Тому, на її думку, має бути так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОрЕст, ГарасИм, ПрОкіп.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи справді це так? Чи ще десь зафіксовані саме такі наголоси?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-13T19:19:08.067" Title="Орест чи ОрЕст, ГарАсим чи ГарасИм, ПрокІп чи ПрОкіп?" Tags="|власні-назви|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3308" PostTypeId="2" ParentId="2942" CreationDate="2018-03-14T13:06:06.973" Score="0" Body="&lt;p&gt;Мені теж зразу згадалося рос. &amp;quot;чистосердечно&amp;quot;, а зовсім не питомі &lt;strong&gt;прикметники&lt;/strong&gt; в класиків з відповіді вище. Якщо мова про прислівникову фразу в контексті &amp;quot;говорити правду&amp;quot;, то, як на мене, по-нашому природно звучатиме &lt;em&gt;&amp;quot;по щирості&amp;quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&amp;quot;по-щирому&amp;quot;&lt;/em&gt;. &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/32571-neobludno.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В Грінченка&lt;/a&gt; ще є чудове слівце &lt;em&gt;&amp;quot;необлудно&amp;quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, &lt;em&gt;&amp;quot;щиросердно&amp;quot;&lt;/em&gt; є адекватним лише в контексті сердечних, так би мовити, справ:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коха́в він мене́ ві́рно, щиросе́рдно (Кон.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я вас по [настоя]-щему люблю – я вас правди́во люблю́ (коха́ю), я вас по пра́вді (таки́ спра́вді, щи́ро, щиросе́рдно) люблю́ (коха́ю);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А якщо &lt;em&gt;&amp;quot;чистосердечно признаться&amp;quot;&lt;/em&gt;, то це радше &amp;quot;зізнатися по щирості&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Призна́юсь вам по щи́рості тепе́р (Грінч.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Джерело:  &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%20%D1%89%D0%B8%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Контекст рулить. :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-14T13:12:51.507" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3309" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-14T16:34:00.570" Score="1" ViewCount="967" Body="&lt;p&gt;Як зрозуміти назву заходу:&lt;em&gt;&quot;Насіннєвий &lt;strong&gt;челендж&lt;/strong&gt; у Києві! Зберігаємо біорізноманітність разом!&quot;&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В подробицях до події зазначено:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Насіннєвий &lt;strong&gt;челендж&lt;/strong&gt; це обмін насінням від:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;дослідних станцій та науково-дослідних інститутів,&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;органічних сертифікованих фермерів (по органічним стандартам: не ГМО, не оброблене, ідентифікований сорт, якісні властивості),&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;колекцій монастирів,&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;сорти народної селекції та фамільні сорти.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Challenge&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; з англійського на українську перекладається, як &#xA;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;виклик&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильно вживати саме слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;челендж&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? Чи правильно сформована назва заходу? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-14T16:34:00.570" Title="Використання слова &quot;челендж&quot;?" Tags="|значення-слів|іншомовні-слова|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3310" PostTypeId="2" ParentId="2946" CreationDate="2018-03-14T21:59:45.990" Score="2" Body="&lt;p&gt;UPD. З &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2946/%D0%97%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B9%D1%82%D0%B5-%D1%87%D0%B8-%D0%B7%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D1%83%D0%B9%D1%82%D0%B5/3310?noredirect=1#comment8160_3310&quot;&gt;коментаря&lt;/a&gt; пана @Sasha: в словнику Кримського з Єфремовим це слово є в &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%82%2A&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прикладах&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З одного боку, звісно, ані у &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/takogo-slova-net.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Грінченка&lt;/a&gt;, ані у &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2*&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Кримського з Єфремовим і ко&lt;/a&gt; такого слова немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, у &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx?l1=209&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусі української мови&lt;/a&gt; пише, що таке слово вживають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=982&amp;amp;page=70&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Панас Мирний у романі &quot;Повія&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Здрастуйте! Гуляєте? — і перед нею, наче з-під землі, виріс&#xA;  Проценко. Вона мовчала.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=X3ZKDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT6&amp;amp;lpg=PT6&amp;amp;dq=%D0%A9%D0%BE%20%D0%B6%20%D0%B1%D0%B0%D0%B1%D1%83%D1%81%D1%8F%20%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%8F,%20%D1%87%D0%B8%20%D0%B7%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%83%D1%8E%D1%82%D1%8C%20%D1%89%D0%B5?&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=9KxnO0Fpia&amp;amp;sig=9RnwQcXqKWyDk49uxFi5dISF9N4&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiIpvrz5uzZAhXPa5oKHSXeApQQ6AEILDAB#v=onepage&amp;amp;q=%D0%A9%D0%BE%20%D0%B6%20%D0%B1%D0%B0%D0%B1%D1%83%D1%81%D1%8F%20%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%8F%2C%20%D1%87%D0%B8%20%D0%B7%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%83%D1%8E%D1%82%D1%8C%20%D1%89%D0%B5%3F&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Марко Кропивницький у &quot;Дай серцю волю, заведе у неволю&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[Семен:] Що ж бабуся твоя, чи здрастують ще?  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;[Одарка (жартуючи):] Підскакують; з печі до долу, а з долу на піч.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;О. Довженко у фільмі &quot;Земля&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Здрастуйте, діду, — почулись дзвінкі дитячі голоси з-за куща калини&#xA;  біля сусідньої могилки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=2767&amp;amp;page=15&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Всеволод Нестайко у &quot;Казкових пригодах Грайлика&quot;:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Здрастуйте, бабусю! — кинувся до неї Грайлик.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Здрастуй, милий! Вітаю тебе у моєму царстві,— лагідно усміхнулася&#xA;  вона до нього.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, це слово вживають у літературних творах з ХІХ по ХХІ століття, всю історію нової української мови, немає причин вважати його росіянізмом, хоч би яке схоже на російський аналоґ воно не було.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-12-18T10:47:46.257" LastActivityDate="2018-12-18T10:47:46.257" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3311" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-14T22:08:45.777" Score="2" ViewCount="67" Body="&lt;p&gt;Зацікавив мене один вираз М. Вінграновського: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;голубі зуби&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Настки. Чи це тоді фразеологізм, а може це взагалі афоризм? Яке ж справді значення закладено у цьому вислові? Знову ж таки інформації в Інтернеті не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сам вірш &quot;Серпень ліг під кущем смородини&quot; звучить так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Серпень ліг під кущем смородини,&lt;br&gt;&#xA;  Шепотів: дозрівай, будь ласка, —&lt;br&gt;&#xA;  З неї вийшла на берег Кодими&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;З голубими зубами&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Настка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-15T11:40:01.560" LastActivityDate="2019-01-28T13:30:49.717" Title="Чи можна вважати вираз &quot;голубі зуби&quot; фразеологізмом?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3312" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-14T22:26:21.107" Score="2" ViewCount="1430" Body="&lt;p&gt;Просто розмовляючи, поставила під сумнів свою вимову. Коли ж почала розбиратися як правильно вимовляти чи писати це слово то за результатами запросу в інтернеті зрозуміла що це питання бентежить мене одну)&#xA;І хоч різниця тільки в одній літері, навіть вимова та інтонація слова змінюється... &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Академічний тлумачний словник з Української мови мені не дав відповіді... &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zdavatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/zdavatysja&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А у творах Т.Г.Шевченка використовується і та і інша версія слова:&#xA;&quot;Ну що б, здавалося, слова...&#xA;Слова та голос — більш нічого&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Веселеє колись село Чомусь тепер мені, старому, Здавалось темним і німим...&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Невже можна вважати правильними обидва слова, хоч і з різними кінцівками?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1483" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-18T15:21:07.877" LastActivityDate="2019-09-18T15:21:07.877" Title="Правильне вживати/писати слово &quot;здавалося&quot; чи &quot;здавалось?" Tags="|вживання-слів|правопис|милозвучність|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3313" PostTypeId="2" ParentId="3311" CreationDate="2018-03-15T06:44:11.303" Score="5" Body="&lt;p&gt;Це не фразеологізм. Відповідь криється в другому чотиривірші:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І сміється Настуня басом&lt;br&gt;&#xA;  Між ромашками з лободи.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;За смородиною&lt;/strong&gt; і часом&lt;br&gt;&#xA;  Попід сонце йдуть поїзди.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-03-15T06:44:11.303" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3314" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3355" CreationDate="2018-03-15T07:22:40.590" Score="3" ViewCount="4734" Body="&lt;p&gt;Згідно з «Словником української мови» в 11 томах, &lt;em&gt;дослідний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;дослідницький&lt;/em&gt; є синонімами в значенні &quot;пов'язаний з науковим дослідженням&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/doslidnycjkyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДОСЛІ́ДНИЦЬКИЙ&lt;/a&gt;, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Прикм. до дослідник. Завдання цієї дослідницької групи було відшукати морський шлях з Обської губи в Єнісей (Видатні вітчизняні географи.., 1954, 30);&lt;br&gt;&#xA;  // &lt;strong&gt;Пов'язаний з науковим дослідженням&lt;/strong&gt;. — Здається мені, що спершу нам, так би мовити, дослідникам, треба буде завоювати собі право на таку розкіш, як дослідницька праця... (Юрій Шовкопляс, Інженери, 1956, 125).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/doslidnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДО́СЛІДНИЙ&lt;/a&gt;, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Пов'язаний з науковим дослідженням&lt;/strong&gt;. Йому пропонували залишитися на науковій роботі в дослідному будівельному інституті (Олександр Копиленко, Вибр., 1953, 27).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна вважати взаємозамінними прикметники &lt;em&gt;дослідний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;дослідницький&lt;/em&gt; на означення наукової установи?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-17T15:50:10.937" LastActivityDate="2018-03-17T16:02:05.813" Title="Інститут науково-дослідний чи науково-дослідницький?" Tags="|вибір-слова|пароніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3315" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-15T09:34:36.323" Score="7" ViewCount="1126" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/mWPGm.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/mWPGm.jpg&quot; alt=&quot;масло/олія ші&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є такий косметичний препарат, як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;масло/олія ші&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (картинка &lt;a href=&quot;http://adverso.com.ua/oleum-shea.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійською він називається &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Shea_butter&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Shea &lt;strong&gt;butter&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з Словником української мови (11 томів) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/olija&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Олія&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Рідка жирова речовина, яку добувають з деяких рослин (переважно з їх насіння або плодів).&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/maslo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Масло&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;1. Харчовий продукт, який виробляють збиванням вершків або сметани. 2. Жирова речовина, яку видобувають із мінеральних&#xA;  речовин.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mastylo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мастило&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Жирова речовина для змащування поверхонь тертя механізмів і деталей машин.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно вживати/писати: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;масло ші&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;&lt;em&gt;олія ші&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-15T19:41:34.157" LastActivityDate="2018-03-15T19:41:34.157" Title="Олія, масло, мастило" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3316" PostTypeId="2" ParentId="3315" CreationDate="2018-03-15T09:48:44.400" Score="4" Body="&lt;p&gt;Справа в тому, що ця речовина буває різної консистенції — рідкої і твердої. У різних джерелах їх називають то маслом, то олією, тому й з'являються сумніви. На сайтах опису косметичних засобів часто пишуть &lt;strong&gt;&lt;em&gt;масло ши (ші, каріте)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, але я вважаю, що це не правильно. Оскільки джерело походження (&quot;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/olija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;олія — ..жирова речовина, яку добувають з деяких рослин&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&quot;; &quot;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/maslo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;масло.. виробляють збиванням вершків або сметани&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&quot;) важливіше за консистенцію (&quot;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/olija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;олія — рідка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&quot;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема в статті Вікіпедії &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BB%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олія&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot; зазначено, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…під олією&#xA;  розуміють лише рослинні олії та жири (у тому числі, тверді —&#xA;  наприклад, пальмова олія), на відміну від тваринних жирових продуктів&#xA;  (які оліями називати не прийнято; зокрема, не слід плутати олію з&#xA;  маслом — продуктом переробки вершків чи сметани).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки дана речовина добувається з &lt;em&gt;плодів та насіння дерева ші (каріте)&lt;/em&gt;, правильно було б писати та вживати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;олія дерева ші.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підтвердження цьому можемо побачити у статті &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20100328181037/http://msu.kharkov.ua/tc/cons/olie.html#q1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гінзбурга та  Коваленка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Виходячи з традицій української фахової мови, вимог системності та&#xA;  однозначної відповідності терміна поняттю, вживаймо:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) український термін &lt;strong&gt;&lt;em&gt;масло&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; тільки для концентрату молочного жиру, тобто в значенні рос. животное масло, а термін &lt;strong&gt;&lt;em&gt;олія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - для жирів&#xA;  рослинного походження незалежно від температури їх застигання, тобто в&#xA;  значенні рос. растительное масло;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) для назв твердих жирів рослинного походження термінологічні словосполуки зі словом &lt;strong&gt;&lt;em&gt;олія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, тобто кокосова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;олія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, какаова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;олія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;  (какао-&lt;strong&gt;&lt;em&gt;олія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;), пальмова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;олія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте це не єдина точка зору, адже у Словнику української мови online. Томи 1-8(А-Мішурний) присутній наступний приклад для слова &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;масло&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;: &quot;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50001&amp;amp;page=1578&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Масла для шкіри обличчя широко використовують в косметології (з наук.-попул. літ.)&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-15T17:23:42.157" LastActivityDate="2018-03-15T17:23:42.157" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3318" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-15T15:38:09.773" Score="-4" ViewCount="25129" Body="&lt;p&gt;Натрапила на таку ось статтю &lt;a href=&quot;http://www.ukrcenter.com/%D0%A4%D0%BE%D1%80%D1%83%D0%BC/26819-6/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://www.ukrcenter.com/Форум/26819-6/Новий-український-правопис&lt;/a&gt;&#xA;Де пишеться про &quot;новий український правопис&quot;... деякі слова зрозумілі а деякі ну зовсім маячня (вибачте)! &#xA;Зокрема я про слова які пишуться з апострофом чи без нього:зв'язувати, розвязувати, пов'язати?&#xA;А слово &quot;зв'язок&quot; згідно цієї статті взагалі пишеться без апострофа... &#xA;Якщо чесно я заплуталась... Допоможіть!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1483" LastActivityDate="2018-12-30T10:12:57.507" Title="Пишемо з апострофом чи без &quot;звязувати, розвязувати, пов'язати, зв'язок&quot;?" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3319" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3334" CreationDate="2018-03-15T15:49:31.290" Score="5" ViewCount="6851" Body="&lt;p&gt;Чому &lt;strong&gt;блюдо&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;пальто&lt;/strong&gt; є відмінюваними іменниками іншомовного походження, а &lt;strong&gt;&lt;em&gt;кіно&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - ні? Якщо брати за аналогією, то теж мало б бути відмінюваним. Адже навіть інколи чула від старших людей: &quot;Ідем сьогодні до кІна&quot;. Чи взагалі було нормативним колись відмінювання цього слова? Якщо так, то чому зараз це невідмінюваний іменник?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-15T16:34:46.600" LastActivityDate="2020-06-05T11:13:49.090" Title="Відмінювати чи не відмінювати слова іншомовного походження" Tags="|відмінювання|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3320" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3327" CreationDate="2018-03-15T16:30:39.487" Score="6" ViewCount="7022" Body="&lt;p&gt;Натрапила на доволі цікаву і головне веселу статтю &lt;a href=&quot;http://www.dubrova.if.ua/pro-galitski-matyuki/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Про галицькі матюки&lt;/a&gt;. Трішки насміялася і водночас виникли деякі питання: а що ж означає прокльон &quot;Кров би тебе нагла заллєла&quot; і матюк &quot;пся крев&quot;? Вкінці статті наведено словничок, але саме цих виразів немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, колись чула від одного старожила на Перемишлянщині, що коли він чхнув, то одразу ж приповідав: &quot;Ех, пся крев&quot;, тільки пояснити значення того виразу він не зміг, лише віджартовувався. То яка ж семантика закладена у цих виразах?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-15T18:03:35.747" Title="Що означають слова &quot;пся крев&quot; та &quot;Кров би тебе нагла заллєла&quot;" Tags="|ненормативна-лексика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3321" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-15T16:43:36.090" Score="5" ViewCount="278" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ші&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;ши&lt;/strong&gt; (від англ. shea) та &lt;strong&gt;каріте́&lt;/strong&gt; (від фр. karité) — це назви &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/Vitellaria&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дерева Vitellaria paradoxa («Тропічне дерево родини Сапотові, єдиний вид роду Vitellaria. Походить з Африки. Плоди дерева використовуються в їжу, а також для виробництва олії» © Вікіпедія)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Видання «Відомості Верховної Ради України» (2007) — «&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=GxQmAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%85%D0%B8+%D1%88%D0%B8%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ши&lt;/a&gt;».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Журнал «Українська культура» (2008) — «&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=Xk87AQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%8F+%D1%88%D0%B8%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ши&lt;/a&gt;».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Один з виробників/імпортерів (зокрема на упаковці) — «&lt;a href=&quot;http://adverso.com.ua/oleum-shea.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ші&lt;/a&gt;».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вікіпедія (2017) — «&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/Vitellaria&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ші&lt;/a&gt;».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як все-таки правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-03-04T15:53:12.833" Title="«Ші» чи «ши» (про дерево Vitellaria paradoxa, інакше відоме як каріте)?" Tags="|запозичені-слова|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3322" PostTypeId="2" ParentId="3321" CreationDate="2018-03-15T17:01:13.017" Score="6" Body="&lt;p&gt;Хм, відразу сам і відповім.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90p5a4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Правопис» 2015, § 90.5.а.4&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;І&lt;/strong&gt; пишеться &amp;lt;…&gt; після приголосних у кінці невідмінюваних слів: &lt;em&gt;візаві́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;журі́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;колі́брі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мерсі́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;парі́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;попурі́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;таксі́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;харакі́рі&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже здається, на &lt;em&gt;-і&lt;/em&gt;: &lt;strong&gt;ші&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-15T17:01:13.017" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3323" PostTypeId="2" ParentId="3312" CreationDate="2018-03-15T17:10:00.857" Score="3" Body="&lt;p&gt;На скільки я знаю, обидва постфікси є нормативними. На їх вживання впливає лише милозвучність. Якщо наступне слово розпочинається на приголосний, або взагалі збіг приголосних, слід вживати &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt;. Якщо ж на голосний, тоді &lt;code&gt;-сь&lt;/code&gt;. Подібну інформацію знайшла на цьому сайті: &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81-%D1%81%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Постфікс -ся і -сь&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-15T21:59:09.310" LastActivityDate="2018-03-15T21:59:09.310" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3324" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3326" CreationDate="2018-03-15T17:12:36.070" Score="6" ViewCount="4707" Body="&lt;p&gt;Наслухавшись реклам, завжди думала, що правильно &quot;палити&quot;, але нещодавно знайомий сказав, що це неправильно і його вчителька з української мови завжди наголошувала, що правильно казати &quot;курити&quot;. В інтернеті думки розходяться. Наприклад, в Академічному словнику &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kuryty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/kuryty&lt;/a&gt; зазначено, що &quot;курити&quot; є нормативним словом, коли йдеться про цигарки. То чи термін &quot;паління&quot; є штучно нав'язаним ЗМІ?Яке з цих слів підходить для окреслення шкідливої звички?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1469" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-15T19:29:07.430" LastActivityDate="2018-03-15T19:29:07.430" Title="Палити чи курити?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3325" PostTypeId="2" ParentId="3324" CreationDate="2018-03-15T17:19:07.840" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Колись мала нагоду поспілкуватись з п. Іриною Фаріон. Отож вона наголосила, що правильно вживати &quot;курити&quot;. До того ж навела приклад: можна спалити хату, а цигарки курять! :-)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-15T17:19:07.840" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3326" PostTypeId="2" ParentId="3324" CreationDate="2018-03-15T17:44:31.470" Score="6" Body="&lt;p&gt;Обидва слова є нормативними. Жодне не є нав'язаним ЗМІ. Обидва можна з додатком (&lt;em&gt;курити/палити щось&lt;/em&gt;) і без додатка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46203&amp;amp;page=1458&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«курити»&lt;/a&gt; в «Словнику української мови» в 20 томах (нас цікавить значення 1);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/palyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«палити»&lt;/a&gt; в «Словнику української мови» в 11 томах (нас цікавить значення 5).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цитати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Із Лисянки Кругом засвітило: Ото Ґонта з Залізняком, Люльки закурили. Страшно, страшно закурили. І в пеклі не вміють Отак курить» (Т. Шевченко);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Жили собі спокійненько: білявий чоловік або огонь кресав, або люльку палив» (Марко Вовчок).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фактично на мою думку, «палити» узагальнюється до «примусити щось горіти», а «курити» — до «примусити щось диміти».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мовознавці/популяризатори:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Борис Антоненко-Давидович &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53402/33269.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt;, що слова (в обговорюваному значенні) тотожні, але рекомендує слово «курити» через меншу кількість його значень;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Анатолій Васянович &lt;a href=&quot;//www.youtube.com/watch?v=uqCTj3mumqk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt;, що слова (в обговорюваному значенні) синонімічні й обидва правильні (за його словами: «курити» більше вживають у східних областях, а «палити» у західних, причому обговорюване значення останнього прийшло з польської);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Олександр Авраменко &lt;a href=&quot;//www.youtube.com/watch?v=2GqiE2wYEQ0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt;, що слова (в обговорюваному значенні) синонімічні й обидва правильні, але рекомендує слово «курити» через більший розмір гнізда однокорінних слів із обговорюваним значенням (&lt;em&gt;палій&lt;/em&gt; — уже інше значення, а &lt;em&gt;курець&lt;/em&gt; — усе ще те).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-15T18:13:22.623" LastActivityDate="2018-03-15T18:13:22.623" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3327" PostTypeId="2" ParentId="3320" CreationDate="2018-03-15T18:03:35.747" Score="4" Body="&lt;p&gt;«Пся крев» – це &lt;a href=&quot;http://www.i-franko.name/uk/Folklore/1895/PsjaKrevIPesjaVira.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запозичення&lt;/a&gt; з польської, від «psia krew», «собача кров». Тут кров значить «потомство», то й весь вислів значить щось на кшталт «сучий син».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про наглу кров і так зрозуміло, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naghlyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«нагла» значить&lt;/a&gt; «раптова, несподівана, непередбачена».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="66" LastActivityDate="2018-03-15T18:03:35.747" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3328" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3330" CreationDate="2018-03-15T18:06:04.543" Score="3" ViewCount="1378" Body="&lt;p&gt;Цікавить фраза &lt;strong&gt;&quot;от холєра!&quot;&lt;/strong&gt; або ж її варіант &lt;strong&gt;&quot;холєра ясна!&quot;&lt;/strong&gt;. &#xA;На сайті &lt;a href=&quot;http://maidan.org.ua/arch/mova/1120125007.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Суто українська лайка (як лаялися наші бабусі :))&lt;/a&gt; знайшла лише згадку, що існують &quot;ідіоми &quot;холєра ясна&quot;, &quot;щоб ти з бика впав&quot;, вираз &quot;а жеби тебе...&quot;та ін.&quot;&#xA;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kholera&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови&lt;/a&gt; є тільки стаття про лексему &quot;холера&quot;, зокрема і подано фразу &quot;холера з ним&quot; - &quot;уживається для вираження мимовільної згоди на що-небудь, втрати інтересу до чого-небудь, як знак того, що щось можна залишити поза увагою&quot;. Очевидно, що про хворобу тут не йдеться, але все ж мене цікавить власне етимологія фрази, а також і семантика як така.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-15T19:25:51.497" LastActivityDate="2019-02-08T09:48:26.940" Title="Яка семантика та етимологія фрази &quot;холєра&quot;?" Tags="|етимологія|ненормативна-лексика|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3329" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3360" CreationDate="2018-03-15T18:31:20.907" Score="3" ViewCount="7594" Body="&lt;p&gt;Часто чую в розмовній мові, особливо старшого покоління слово &lt;em&gt;&quot;нині&quot;&lt;/em&gt;, і завжди думала, що це застаріле слово або діалектизм і його відповідник - &lt;em&gt;&quot;сьогодні&quot;&lt;/em&gt;. Нещодавно мені трапилось це слово в значенні &lt;em&gt;&quot;зараз&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Академічному словнику &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nyni&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вказано&lt;/a&gt;, що слово має значення &lt;em&gt;&quot;тепер&quot;&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;&quot;сьогодні&quot;&lt;/em&gt;, а на сайті «Студопедія» &lt;a href=&quot;http://studopedia.info/1-41504.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вказано&lt;/a&gt;, що також може мати значення &lt;em&gt;&quot;зараз&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи правильно вживати це слово? Якщо так, то в якому значенні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1469" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-16T23:09:41.573" LastActivityDate="2018-03-18T14:14:05.727" Title="Нині = сьогодні?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3330" PostTypeId="2" ParentId="3328" CreationDate="2018-03-15T18:55:21.677" Score="6" Body="&lt;p&gt;На мою думку вказані Вами значення слів «холера»/«холєра» походять якраз від хвороби. «Холера з ним» ≈ «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4540&amp;amp;page=172&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;біс&lt;/a&gt; із ним» ≈ «хай йому &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=20062&amp;amp;page=679&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;грець&lt;/a&gt;» ≈ «хай воно сконає». У випадку «мимовільної згоди на що-небудь» це, мабуть, застосовується в бік перепон, що початково заважали погодитися, або можливих негативних наслідків чи самих думок про них.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сполучення зі словом «ясна» мені менш зрозуміле. Можливо, «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/jasnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ясний&lt;/a&gt;» у значенні «очевидний», мовляв, «ну все, точно холера!» (менш імовірно — контамінація із «гори воно ясним полум'ям»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови» в 7 томах&lt;/a&gt; при роз'ясненні ліній походження не надає жодних інших трактовок слова «холера» окрім «хвороба» і «рослина Xanthium spinosum», причому остання також пов'язується із хворобою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-15T19:00:44.097" LastActivityDate="2018-03-15T19:00:44.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3331" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3343" CreationDate="2018-03-15T19:39:09.173" Score="2" ViewCount="700" Body="&lt;p&gt;Давно цікавило запитання чи правильно говорити &lt;em&gt;&quot;співробітничати&quot;&lt;/em&gt;, бо, як на мене, це звучить трохи кострубато. Однак якщо вдатись до семантики- то говорять &quot;йду на роботу&quot;, а не &quot;на працю&quot;. Але іменник краще підходить &quot;працівник&quot;, а не &quot;робітник&quot;.  В Академічному словнику є слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spivrobitnychaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;співробітничати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spivpracjuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;співпрацювати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Хоча на багатьох сайтах, наприклад &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Online Corrector&lt;/a&gt;, пишуть, що правильно лише &quot;співпрацювати&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи мають право на існування обидва варіанти чи краще все-таки вживати &lt;em&gt;&quot;співпрацювати&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1469" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-15T20:29:50.293" LastActivityDate="2018-03-17T11:28:33.213" Title="Співробітничати чи співпрацювати? Чи можна вживати обидва слова?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3333" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-15T23:38:32.867" Score="2" ViewCount="464" Body="&lt;p&gt;Згідно з цим сайтом &lt;a href=&quot;http://ukrainskamova.com/search/?q=%D0%86%D0%BD%D0%BE%D0%B7%D0%B5%D0%BC%D0%BD%D1%96&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://ukrainskamova.com/search/?q=Іноземні&amp;amp;t=0&lt;/a&gt; та багатьма іншими офіційними сайтами, слова &quot;іноземний&quot; та &quot;іншомовний&quot; вважаються словами синонімами, а ось вживання їх з іменниками неоднозначне. Можна сказати &quot;іноземна делегація&quot; та &quot;іншомовний текст&quot;, а навпаки вже буде не дуже коректно... Як правильно вживати такі синоніми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1483" LastActivityDate="2018-03-16T14:20:09.313" Title="Вживання синонімів іноземний, іншомовний?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3334" PostTypeId="2" ParentId="3319" CreationDate="2018-03-16T05:13:36.307" Score="5" Body="&lt;p&gt;Було б добрим тоном навести того, що &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BA%D1%96%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кіно&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; дійсно не відмінювальне. Наприклад так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par100p2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чинний — 2015 — правопис&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Відмінювання слів іншомовного походження&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 100&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Деякі іменники іншомовного походження не відмінюються, а саме: іменники на &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt; з попереднім голосним: &lt;em&gt;амплуа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;боа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Жоффруа&lt;/em&gt;; на &lt;strong&gt;-е&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;кафе&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кашне&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;турне&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Беранже&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гейне&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гете&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Данте&lt;/em&gt;; на &lt;strong&gt;-є&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;ательє&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Барб’є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Готьє&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лавуазьє&lt;/em&gt;; на &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;колібрі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;таксі&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Гальвані&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Голсуорсі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Россіні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Фірдоусі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Шеллі&lt;/em&gt;; на &lt;strong&gt;-ї&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Віньї&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Шантійї&lt;/em&gt;; на &lt;strong&gt;-о&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;бюро&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;депо&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;кіно&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;манто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;метро&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;радіо&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Арно&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Буало&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Віардо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гюго&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Дідро&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лонгфелло&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Тассо&lt;/em&gt; (але &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пальто&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; відмінюється); на &lt;strong&gt;-йо&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;імброльйо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Пількомайо&lt;/em&gt;; на &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;какаду&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рагу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Шоу&lt;/em&gt;; на &lt;strong&gt;-ю&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;інтерв’ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;меню&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Сю&lt;/em&gt;; жіночі імена на приголосний, а також жіночі прізвища на &lt;strong&gt;-ін&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ов&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Аліс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Долорес&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Зейнаб&lt;/em&gt;; (&lt;em&gt;Ельза&lt;/em&gt;) &lt;em&gt;Вірхов&lt;/em&gt;, (&lt;em&gt;Джеральдіна&lt;/em&gt;) &lt;em&gt;Чаплін&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Тоді б і не переписував власноруч правопис 1940.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Чи було нормативним відмінювання &lt;em&gt;кіно&lt;/em&gt;?&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Було —&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/data/other/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81-1928.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1928&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h2&gt;Рід у чужих іменниках і відмінювання їх&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 76&lt;/strong&gt;. Відмінюються чужі іменники так, як відповідні українські. Зокрема,&#xA;  відмінюються як іменники ніякого роду слова: &lt;em&gt;а́вто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бюро́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;депо́&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;кіно́&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;мо́тто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пальто́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піяні́но&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;трюмо́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;са́го&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ци́церо&lt;/em&gt; . Зовсім не відмінюються такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Усі на &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;, як от: &lt;em&gt;купе́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;неґліже́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;декольте́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;турне́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кольє́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гайне́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Туапсе́&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Усі на &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, як от: &lt;em&gt;по́ні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;комі́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ра́вві&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Поті&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Усі на &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;какаду́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кенґуру́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інтервʼю́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Анжу́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лупуле́ску&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;бру́тто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;не́тто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;по́рто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;со́льо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;трі́о&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фра́нко&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;са́льдо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ра́діо&lt;/em&gt; (від &lt;em&gt;радіо&lt;/em&gt; можливо й &lt;em&gt;радіом&lt;/em&gt;) і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B5%D0%BA%D1%82_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%83_1999_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Проєкт 1999&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;передбачав&lt;/strong&gt; таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запропоновано:&lt;/strong&gt; Відмінювати іноземні запозичення на &lt;strong&gt;-о&lt;/strong&gt;, крім тих, у яких перед &lt;strong&gt;-о&lt;/strong&gt; є інші голосні.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Причина зміни:&lt;/strong&gt; Їхня відмінюваність у живому мовленні, в літературній мові до «реформи» 1933 р., у творах деяких нинішніх письменників. Незмінюваність їх руйнує відмінювання питомих українських іменників на &lt;strong&gt;-о&lt;/strong&gt; (наприклад, неправильне «&lt;em&gt;брати Сірко&lt;/em&gt;», а треба «&lt;em&gt;брати́ Сірки&lt;/em&gt;»).  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Приклади:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Пальто&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;пальта&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;метро&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;метра́&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;радіо&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;радіо&lt;/em&gt; (бо є голосна перед &lt;strong&gt;-о&lt;/strong&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут і бачимо наступну…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Чому зараз невідмінюваний іменник?&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;… згадку про &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_1933_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1933&lt;/a&gt;. Отже зміна дійсно відбулась десь за совітські часи. Правда, особисто знаходжу не &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://lib.movahistory.org.ua/PRAWOPYS/UP_33.djvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;там&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; чи в &lt;a href=&quot;//ukrainian.meta.stackexchange.com/a/119/585&quot;&gt;подальших&lt;/a&gt;, а в &lt;a href=&quot;http://lib.movahistory.org.ua/PRAWOPYS/UP_40_p.djvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1940&lt;/a&gt;, а саме:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Відмінювання слів іншомовного походження&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 100&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Деякі  іменники  Іншомовного  походження  не  відмінюються,  а  саме: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на  &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt;  (в  загальних  Іменах —  з  попереднім  голосним),  напр.:  &lt;em&gt;амплуа́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;боа́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Во́льта&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Дюма́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Жоффруа́&lt;/em&gt;;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на  &lt;strong&gt;-е&lt;/strong&gt;,  напр.:  &lt;em&gt;кашне́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;ко́фе&lt;/em&gt; {при слові &lt;em&gt;кава&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;від себе&lt;/em&gt;},  &lt;em&gt;турне́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Беранже́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Ге́йне&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Ге́те&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Да́нте&lt;/em&gt;;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на  &lt;strong&gt;-є&lt;/strong&gt;,  напр.:  &lt;em&gt;ательє́&lt;/em&gt;,  фойє́ {коли немає &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;, але хочеться вставити &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;від себе&lt;/em&gt;},  &lt;em&gt;Барбʼє&lt;/em&gt;,́  &lt;em&gt;Готьє́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Лавуазьє́&lt;/em&gt;;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на  &lt;strong&gt;-I&lt;/strong&gt;,  напр.:  &lt;em&gt;колі́брі&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;по́ні&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;таксі́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Гальва́ні&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Го́лсуорсі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Россі́ні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Фірдо́усі&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Ше́ллі&lt;/em&gt;;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на  &lt;strong&gt;-ї&lt;/strong&gt;,  напр.:  &lt;em&gt;Віньї́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Шантійї́&lt;/em&gt;;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на  &lt;strong&gt;-о&lt;/strong&gt;,  напр.:  &lt;em&gt;авто́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бюро́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;депо́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кіло́&lt;/em&gt;,  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;кіно́&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;манто́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;метро́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пальто́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ра́діо&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Арно́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Буало́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Віардо́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Гюго́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Дідро́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Лонгфе́лло&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Та́ссо&lt;/em&gt;;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на  &lt;strong&gt;-йо&lt;/strong&gt;,  напр.:  імбрбльйо,  ПількомАйо; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на  &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt;,  напр.:  &lt;em&gt;какаду́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;рагу́&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Шо́у&lt;/em&gt;;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на  &lt;strong&gt;-ю&lt;/strong&gt;,  напр.:  &lt;em&gt;інтерв'ю́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;меню́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Сю&lt;/em&gt;;  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на  &lt;strong&gt;-я&lt;/strong&gt;  (прізвища),  напр.:  &lt;em&gt;Го́йя&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;Золя́&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Недарма згадував, що не був б змушений переписувати. Тут тїльки &lt;strong&gt;пальто&lt;/strong&gt; невідміннювальне і нема згадки жіночі прізвищ. Сміховино і цїкаво, шчо »пальто« стало особливим шче з &lt;a href=&quot;http://korchiwjaka.blogspot.com/2013/01/1945-1945.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1945&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не дивно, шчо так є в &lt;a href=&quot;http://rusgram.narod.ru/1216-1231.html#1221&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;московській мові&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 1221.&lt;/strong&gt; Нулевым называется склонение, парадигма которого состоит из омонимичных форм с нулевой флексией: им. п.: &lt;em&gt;боа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;депо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фойе&lt;/em&gt;; род. п. &lt;em&gt;боа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;депо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фойе&lt;/em&gt;; дат. п. &lt;em&gt;боа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;депо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фойе&lt;/em&gt;; вин. п.: &lt;em&gt;боа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;депо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фойе&lt;/em&gt;; тв. п.: &lt;em&gt;боа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;депо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фойе&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;предл&lt;/em&gt;. п.: о &lt;em&gt;боа&lt;/em&gt;, о &lt;em&gt;депо&lt;/em&gt;, о &lt;em&gt;фойе&lt;/em&gt;. К нулевому склонению принадлежат следующие слова.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1)&lt;/strong&gt; Многие оканчивающиеся на гласные существительные иноязычного происхождения, называющие неодушевленные предметы, лиц мужского пола и животных: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://gramota.ru/slovari/dic?lop=x&amp;amp;bts=x&amp;amp;word=%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пальто&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://gramota.ru/slovari/dic?lop=x&amp;amp;bts=x&amp;amp;word=%D0%BA%D0%B8%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кино&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;метро&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шоссе&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кашне&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пенсне&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рагу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;боа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;буржуа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;па&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;баккара&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бра&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фа&lt;/em&gt; (муз. нота), &lt;em&gt;антраша&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кенгуру&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;интервью&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;алоэ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шимпанзе&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фойе&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ателье&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кофе&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;какао&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;манго&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;банджо&lt;/em&gt; (муз. инструмент), &lt;em&gt;радио&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;барокко&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;либретто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;алиби&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;жалюзи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;янки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кули&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пенни&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:46:49.353" LastActivityDate="2018-04-11T23:46:49.353" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3335" PostTypeId="2" ParentId="3333" CreationDate="2018-03-16T08:17:26.480" Score="3" Body="&lt;p&gt;Згідно із &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%96%D0%BD%D1%88%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словником синонімів&lt;/a&gt;  слова &quot;іноземний&quot; та &quot;іншомовний&quot; дійсно є синонімами. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади правильного вживання даних синонімів можемо побачити в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53382/30990.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературне слововживання&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іноземний.&lt;/strong&gt; Який належить іншій країні, державі, чужому&#xA;  краєві:&lt;em&gt;іноземний матрос, іноземні загарбники, інститут іноземних мов&lt;/em&gt;&#xA;  (але міністерство закордонних справ). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іншомовний.&lt;/strong&gt; Про певні мовні(переважно лексичні) елементи – слова,&#xA;  терміни, назви тощо: &lt;em&gt;словник іншомовних слів, іншомовні запозичення,&#xA;  іншомовне видання.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також на сайті &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/142.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови&lt;/a&gt; зазначено:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іноземний&lt;/strong&gt; — той, що належить іншій країні, чужому краєві: &lt;em&gt;іноземний матрос, іноземні загарбники, інститут іноземних мов&lt;/em&gt; (але Міністерство закордонних справ). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іншомовний&lt;/strong&gt; уживають тоді, коли йдеться не про мову в цілому, а про певні її елементи (переважно лексичні) — слова, терміни тощо:&#xA;  іншомовне видання, іншомовні запозичення, іншомовна назва.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-16T14:20:09.313" LastActivityDate="2018-03-16T14:20:09.313" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3336" PostTypeId="2" ParentId="3333" CreationDate="2018-03-16T11:17:24.317" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Інозе́мний&lt;/em&gt; (синоніми: &lt;em&gt;чужозе́мний&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;чужозе́мський&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;розм.&lt;/sub&gt;, &lt;em&gt;чужосторо́нній&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;розм.&lt;/sub&gt;, &lt;em&gt;чужи́нський&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;чужи́нницький&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;чужи́нний&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;чужине́цький&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;розм.&lt;/sub&gt;) та &lt;em&gt;іншомо́вний&lt;/em&gt; (синоніми: &lt;em&gt;іномо́вний&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;рідко&lt;/sub&gt;, &lt;em&gt;чужомо́вний&lt;/em&gt;) не мають майже нічого спільного.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=39243&amp;amp;page=1232&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іноземний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — це той, що стосується інших земель/територій;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=39480&amp;amp;page=1247&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іншомовний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — це той, що стосується інших мов.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Навіть стосовно населення України і україномовних людей: в Україні мешкають не лише україномовні, а україномовні мешкають не лише в Україні. Але оскільки все-таки населення України і україномовних людей значною пірою перетинаються, то появню краще на прикладі франкомовного француза на ім'я Франсуа у Франції:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо він пише листа іноземному товаришу — то це він пише листа товарищу, що перебуває не у Франції — при цьому товарищ цілком може бути теж франкомовним, як і сам Франсуа (наприклад, емігрантом або ж походити з будь-якої з країн, де теж пощирена французька: Бельгія, Швейцарія, Канада тощо);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо він пише листа іншомовному товаришу — то він пише листа товарищу, що розмовляє не французькою — при цьому товарищ цілком може бути теж у Франції, як і сам Франсуа (наприклад, імігрантом чи гостем).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іноземна книжка — це книжка, що видається і купується здебільшого за кордоном; іношомовна книжка — це книжка на іншій мові. Слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=29856&amp;amp;page=982&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;закордо́нний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (синоніми: &lt;em&gt;зарубі́жний&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;заграни́чний&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;розм.&lt;/sub&gt; (&lt;em&gt;замо́рський&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;застаріле, розм.&lt;/sub&gt;)) й те ближче до слова &lt;em&gt;іноземний&lt;/em&gt; (хоч це також не те саме), ніж &lt;em&gt;іншомовний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдиний контекст, де значення цих слів схожі — це мови і їхні елементи. Справа в тому, що про інші мови окрім української ми традиційно кажемо &lt;em&gt;іноземні&lt;/em&gt;; ми не кажемо &lt;em&gt;іншомовні&lt;/em&gt; мови, бо це тавтологія; не завжди підходить навіть словосполучення &lt;em&gt;інші&lt;/em&gt; мови (бо слово &lt;em&gt;інший&lt;/em&gt; занадто неконкретне, його зазвичай не застосовують без уточнення, в порівнянні до чого саме інші) або &lt;em&gt;чужі&lt;/em&gt; мови (бо &lt;em&gt;чужий&lt;/em&gt; має специфічніше забарвлення). Хоч це формально не зовсім логічно, адже українська для нас формально частково іноземна (частина українців живе за кордоном), а російська, їдиш, румунська тощо — формально частково неіноземні (частина населення України надають перевагу цим мовам) — але так склалося, причому не лише щодо української — наприклад, перекладаючи мемуари Франсуа, ми називатимемо вже інші мови, окрім французької, іноземними. Але штука в тому, що, як правильно сказано в &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/3335&quot;&gt;іншій відповіді&lt;/a&gt;, навіть у цьому контексті ці слова не взаємозамінні, бо ми застосовуємо &lt;em&gt;іноземний&lt;/em&gt; у місцях, в яких за логікою мало б бути &lt;em&gt;іншомовний&lt;/em&gt;, лише до самих мов, але зазвичай не до їхніх частин/елементів/аспектів (де на своє законне місце повертається логічно очікуване слово &lt;em&gt;іншомовний&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;іншомовні дієслова&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ішномовні правила&lt;/em&gt; тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто я б особисто не називав &lt;em&gt;іноземний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ішномовний&lt;/em&gt; навіть частковими синонімами, адже спільне значення в них з'являється лише при їхньому застосуванні до різних іменників (слово &lt;em&gt;іноземний&lt;/em&gt; реально відіграє слова &lt;em&gt;іншомовний&lt;/em&gt; лише в тому випадку, коли саме слово &lt;em&gt;іншомовний&lt;/em&gt; просто незастосовне: &lt;em&gt;іноземна мова&lt;/em&gt; — в інших випадках значення слів нетотожні) — але упорядники словників вирішили інакше.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-16T11:17:24.317" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3337" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-16T15:39:57.917" Score="4" ViewCount="106" Body="&lt;p&gt;Один з дописів на сайті садового центру:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&amp;quot;Багато наших покупців хочуть придбати &lt;strong&gt;луковиці&lt;/strong&gt; зараз, не знаючи про те, що висаджуються вони восени (&lt;strong&gt;луковичні&lt;/strong&gt; рослини повинні вкорінитися та пройти випробування холодом). Деякі садівники, лише пробують себе в квітникарстві і тому, не можуть цього знати. Отже, якщо ви не встигли, з будь-яких причин, висадити весняні першоцвіти, з квітня місяця - тюльпани, крокуси, гіацинти, нарциси будуть в контейнері в нашому садовому центрі.&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Чи є правильним (усталеним) вживати луковичні рослини?&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%BD%D1%8B%D0%B5&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському академічному словнику&lt;/a&gt; наводиться переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лу́ковичный – цибули́нний, цибу́льний, цибу́ляний.  • -ные растения –&#xA;&lt;strong&gt;цибу́льні росли́ни.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також у СУМ наведені такі визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cybulyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЦИБУЛИНА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 1. Потовщена, перев. куляста частина стебла деяких рослин,&#xA;яка складається з щільно розташованих м'ясистих листків і звичайно&#xA;міститься в землі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lukovycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЛУКОВИЦЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Розширена частина деяких органів, частин організму тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Невпевнена, але думаю краще вживати &lt;strong&gt;цибулинні&lt;/strong&gt; рослини, &lt;strong&gt;луковичні&lt;/strong&gt; мені здається русизмом.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-03T20:03:24.313" Title="Луковичні чи цибулинні рослини?" Tags="|переклад|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3338" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5130" CreationDate="2018-03-16T18:53:48.727" Score="3" ViewCount="161" Body="&lt;p&gt;Натрапила у Фейсбуку на таку фразу: &quot;Ви знаєте, що трапляється, коли наші Книжкові феї дуже засмучуються? Вони &lt;strong&gt;феячать&lt;/strong&gt;!&quot; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цитату взято із групи &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/Fabulabook/?hc_ref=ARR1wBV-vu97VRTjbnczf00dqnvyM04lF4a91yOVwQIqgJueZQfziakYqPsHzyEZsEA&amp;amp;fref=nf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фабула&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одразу ж пишу сюди. Перегортала деякі джерела, і СУМ, інші тлумачні словники,а також і в російських словниках онлайн передивлялася, ніде не згадано такого неологізму. Подається лише значення лексеми &quot;фея&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Фея - у міфології деяких західноєвропейських народів — істота жіночої статі (звичайно доброзичлива), здатна творити чудеса; чарівниця.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;перен. Про жінку, яка чарує своєю грацією, красою і т. ін., яка робить добро, приносить щастя тощо.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, виходячи зі самої семантики &quot;фея&quot;, розумію, що слід перекласти, як &quot;чарують&quot;, але все ж ніде слова у мною переглянутих словниках (вибачте за тавтологію)  як такого не зафіксовано. Коли вводжу російською цей неологізм, то, як вже згадувала, визначення нема, проте пошук видає аж 11 200 результатів із використання поданого слова; коли ж українською, то &quot;відправляє&quot; до російської версії. Тоді питання: а чи нормативно його вживати? Випадково це не калька з російської тоді? Чи це український, чи російський неологізм?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-11-04T11:26:01.940" Title="Феячити - український чи російський неологізм?" Tags="|неологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3339" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3344" CreationDate="2018-03-16T19:12:31.593" Score="2" ViewCount="442" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chakluvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; каже, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чарувати - Діяти, впливати на когось, щось чарами; чаклувати.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чаклувати - Займатися чаклунством.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чаклунство, відповідно ж - це за старовинними марновірними уявленнями — магічні дії, рухи й замовляння, за допомогою яких нібито можна вплинути на людей і природу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Майже такі ж значення подані і в &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/195438/%D1%87%D0%B0%D1%80%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українському тлумачному словнику&lt;/a&gt;, і на &lt;a href=&quot;http://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/ch/charuvati/46-1-0-5434&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, виходить, що це синоніми, але яка ж етимологія цих слів? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-16T20:35:10.327" Title="Яка етимологія синонімів &quot;чарувати&quot; та &quot;чаклувати&quot;?" Tags="|етимологія|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3340" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3342" CreationDate="2018-03-16T19:25:22.373" Score="2" ViewCount="900" Body="&lt;p&gt;Наприклад, є слово &quot;чарувати&quot;. Якщо ж його розібрати за будовою, то буде: чар/ува/ти. Тут легко, бо бачимо, від якого слова утворено: чари.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж проаналізувати слово &lt;strong&gt;&quot;чаклувати&quot;&lt;/strong&gt; за аналогією до попереднього, теоретично вийде так: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чакл/ува/ти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от як визначити, від якого слова походить лексема &quot;чаклувати&quot;?&#xA;Якщо ж від чаклування, то можна і так: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чаклув/а/ти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як тоді правильно розібрати за будовою?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-16T20:07:29.650" Title="Як розібрати за будовою слово &quot;чаклувати&quot;?" Tags="|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3341" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4287" CreationDate="2018-03-16T19:40:48.690" Score="2" ViewCount="272" Body="&lt;p&gt;Доволі часто таке трапляється у документах, які видавалися при примусовому переселенні людей в 1944-1946 рр, а також можна стикнутися з цим і сьогодні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, наприклад, є випадок, що в офіційних документах (паспорт, свідоцтво про народження та диплом бакалавра) допущена помилка у написанні &lt;strong&gt;БоГдан / БоҐдан.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання: чи це ніякої ролі не грає в ідентифікації людини, тобто помилка незначна, тому вважатиметься, що це варіантність імені (одне і те ж ім’я), чи все ж імена будуть різні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-02T11:19:27.513" Title="БоГдан / БоҐдан = одне і теж ім’я чи різні?" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3342" PostTypeId="2" ParentId="3340" CreationDate="2018-03-16T19:44:38.237" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Норми української літературної мови&#xA;О. Синявський&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;чакл/ува/ти&lt;br /&gt;&#xA;чакл/ува/ння&lt;br /&gt;&#xA;чакл/ун/ство&lt;br /&gt;&#xA;чакл/івниця&lt;br /&gt;&#xA;чакл/ій&lt;br /&gt;&#xA;ча́кл/о&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ЕСУМ 6, 227&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;чакло&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;колосове&lt;/em&gt;) (бот.) «актея колосиста (чернесь), Actaea spicata L.» Нед, Mak; — не зовсім ясне; можливо, повʼязане з &lt;em&gt;чаклува́ти&lt;/em&gt;, оскільки рослина викликає тяжке отруєння. — Нейштадт 252—253&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;чаклувати&lt;/strong&gt; чарувати», [&lt;em&gt;чакли́&lt;/em&gt;] «чари», [&lt;em&gt;чаклівни́ця&lt;/em&gt;] «чарівниця» Нед, [&lt;em&gt;чаклі́й&lt;/em&gt;] «чаклун», &lt;em&gt;чаклування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чаклун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чаклунка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чаклунство&lt;/em&gt;; — специфічно українське утворення не зовсім ясного походження; реконструювалася (Потебня РФВ 1 266) первісна форма *&lt;em&gt;шакловати&lt;/em&gt;, яка також не має достовірної етимології; можливо, основа цього слова тюркського походження, пор. тур. çakmak «забивати; викрешувати (вогонь); блискати; здогадуватися, кумекати».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-16T20:07:29.650" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3343" PostTypeId="2" ParentId="3331" CreationDate="2018-03-16T20:13:35.407" Score="3" Body="&lt;p&gt;Всюди знаходила одну і ту ж інформацію, що все-таки правильні обидва варіанти.&#xA;Наприклад, &lt;a href=&quot;http://ukrainskamova.com/search/?q=%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%96%D1%82%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційний сайт Української мови&lt;/a&gt; пише: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СПІВПРАЦЮВАТИ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Синоніми до слова СПІВПРАЦЮВАТИ : співробітничати; (з ворогом) коляборувати; п к ЮЮЧИЙ, що співпрацює, залучений до співпраці, співробітник, неґ. коляборант, о. у співпраці. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо того, чи говорять &quot;йду на працю&quot;, то так, Ви маєте рацію, не користуються таким терміном, але ж є подібний навіть у діалектах &quot;йду до праці&quot;, що походить з польської мови &lt;a href=&quot;https://sjp.pwn.pl/slowniki/pracowa%C4%87.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;pracować&quot;&lt;/a&gt; (Брала зі &lt;a href=&quot;https://sjp.pwn.pl/slowniki/pracowa%C4%87.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника польської мови&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/169241&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українському тлумачному словнику&lt;/a&gt; подають, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;співробітничати&#xA;    -аю, -аєш, недок.&#xA;    1) Займатися якоюсь діяльністю, працювати разом із ким-небудь.&#xA;    2) Бути співробітником якої-небудь установи. || Брати участь як автор у роботі якогось друкованого органу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо сайту &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Online Corrector&lt;/a&gt;, то там написано, що лише &quot;не рекомендується&quot; і що можна замінити на &quot;кращий варіант&quot;. Про заборону вживати там не йдеться. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З Вашого дозволу і свою думку висловлю. Абсолютно погоджуюсь з &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Online Corrector&lt;/a&gt;, бо, як на мене, добряче &quot;ріже вухо&quot; варіант &quot;співробітничати&quot;. Якщо ж є можливість замінити його, то все ж краще дослухатися, &quot;співпрацювати&quot; звучить значно краще.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-17T11:28:33.213" LastActivityDate="2018-03-17T11:28:33.213" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3344" PostTypeId="2" ParentId="3339" CreationDate="2018-03-16T20:35:10.327" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;/q/3340/585&quot;&gt;Продовжимо&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ЕСУМ 6, 227&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;чакло&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;колосове&lt;/em&gt;) (бот.) «актея колосиста (чернесь), Actaea spicata L.» Нед, Mak; — не зовсім ясне; можливо, повʼязане з &lt;em&gt;чаклува́ти&lt;/em&gt;, оскільки рослина викликає тяжке отруєння. — Нейштадт 252—253&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;чаклувати&lt;/strong&gt; чарувати», [&lt;em&gt;чакли́&lt;/em&gt;] «чари», [&lt;em&gt;чаклівни́ця&lt;/em&gt;] «чарівниця» Нед, [&lt;em&gt;чаклі́й&lt;/em&gt;] «чаклун», &lt;em&gt;чаклування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чаклун&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чаклунка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чаклунство&lt;/em&gt;; — специфічно українське утворення не зовсім ясного походження; реконструювалася (Потебня РФВ 1 266) первісна форма *&lt;em&gt;шакловати&lt;/em&gt;, яка також не має достовірної етимології; можливо, основа цього слова тюркського походження, пор. тур. çakmak «забивати; викрешувати (вогонь); блискати; здогадуватися, кумекати».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;280&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;чар&lt;/strong&gt; «привабливість, чарівливість; чаклунство, чаклунське зілля», [&lt;em&gt;чара́&lt;/em&gt;] «чари» Нед, &lt;em&gt;ча́ри&lt;/em&gt; (мн.), [&lt;em&gt;ча́рінь&lt;/em&gt;] «пішментні плями на обличчі вагітної жінки» Корз, [&lt;em&gt;чарі́вка&lt;/em&gt;] «чарівниця», &lt;em&gt;чарівни́к&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чарівни́цтво&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чарівни́ця&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;чарови́на&lt;/em&gt;] «чаклунське зілля», [&lt;em&gt;чаровни́к&lt;/em&gt;] «чарівник» Бі, [&lt;em&gt;чарівки́й&lt;/em&gt;] «чарівний», &lt;em&gt;чарівли́вий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чарівни́й&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чарівни́цький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чарівни́чий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чарува́ти&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;пречарови́тий&lt;/em&gt;] «чарівливий», ст. &lt;em&gt;чароване&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;російська, білоруська &lt;em&gt;ча́ры&lt;/em&gt; (мн.), др. &lt;em&gt;чаръ&lt;/em&gt;, польська czar, чеська, слн. čár, слц. čar, болгарська, македонська &lt;em&gt;чар&lt;/em&gt;, схв. &lt;em&gt;ча̂р&lt;/em&gt;, стсл. &lt;strong&gt;чаръ&lt;/strong&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;псл. čarъ/čara;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;споріднене з лит. keraĩ (мн.) «чари, чаклунство», kerė́ti «чарувати, чаклувати», ав. ċāra- «засіб», перс. čār «тс.», čāra «засіб, допомога, хитрощі», дінд. kṛṇṓti «робить», karṓti «тс.», kṛtyā́ «дія, вчинок», ав. kərənaoiti «робить», кімр. peri «робити»; іє. *k&amp;quot;er- «тс.»; менш перекониві повʼязання псл. čarъ з грецькою κείρω «стрижу; рубаю; знищую» (Brückner PF 7, 177) або з грецькою κήρηξ «оповісник, провісник», лат. carmen «пісня, наспів», дінд. kīrtíṣ «слава, звістка» (Ильинский РФВ 61. 236—237) — Фасмер 4 317; …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-16T20:35:10.327" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3345" PostTypeId="2" ParentId="3318" CreationDate="2018-03-16T21:34:20.990" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згідно із чинним &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/pravopys2015.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українським правописом&lt;/a&gt; наведені Вами слова пишуться з апострофом. Таку інформацію знаходимо у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пунктах № 1 та № 3 з § 6&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Після губних приголосних (б, п, в, м, ф): б’ю, п’ять, п’є, в’язи, у здоров’ї, м’ясо, рум’яний, тім’я, мереф’янський, В’ячеслав, Стеф’юк.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка. Апостроф не пишеться, коли перед губним звуком є приголосний (крім р), який належить до кореня: дзвякнути, мавпячий, свято, тьмяний, цвях; але: верб’я, торф’яний, черв’як.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Коли такий приголосний належить до префікса, то апостроф пишеться, як і в тих же словах без префікса: зв’язок, зв’ялити, підв’язати, розм’якшити.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Після префіксів та першої частини складних слів, що закінчуються на твердий приголосний: без’язикий, від’їзд, з’єднаний, з’їхати, з’явитися, об’єм, під’їхати, роз’юшити, роз’яснити; дит’ясла, пан’європейський, пів’яблука; але з власними назвами — через дефіс: пів-Європи тощо (див. § 26, п. 1, д).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, аби визначити, чи потрібно ставити апостроф у слові, спершу нам слід зрозуміти, від якого слова воно походить (перепрошую за тавтологію). Далі виділяємо корінь. Аж тоді дивимось, під яке правило підпадає отримана ситуація. Наприклад, слово &quot;зв’язок&quot;. Походить від &quot;в’язати&quot;, корінь -в’яз-. Звертаємось до правил. Результат: пункт № 1, адже після губних приголосних (б, п, в, м, ф) перед я, ю, є, ї. Отже, апостроф ставимо!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-30T10:12:57.507" LastActivityDate="2018-12-30T10:12:57.507" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3346" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-16T22:22:41.783" Score="2" ViewCount="2928" Body="&lt;p&gt;Згідно усіх словників слова &quot;вимушений, змушений, примушений&quot; є синонімами. Але вживати їх як синоніми іноді  не зовсім виходить правильно.&#xA;У цих варіантах вживаються слова з різним значенням, але їх можна замінити між собою!?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;“Гірке почуття вимушеної розлуки з сином запанувало всім його тілом (Г.Епік).”&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;“Змушений жити в місті, далеко од народу, я часом з головою пірнаю в етнографічні записи (М.Коцюбинський). “&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;“Була б якась потіха мені з того, якби ти заїхала, я б, може, чогось довідалась, що вивело б мене з сеї примушеної пасивності (Леся Українка).”&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не бачу в них різниці навіть після перестановки...&#xA;Хоча &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53394/30298.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на сайті «Словопедія»&lt;/a&gt; і на багатьох інших сайтах пишеться про їх різне значення...?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1483" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T17:47:16.510" LastActivityDate="2018-03-17T21:10:29.197" Title="Значення/ вживання слів синонімів змушений, вимушений, примушений?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3347" PostTypeId="5" CreationDate="2018-03-17T06:12:49.210" Score="0" Body="&lt;p&gt;Складні слова можуть записуватися в один із трьох способів: окремо (у два слова, як-то &lt;em&gt;«до речі»&lt;/em&gt;), разом (обʼєднані в одне слово, як-то &lt;em&gt;«закордон»&lt;/em&gt;) або через дефіс (як-то &lt;em&gt;«по-своєму»&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;«як-то»&lt;/em&gt;). У деяких випадках, складні слова можуть містити більш ніж два компоненти (як-то &lt;em&gt;«хтозна-як»&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Compound words can be written in three ways: as open compounds (spelled as two words, e.g., ice cream), closed compounds (joined to form a single word, e.g., &lt;em&gt;doorknob&lt;/em&gt;), or hyphenated compounds (two words joined by a hyphen, e.g., &lt;em&gt;long-term&lt;/em&gt;). Sometimes, more than two words can form a compound (e.g., &lt;em&gt;mother-in-law&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:12:49.210" LastActivityDate="2018-03-17T06:12:49.210" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3348" PostTypeId="4" CreationDate="2018-03-17T06:12:49.210" Score="0" Body="Для запитань про правопис написання слів: разом, через дефіс чи окремо // For questions about writing the compound words: open, closed, or hyphenated compounds." OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T06:12:49.210" LastActivityDate="2018-03-17T06:12:49.210" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3349" PostTypeId="2" ParentId="3269" CreationDate="2018-03-17T10:33:30.727" Score="3" Body="&lt;p&gt;У Словнику української мови в 11томах на слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/filizhanka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;філіжанка&lt;/a&gt;&quot; присутній такі приклади вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ласточкін наточив собі окропу із самовара, плеснув густо заварки з&#xA;  величезного чайника.., вкинув у філіжанку зернятко сахарину&lt;/em&gt; (Юрій&#xA;  Смолич, V, 1959, 461); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Купріян.. дивиться на.. філіжанку чаю, що парує на столі&lt;/em&gt; (Григорій&#xA;  Тютюнник, Вир, 1964, 415).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто вживання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;філіжанка чаю&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; є нормативним, хоч і не зовсім звичним. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість більшого поширення набув вислів &lt;strong&gt;&lt;em&gt;філіжанка кави&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. На мою думку, це  можна пов'язати з походженням слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;філіжанка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Етимологічним словником української мови&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; слово &lt;strong&gt;&quot;філіжанка&quot;&lt;/strong&gt; має турецьке походження. В Туреччині даний посуд використовують саме для заварювання кави. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/uCgRG.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/uCgRG.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-17T10:33:30.727" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3350" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3352" CreationDate="2018-03-17T12:32:04.893" Score="0" ViewCount="1057" Body="&lt;p&gt;Часто в розмовній мові, щоб уникнути тавтології, люди вживають ці три слова як взаємозамінні. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%BA%D1%83%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%82%D1%80%D1%96%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;документальна стрічка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%96%D0%BD%D0%BE%D1%84%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кінофільм&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1469" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T17:49:14.170" LastActivityDate="2018-03-17T17:51:35.863" Title="Фільм, кіно, стрічка,кінофільм. Чи тотожні ці слова?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3351" PostTypeId="2" ParentId="3329" CreationDate="2018-03-17T13:57:17.427" Score="3" Body="&lt;p&gt;Коротка відповідь:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;нині&quot; не дорівнює слову &quot;сьогодні&quot;, хоч і має таке значення. При цьому, основне значення слова &quot;нині&quot; - не &quot;сьогодні&quot;, а &quot;тепер&quot;, &quot;у ці часи&quot;, &quot;на сьогоднішній день&quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додаткові викладки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, сайт називається не &quot;Студопед&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;я&quot;, а &quot;Студопед&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;я&quot;, з такою мовною мішанкою (&lt;a href=&quot;https://studopedia.info/1-41471.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перша сторінка&lt;/a&gt; російською, всі катеґорії також російською, переходжу на &lt;a href=&quot;https://studopedia.info/ukr/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;украинскую версию&quot;&lt;/a&gt; - там знову перемішані українська і російська, є взагалі стаття з назвою &lt;a href=&quot;https://studopedia.info/ukr/1-56968.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;впянанввпвговвяганманная&quot;&lt;/a&gt;), яку там бачимо, я би йому просто не довіряв у питаннях, що пов’язані з мовою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто дослідити питання через перевірені словники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грінченко&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нині нар. Сегодня. Бодай мій ворог знав, що нині за день.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, здається, що на той момент було тільки одне значення, але&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D1%96&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кримський, Єфремов і ко:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;тепе́р, тепе́реньки, тепе́речки, сейча́с, ни́ні.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;сього́дні [Хлі́ба на́шого щоде́нного дай нам на сього́дні], ни́ні, ни́ньки, (гал.) днесь, дне́ськи.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, вже до зближення мов вживається в обох значеннях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний словник&lt;/a&gt; взагалі подає цитату з Шевченка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Во Іудеї не було.. того ніколи, Що нині узриться (Тарас Шевченко, II,&#xA;  1953, 310);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;в одному значенні слова та з Франка — в іншому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Се ж нині був його перший адвокатський виступ у сьому місці (Іван&#xA;  Франко, VII, 1951, 187);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, слово можна вживати в обох значеннях, воно цілком літературне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, на &lt;a href=&quot;http://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/n/nini/36-1-0-10722&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;офіційному сайті української мови&lt;/a&gt; є ряд синонімів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Синоніми до слова НИНІ: пр. нині тепер, зараз д. ниньки; ЯК ІМ.&#xA;  нинішній день, СУЧАСНІСТЬ; сьогодні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а також на їхній &lt;a href=&quot;http://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/21&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;головній сторінці&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нині&lt;/strong&gt; українською мовою в Україні й поза її межами розмовляють близько 45 млн. осіб. За кількістю тих, хто розмовляє нею, українська&#xA;  мова стоїть на 15—20-му місці у світі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-18T14:14:05.727" LastActivityDate="2018-03-18T14:14:05.727" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3352" PostTypeId="2" ParentId="3350" CreationDate="2018-03-17T14:17:33.253" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно із &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%84%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словником синонімів&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;КІНОФІ́ЛЬМ, КІНОКАРТИ́НА, ФІЛЬМ, СТРІ́ЧКА, КІНО́ (розм.), КАРТИ́НА (розм.), ПЛІ́ВКА (розм.)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Кожної суботи в училищному&#xA;  клубі новий кінофільм&lt;/em&gt; (І. Багмут); &lt;em&gt;Все, що тут написано, в майбутню&#xA;  кінокартину, звичайно, не ввійде&lt;/em&gt; (О. Довженко); &lt;em&gt;Ландшафт мінився&#xA;  щохвилини. Сергій мовчки пірнав у глиб берегів, і йому здавалося, що&#xA;  дивився він зараз найцікавіший фільм&lt;/em&gt; (Г. Епік); &lt;em&gt;Автори стрічки&#xA;  [&quot;Тіні забутих предків&quot;] зуміли показати яскраві картини життя і&#xA;  побуту старої Гуцульщини&lt;/em&gt; (з журналу); &lt;em&gt;Вже було пізненько і кіно,&#xA;  мабуть, уже давно закінчилося&lt;/em&gt; (Григорій Тютюнник); &lt;em&gt;Праворуч -&#xA;  Нотр-Дам. І синерама, де в кіносеансах Паризьку плівку демонструють&#xA;  нам&lt;/em&gt; (Л. Дмитерко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Кіно, фільм, стрічка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; можемо вважати повними синонімами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема в СУМ представлені всі три слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/strichka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СТРІЧКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Те саме, що кінофільм. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kinofiljm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КІНОФІЛЬМ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Твір кінематографії, призначений для показування на екрані; кінокартина.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/KINO&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;КІНО&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 1. Кінематографія, кіномистецтво. 2. розм. Те саме, що&#xA;  кінофільм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;В усній мові можемо вживати всі ці слова, як взаємозамінні.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T17:51:35.863" LastActivityDate="2018-03-17T17:51:35.863" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3353" PostTypeId="2" ParentId="3346" CreationDate="2018-03-17T14:36:43.573" Score="3" Body="&lt;p&gt;По-перше, саме на &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53394/30298.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словопедії&lt;/a&gt; після опису значення слів &quot;вимушений&quot; і &quot;примушений&quot; пише, що це те саме, що &quot;змушений&quot;, якщо слово вживається як дієприкметник:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вимушений&lt;/strong&gt;. 1. Дієприкм. від вимусити; &lt;strong&gt;змушений&lt;/strong&gt;: вимушений був піти&#xA;  на заробітки; війська вимушені зайняти оборону. &lt;strong&gt;2. прикм.&lt;/strong&gt; Який&#xA;  здійснюється чи здійснений проти бажання, потреби, під тиском&#xA;  обставин: вимушена зупинка, вимушене неробство, вимушене сидіння.&#xA;  Гірке почуття вимушеної розлуки з сином запанувало всім його тілом&#xA;  (Г.Епік). &lt;strong&gt;3. прикм.&lt;/strong&gt; Здійснюваний через силу; роблений, нещирий:&#xA;  вимушений спокій, вимушений усміх, вимушена увага, вимушені рухи. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Змушений&lt;/strong&gt;. Дієприкм. від змусити; який мусить, повинен через певні&#xA;  обставини, причини робити щось: змушені були відступити, змушені&#xA;  зупинитись, змушені працювати. Змушений жити в місті, далеко од&#xA;  народу, я часом з головою пірнаю в етнографічні записи&#xA;  (М.Коцюбинський).  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примушений&lt;/strong&gt;. Дієприкм. від примусити – присилувати&#xA;  робити саме так; &lt;strong&gt;змушений&lt;/strong&gt;: примушений був піти з роботи,&#xA;  примушений відмовитись від прогулянки. Була б якась потіха мені з&#xA;  того, якби ти заїхала, я б, може, чогось довідалась, що вивело б мене&#xA;  з сеї примушеної пасивності (Леся Українка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-друге, у вашому випадку у виразі &quot;вимушена розлука&quot; слово &quot;вимушена&quot; - це прикметник (друге значення слова &quot;вимушений&quot; на словопедії), розлука не може бути змушена або примушена (через дієприкметники), бо розлуку не можна змусити, примусити, вимусити щось робити, вона може бути тільки вимушена (через прикметник), тобто, така, яка &quot;здійснюється чи здійснена проти бажання, потреби, під тиском обставин&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У виразі Лесі Українки &quot;примушена пасивність&quot;, бо &quot;примушений&quot; використовується у ось якому &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prymushenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значенні&lt;/a&gt;: &quot;який склався в певних обставинах; вимушений.&quot;, тобто, так само, як прикметник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, у більшості випадків це взаємозамінні слова, просто треба зважати на частини мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-17T21:10:29.197" LastActivityDate="2018-03-17T21:10:29.197" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3355" PostTypeId="2" ParentId="3314" CreationDate="2018-03-17T16:02:05.813" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53396/30698.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дослідний&lt;/strong&gt;. Який стосується досліду, пов’язаний з науковим&#xA;  дослідженням; &lt;strong&gt;призначений для проведення дослідів&lt;/strong&gt;. Вж. зі сл.: робота,&#xA;  гурток, завод, &lt;strong&gt;інститут&lt;/strong&gt;, центр, ділянка, лабораторія, організація,&#xA;  станція, установа, господарство, підприємство, поле, рослини, тварини.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дослідницький&lt;/strong&gt;. 1. Який стосується дослідника, належний йому. Вж. зі&#xA;  сл.: колектив, група, задум, інтерес, метод, підхід, рівень, характер,&#xA;  діяльність, енергія, настанова, праця. 2. &lt;strong&gt;Призначений для проведення&#xA;  дослідів&lt;/strong&gt;: дослідницька кімната (&lt;em&gt;коментар від мене (P.Vovk): інституту тут не бачимо)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BE-%D0%B4%D0%BE%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Науко́во-до́слідний і́нститут (НДІ) — самостійна установа, створена&#xA;  організовувати наукові дослідження та провадити&#xA;  дослідно-конструкторські роботи, різновид інституту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ґуґл:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9+%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82%22&amp;amp;source=lnt&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwj5x6Dq2_PZAhXPPFAKHVlxCx4QpwUIHw&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дослідний інститут&lt;/a&gt; - 227 000 результатів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=lang_uk&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;tbs=lr%3Alang_1uk&amp;amp;ei=JjutWq3LPKmC6ASf4pOQDA&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82%22&amp;amp;oq=%22%D0%B4%D0%BE%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0i7i5i30k1l2j0i30k1l2j0i5i30k1l4.3328.5390.0.5607.13.13.0.0.0.0.135.1302.0j11.11.0....0...1c.1.64.psy-ab..3.10.1171...0i7i30k1j0i8i7i30k1.0.tyb5mB-0GHg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дослідницький інститут&lt;/a&gt; - 24 000 результатів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, зважаючи на словники, звісно, це є взаємозамінні слова, частина їхніх значень збігається, але набагато частіше (на порядок) в парі з іменником &quot;інститут&quot; вживається само прикметник &quot;дослідний&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-17T16:02:05.813" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3356" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4985" CreationDate="2018-03-17T21:15:49.370" Score="4" ViewCount="5070" Body="&lt;p&gt;Питання, на яке досі не можу дати собі відповіді. Щодо імен &lt;strong&gt;Яна&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;Іванна&lt;/strong&gt;, у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%BD%D0%B0_(%D1%96%D0%BC&amp;#39;%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; взагалі бачу, що варіант імені Яна - це &lt;strong&gt;Яніна&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у мене є знайома, в якої, наприклад, у паспорті пише Іванна, а називає себе Яна. Після мого зауваження на те, що це різні імена, вона все ж переконує, що ні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Інтернет-журналі для жінок &lt;a href=&quot;http://women.in.ua/pohodzhennya-imeni-yana-yanina.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Жіночі примхи&lt;/a&gt; теж знаходжу інформацію, що Яна = Яніна, адже друге ім’я взято в дужки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На офіційному сайті Державної служби статистики України Головного управління статистики у Львівській област &quot;&lt;a href=&quot;http://database.ukrcensus.gov.ua/dw_name/f_tl.asp?f_tl=%FF%ED%E0&amp;amp;Submit=%CF%EE%F8%F3%EA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Імена&lt;/a&gt;&quot;, де подано тлумачення, походження i значення імен, читаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Яна&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;походить від слова янус – імені древньоримського бога сонця і світла (латинське). &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;жіноча форма імені Ян (західнослов'янської і прибалтійської форми древньоєврейського імені Іоанн, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Іван&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – «милість божа») (слов’янське).  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Янка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Божа благодать (давньоєврейське).  &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином тут додають ще і варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Янка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На цьому ж сайті подають окремо статтю з іменем &lt;a href=&quot;http://database.ukrcensus.gov.ua/dw_name/f_tl.asp?f_tl=%B2%E2%E0%ED%ED%E0&amp;amp;Submit=%CF%EE%F8%F3%EA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іванна&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;життєва (слов’янське).  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Іванка, Іва&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;життєва; від ява - світ життя; іва (золота верба) - дерево життя (давньоєврейське).  &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож ланцюг збільшується до таких &quot;варіантів&quot;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Яніна, Яна, Янка, Іванна, Іва.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, це однакові імена? Наприклад, якщо в якихось одних архівних документах буде написано ім’я &quot;Яна&quot;, а в інших - Яніна (йдеться про одну і ту ж особу), то відповідно до мовних норм вважатиметься що це одна і та ж особа? А також цікавить, у зв’язку з чим пішло таке розгалуження: одні імена на &lt;em&gt;ян-&lt;/em&gt;, інші - на &lt;em&gt;іван-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-28T14:44:16.143" LastActivityDate="2018-10-11T20:24:47.993" Title="Яна та Іванна: чи &quot;тотожні&quot; ці імена?" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3357" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3359" CreationDate="2018-03-17T22:00:18.897" Score="3" ViewCount="1163" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vlasnycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови&lt;/a&gt; все ж подається визначення обидвох лексем:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ХАЗЯ́ЙКА, и, жін. Жіночий рід до хазяїн.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ВЛА́СНИЦЯ, і, жін. Жіночий рід до власник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте виникає питання: а чи слово &quot;хазяйка&quot; - це, випадково, не калька з російської мови? Чи можна використовувати цю лексему?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-17T23:16:04.480" Title="Хазяйка чи власниця: як правильно?" Tags="|значення-слів|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3358" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3369" CreationDate="2018-03-17T22:13:03.450" Score="2" ViewCount="1001" Body="&lt;p&gt;Щодо утворення фемінітивів, інформації багацько. А от цікавить те, чи утворюються назви чоловічих професій, які історично були лише жіночими? Якщо так, то як саме? Це стосується, наприклад, такого, як &lt;strong&gt;повія&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T22:40:14.870" LastActivityDate="2018-03-19T06:09:18.467" Title="Назви чоловічих професій, які історично були лише жіночими: ПОВІЯ" Tags="|словотворення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3359" PostTypeId="2" ParentId="3357" CreationDate="2018-03-17T23:07:48.673" Score="3" Body="&lt;h3&gt;Вжиток&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vlasnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;власник&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; має єдине значення — особа, яка володіє майновими правами на обʼєкт.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khazjajin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Хазяїн&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — більш широке поняття, яке, окрім прав власності на обʼєкт, ще може означати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;розпорядник&lt;/em&gt;, у т.ч. тимчасовий;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ділова людина&lt;/em&gt; — як властивість характеру;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;винаймач робочої сили&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому слово &lt;em&gt;хазяйка&lt;/em&gt; можна використовувати як у ролі синоніма до &lt;em&gt;власниця&lt;/em&gt;, так і в контексті: &lt;em&gt;«мама пішла на базар, а донька сьогодні — хазяйка»&lt;/em&gt;, де слово &lt;em&gt;«власниця»&lt;/em&gt; не застосовується.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Етимологія&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словʼянське слово &lt;strong&gt;хазяїн&lt;/strong&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.endic.ru/fasmer/Hozjain-14984.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згідно Фасмеру&lt;/a&gt;, запозичене з татарського.&lt;br&gt;&#xA;Слово &lt;em&gt;ходжа&lt;/em&gt; («вчитель, пан, старець») — споріднене.&lt;br&gt;&#xA;Там же вказується, що це слово уперше зустрічається у XIV столітті (1382 рік), за 350 років до створення «російської» мови. Тому ні про яку кальку з російської йтися не може.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Чтиво&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще слово &lt;em&gt;господар&lt;/em&gt;, стосовно якого існують &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/host#Etymology_1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;версії&lt;/a&gt;, що &lt;em&gt;господар&lt;/em&gt; споріднене з сучасним англійським словом &lt;em&gt;host&lt;/em&gt; («господар») — через ПІЄ &lt;code&gt;*gʰóspot-&lt;/code&gt; (&quot;той, хто приймає гостей&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/gazda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ґазда&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — яке, схоже, теж походить із того самого ПІЄ &lt;code&gt;*gʰóspot-&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-17T23:16:04.480" LastActivityDate="2018-03-17T23:16:04.480" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3360" PostTypeId="2" ParentId="3329" CreationDate="2018-03-17T23:19:28.710" Score="2" Body="&lt;h1&gt;Очевидне (для мене) значення слова «нині»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою особисту думку, «нині» — еквівалент до «у наш час».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто йде посилання проміжок часу, що включає поточний момент (часто слово «нині» протиставляють словам «раніше», «колись» і іншим, що зазвичай, навпаки, не включають поточний момент). Зазвичай так кажуть, маючи на увазі доволі широкий проміжок (століття, десятиліття, рік), але коротші проміжки теж можливі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах підтверджує таке тлумачення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nyni&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;НИ́НІ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;присл[івник]&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;У наш час, у сучасний період, тепер. &lt;em&gt;— Во Іудеї не було.. того ніколи, Що нині узриться&lt;/em&gt; (Тарас Шевченко, II, 1953, 310); &lt;em&gt;Нині світова соціалістична система перетворюються у вирішальний фактор історичного розвитку&lt;/em&gt; (Комуніст України, 4, 1961, 21).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Дивне (для мене) тлумачення слова «нині»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У той же час «Словник української мови» надає ще одне тлумачення, яке особисто в мене викликає подив:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те саме, що сьогодні. &lt;em&gt;Се ж нині був його перший адвокатський виступ у сьому місці&lt;/em&gt; (Іван Франко, VII, 1951, 187); &lt;em&gt;Нині молодиця закінчила роботу ще до смерку, але їй зовсім не хотілося йти додому&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, I, 1962, 603).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я особисто не можу уявити контекст, у яких би «нині» означало саме «сьогодні». Навпаки, можу навести приклади, що, на мою думку, показують неможливість використання «нині» у прямому значенні слова «сьогодні»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Остап чув, що в його друга Олега на днях буде побачення з Оленою. «Коли в тебе побачення з Оленою» — «Нині».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Покупець в магазині придирливо оглядає хліб. «Коли цей хліб привезли?» — «Нині».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для мене особисто в цих випадках слово «нині» аж ніяк не звучить — і не через застарілість чи книжковість слова «нині», а через те, що «нині» особисто для мене позначає проміжок невизначеної довжини, а не конкретно сьогоднішній день. У цих прикладах, якби я почув таку відповідь, я би радше сприйняв «нині» як «зараз»/«щойно»/«от-от», а не як «сьогодні».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І приклади для другого значення зі словника мене не переконують, адже, на мою думку, вони цілком вписуються у значення «невизначеної довжини проміжок часу, що включає поточний момент» і не вимагають окремого тлучачення. Я сприймаю їх більше не як «сьогодні був його перший адвокатський виступ…» і «сьогодні молодиця закінчила роботу ще до смерку…», а як «цього разу був його перший адвокатський виступ…» і «цього разу молодиця закінчила роботу ще до смерку…». Так само вписуються в очевидне для мене значення й приклади з Грінченка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але: я обертаюся в певному оточенні, що вживає слова у певних значеннях. І не виключаю, що в інших частинах України або інших соціальних прошарках інший слововжиток. Або що я просто помиляюся.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;«Нині» і «зараз»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різниця між «зараз» і «нині», по-моєму, полягає в тому, що «зараз» посилається саме на поточний момент часу (або момент часу, що настане дуже скоро, майже відразу за поточним моментом: «зараз прийду»), а «нині» — на проміжок часу невизначеної довжини (часто доволі довгий), що, однак, включає поточний момент.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно іноді вони взаємозамінні, але зазвичай «зараз» використовують, коли акцентують саме поточний момент (те, що щось відбувається зокрема й у поточний момент, ще не означає, що слухачу/мовцю воно важливе саме стосовно до поточного моменту), а «нині» в сучасному мовленні — коли кажуть про якийсь історичний період, а не про суто поточний момент.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Також я бачив людей, що стверджували, мовляв, в сучасному мовленні слово «зараз» неправильно вживають, мовляв, насправді «зараз» — це не поточний момент («я зараз снідаю»), а лише момент, що от-от настане («я зараз прийду»), а при посиланні на поточний момент можна вживати лише (!) «тепер» («я тепер снідаю» (?)) — але навіть натяків на підтвердження цього в мовознавців чи літературі не бачив. На мою думку, «тепер» радше виражає контраст із тим, що було, аніж просто посилається на поточний момент.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-17T23:19:28.710" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3361" PostTypeId="2" ParentId="3358" CreationDate="2018-03-18T11:32:57.793" Score="2" Body="&lt;h1&gt;«Проститу́т»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, слід зазначити, що українська мова, окрім слова «повія», має ще слово «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prostytutka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проститу́тка&lt;/a&gt;». Це не є росіянізмом, адже саме явище в українській мові називається «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prostytucija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проститу́ція&lt;/a&gt;» (і це слово &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/prostituta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;походить з латини&lt;/a&gt;). Від нього легко утворюється іменник чоловічого роду «проститу́т».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч це слово («проститу́т») і відсутнє у словниках, але значення його очевидне і воно вживається доволі давно (зокрема в переносному значенні — «продажна людина, запроданець»):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Михайло Грушевський, &lt;a href=&quot;http://www.m-hrushevsky.name/uk/Publicistics/1910/GimnVdjachnosti.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Гімн вдячності»&lt;/a&gt;, зокрема у &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=eAhJAQAAMAAJ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;книзі 4 то́му 50 «Літературно-наукового вістника»&lt;/a&gt; (Львів–Київ, 1910):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Все вони, все землячки, різних калібрів і категорій, від дешевеньких &lt;strong&gt;проститутів&lt;/strong&gt;, що за п’ятачок від стрічки писатиме донос на батька рідного, і до тих, кого доля посадила на верхи сучасної культурності, дала змогу «говорити перед Європою».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Юрій Мошинський, &lt;a href=&quot;http://diasporiana.org.ua/mistetstvo/17143-moshinskiy-yu-u-sviti-mistetskih-chariv-vrazhennya-z-podorozhi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«У світі мистецьких чарів. Враження з подорожі»&lt;/a&gt; (Чикаго, 1963):&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якось не можу себе примусити по­важати вуличних артистів, хоч, може, між ними є й добрі, але думка, що вони себе понижують, торгуючи ескізиками, не давала ніколи спокою й наставляла вороже до артистів-«&lt;strong&gt;проститутів&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Інші варіанти&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=rus&amp;amp;dicts=12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Грінченка&lt;/a&gt;, а також інших словниках (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уманець і Спілка&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ніковський&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D1%83%D1%82%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кримський і Єфремов&lt;/a&gt;) наводяться такі варіанти для слова «проститутка»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ба́хурка;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;бендю́жина, биндю́жина;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;бо́ска;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;димтя́нка, діптя́нка;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;па́плюга;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;розтру́ха;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;трав’я́нка;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;финдю́рка;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;фльо́ндра;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;хво́йда;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;хльо́рка.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Від деяких з них, можливо, легше утворити чоловічий рід, ніж від слова «повія», наприклад: «баху́р» (&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=2837&amp;amp;page=120&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є в «Словнику української мови», зокрема лайливе в значеннях «розпусник; залицяльник, полюбовник»&lt;/a&gt;), «бендю́г»/«бендю́га́»/«биндю́г»/«биндю́га» (є у словниках у значеннях «палка» та «кінь-ломовик»), «розтру́х» (здається, нема в словниках), «финдю́р(ик)» (здається, нема в словниках), «хльор» (здається, нема в словниках) тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-18T11:41:30.583" LastActivityDate="2018-03-18T11:41:30.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3362" PostTypeId="2" ParentId="3249" CreationDate="2018-03-18T12:09:10.837" Score="2" Body="&lt;p&gt;Давайте перевіримо через словник, від якого найменше очікуємо заанґажованості у традиційно українських назвах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cukrovarnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Цукроварня&lt;/a&gt; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Цукровий завод.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нічого не пише про це слово як про застаріле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/knygharnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Книгарня&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Книжкова &lt;strong&gt;крамниця&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нічого не пише про це слово як про застаріле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/drukarnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Друкарня&lt;/a&gt; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Поліграфічне підприємство, на якому виготовляють друковану продукцію&#xA;  різних видів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нічого не пише про це слово як про застаріле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lyvarnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ливарня&lt;/a&gt; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Майстерня, цех, де відливають металеві вироби.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нічого не пише про це слово як про застаріле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/brovarnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Броварня&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пивоварний завод.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдине слово, про яке кажуть як про застаріле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;6&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cegheljnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Цегельня&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Завод, який виробляє цеглу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нічого не пише про це слово як про застаріле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;7&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mylovarnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Миловарня&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Підприємство, на якому виготовляють мило.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Он як, ні, &quot;броварня&quot; - не єдине, про яке пишуть як про застаріле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер ходімо перевіряти все на практиці, у новинах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D1%86%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;source=lnms&amp;amp;tbm=nws&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiKiruI6fXZAhWCaVAKHW7OCOQQ_AUIDSgE&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Цукроварня&lt;/a&gt; - є у новинах за 2017-18 роки. Спокійно можна вживати.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;tbm=nws&amp;amp;ei=GVauWuqJCsvewAL387nYDg&amp;amp;q=%D0%9A%D0%BD%D0%B8%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;oq=%D0%9A%D0%BD%D0%B8%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;gs_l=psy-ab.12..0i19k1l2.55914.55914.0.56635.1.1.0.0.0.0.437.437.4-1.1.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.1.436....0.-yvCtDZrdjc&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Книгарня&lt;/a&gt; - аналоґічно.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;tbm=nws&amp;amp;ei=UlauWoe3FdGjwALrpIm4Ag&amp;amp;q=%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;oq=%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...19051.19781.0.19873.8.8.0.0.0.0.122.668.1j5.6.0....0...1c.1.64.psy-ab..2.3.344...0.0.Rg2EZaeRVs0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Друкарня&lt;/a&gt; - те саме.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;tbm=nws&amp;amp;ei=Z1auWq_VEIKC6QSs_L7oCw&amp;amp;q=%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;oq=%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0i19k1l6.17131.17739.0.17816.7.7.0.0.0.0.170.579.2j3.5.0....0...1c.1.64.psy-ab..2.5.576...0.0.cd0nd_hGalY&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ливарня&lt;/a&gt; - знову маємо новини з цим словом.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;tbm=nws&amp;amp;ei=eVauWsKDL8yjwALaz4egAg&amp;amp;q=%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;oq=%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...39852.40703.0.40802.8.7.0.1.1.0.140.570.1j4.5.0....0...1c.1.64.psy-ab..2.5.466...0.0.pxp9CgZuIqA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Броварня&lt;/a&gt; - гм, зважаючи на кількість новин з цим словом за останні роки, може, не таке воно й застаріле?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%A6%D0%95%D0%93%D0%95%D0%9B%D0%AC%D0%9D%D0%AF&amp;amp;source=lnms&amp;amp;tbm=nws&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjJ_4-m7vXZAhVLY1AKHSZzDXMQ_AUIDCgD&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Цегельня&lt;/a&gt; - є новини останніх років з цим слово.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?biw=1366&amp;amp;bih=662&amp;amp;tbm=nws&amp;amp;ei=b1quWseEGKSSmwWfqoHQBA&amp;amp;q=%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;oq=%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%BD%D1%8F&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...1865.5799.0.5862.15.13.2.0.0.0.134.1194.4j7.12.0....0...1c.1.64.psy-ab..1.10.877.0..0j0i19k1.81.CQw6N-bX9pA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Миловарня&lt;/a&gt; - маємо новини з цим словом, хоч і не так багато.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мій особистий висновок зі всієї цієї інформації: ніякі ці слова не застарілі, а цілком собі орґанічні для нашої мови, можна ними користатися без зайвих роздумів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдине слово, яке не знаходиться у значенні завода чи майстерні (де плавиться метал) - це &quot;гамарня&quot;, воно й у СУМі значиться як застаріле. Я не зовсім впевнений у цьому, але це слово здається чи не ідентичним слову &quot;ливарня&quot;, тож можна просто використовувати останнє.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-18T19:17:30.433" LastActivityDate="2018-03-18T19:17:30.433" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3363" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3364" CreationDate="2018-03-18T12:14:48.203" Score="3" ViewCount="1058" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/rechi-dlya-nemovlyat-ukrayinskoyu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова -ДНК нації&lt;/a&gt; побачила цікаву картинку &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/SAwJj.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/SAwJj.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;Майже всі слова знайомі та мають зрозуміле вживання, а ось із слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;дурник&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; дещо не зовсім. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Яке походження має дане слово? Якими ще може бути переклад російського слова &quot;пустишка&quot; ?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На цьому ж сайті під картинкою є декілька варіантів - &lt;em&gt;смочо́к, пи́пка, мізю́к.&lt;/em&gt; Проте В СУМ є визначення лише слова &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pypka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пипка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, але не в значені &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;пустишка&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-18T15:35:35.173" Title="Речі для немовлят українською" Tags="|вживання-слів|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3364" PostTypeId="2" ParentId="3363" CreationDate="2018-03-18T15:29:09.320" Score="2" Body="&lt;p&gt;До наведених Вами варіантів додам:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Со́ска — літературне слово (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/soska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Пусту́шка — можливо, груба калька, але зафіксовано нормативними документами, зокрема &lt;a href=&quot;http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/ST002368.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Єдиним закупівельним словником (ДК 021:2015)»&lt;/a&gt; під номером &lt;a href=&quot;//ezs.dkpp.rv.ua/index.php?search=33711770-5&amp;amp;type=code&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;33711770-5&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Є ще «цмочок» (замість «смочок»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Микола Устиянович (1811–1885), &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/zahpysm/zah17.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Взріст»&lt;/a&gt;:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;«Нащо ти ся, доню, твориш&lt;br&gt;&#xA;  Та на Івасенька?&lt;br&gt;&#xA;  Таж він тебе з тяжка возьме,&lt;br&gt;&#xA;  Бо-сь му ще маленька».&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;«За взріст ви ся не журіте,&lt;br&gt;&#xA;  Золота мамейко,&lt;br&gt;&#xA;  Таже я ж му сього року&lt;br&gt;&#xA;  Вгнала по серденько.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;А як ся лиш трошки випну&lt;br&gt;&#xA;  І на пальцях стану,&lt;br&gt;&#xA;  То легонько аж до личка&lt;br&gt;&#xA;  По &lt;strong&gt;цмочок&lt;/strong&gt; дістану».&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Наталя Хобзей, Ксеня Сімович, Тетяна Ястремська, Ганна Дидик-Меуш, &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Khobzei_Natalia/Leksykon_lvivskyi_povazhno_i_na_zhart/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Лексикон львівський: поважно і на жарт»&lt;/a&gt;, Львів, 2009, ст. 611:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53414/1068252.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цмо́чок&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; соска (для немовлят) (м, ср, ст) || &lt;strong&gt;дурачок&lt;/strong&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Є ще «музю́к» (замість «мізю́к»; до речі, обидва варіанти наводить &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови» в 7 томах&lt;/a&gt;, каже, що можливо, походять від «ми́зати» = «торкатися мордою, лизати»), і пропонує порівняти з «ми́дза»/«ми́ґза»/«ми́за» = «морда, товсте обличчя, рило»).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ще люди кажуть:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«смоктунець» (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187257564643343&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R9%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187496704619429&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R5%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;), «смоктушка» (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1188109854558114&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R0%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;), «цмокталка» (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187361764632923&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R9%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;), «цмочка» (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187403941295372&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R9%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;) і «цмулик» (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187441584624941&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R8%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;; очевидно від «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cmulyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цму́лити&lt;/a&gt;»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«пустунчик» і «пустунка» (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187257564643343&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«обманка» (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/675638002471971/?comment_id=675763532459418&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R4%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;) і «дурачок» (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/675638002471971/?comment_id=676737439028694&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R1%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187260394643060&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R9%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187557031280063&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R3%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«лялька» (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187300681305698&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R9%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187479521287814&amp;amp;reply_comment_id=1187498001285966&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R9%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;) і «папа» (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/?comment_id=1187479521287814&amp;amp;reply_comment_id=1187498001285966&amp;amp;comment_tracking=%7B%22tn%22%3A%22R9%22%7D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наявність варіанту «обманка» для мене особисто натякає, що «дурник» і «дурачок» позначають не те, що сама соска — дурний предмет, а те, що вона обманює/дурить дитину.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обговорення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/675638002471971/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У групі «Український переклад» на Facebook № 2&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1187253777977055/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У групі «Український переклад» на Facebook № 3&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-18T15:35:35.173" LastActivityDate="2018-03-18T15:35:35.173" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3365" PostTypeId="2" ParentId="3228" CreationDate="2018-03-18T19:52:10.237" Score="6" Body="&lt;p&gt;Відразу коротка відповідь, а потім докази.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідь:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч за найновішим повним словником української мови у 11 томах наголос і є подвійний (тобто, не можна вказувати людям, що вони припустилися помилки, якщо вони наголошують це слово на другий склад), але стаття, яку ви знайшли, абсолютно відповідає дійсності до початку зближення мов. Отже, цілком лоґічно наголошувати це слово саме за тим правилом, на яке ви послалися, на перший склад: по́милка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Докази:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;по́милка лиш на о́ко така́.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;по́милка на сло́ві,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;по́милка на (в) реча́х.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=12&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У по́милку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник технічної термінології 1928р. (І. Шелудько, Т. Садовський)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;по́милка;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;При́кра по́милка &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Нам уклю́нулася по́милка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=5&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник ділової мови 1930р. (М. Дорошенко, М. Станиславський, В. Страшкевич)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;по́милка була́ в то́му.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;по́милка на вазі́; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;по́милка на сло́ві.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=11&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правописний словник 1929р. (Г. Голоскевич)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;по́милка, -лки, -лці; -милки, -милок&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обмовлюсь тут, що ТАК, є словники і до 1930-х років, які наголошують це слово на другий склад, але там максимум є подвійний наголос (а частіше або й завжди - різний у різних статтях), і вони менш поважні за словники Єфремова, Грінченка тощо, тому загальної ситуації це не змінює.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-19T11:34:09.860" LastActivityDate="2018-03-19T11:34:09.860" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3366" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3367" CreationDate="2018-03-18T21:03:56.433" Score="3" ViewCount="35869" Body="&lt;p&gt;Часто помічаю, що слово &quot;онлайн&quot; пишуть у різних статтях або через дефіс, або разом. Шукала правопис цього слова в інтернеті. У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BD%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; написано &quot;онлайн&quot;, але в інших словниках не знайшла відповіді. &#xA;То як писати правильно &quot;онлайн&quot; чи &quot;он-лайн&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1469" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-18T21:34:57.747" LastActivityDate="2023-02-07T02:49:00.767" Title="Онлайн чи он-лайн?" Tags="|правопис|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3367" PostTypeId="2" ParentId="3366" CreationDate="2018-03-18T22:03:16.617" Score="2" Body="&lt;p&gt;Старіший орфографічний словник &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; (2008) містить написання «&lt;strong&gt;он‑ла́йн&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В той же час трішки новіший тлумачний «Словник української мови» в 20 томах, хоч і не має ще в інтернеті опублікованих томів на літеру «О», але містить написання «&lt;strong&gt;онлайн&lt;/strong&gt;» (і лише таке) в прикладах до 6-го тому (2015):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?page=1239&amp;amp;wordid=200685&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ІНТЕРНЕ́Т-КА́МЕРА&lt;/a&gt;, и, &lt;em&gt;ж[іночий рід]&lt;/em&gt;. &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;У Дубні встановлено інтернет-камери, завдяки яким можна стежити за життям міста в режимі &lt;strong&gt;онлайн&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (з газ.).&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?page=1239&amp;amp;wordid=209566&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ІНТЕРНЕ́Т-НОВИ́НИ&lt;/a&gt;, и́н, &lt;em&gt;мн[ожина]&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;одн[ина]&lt;/em&gt; інтерне́т-нови́на, и, &lt;em&gt;ж[іночий рід]&lt;/em&gt;). &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;Інтернет-новини в режимі &lt;strong&gt;онлайн&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Незалежні інтернет-новини&lt;/em&gt;.&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=171297&amp;amp;page=1298&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КА́СКО&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;невідм[інюване]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;с[ередній рід]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фін&lt;/em&gt;. &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;Розрахунок вартості поліса автомобільного каско можна зробити в офісі вибраної страхової компанії та в режимі &lt;strong&gt;онлайн&lt;/strong&gt; за допомогою автоматичного розрахунку&lt;/em&gt; (з мови реклами).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч такий висновок зарано робити на основі лише двох словників, але складається враження, що маємо тенденцію переходу від написання «он-лайн» (чи неусталеного написання) до написання «онлайн» (можливо, подібно до того, як це &lt;a href=&quot;//english.stackexchange.com/a/42046&quot;&gt;відбувалося в англійській мові&lt;/a&gt;). Що однак не обовʼязково означає неможливість дефісного написання. Англійською, наприклад, дозволені обидва варіанти: «&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/on-line#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;on-line&lt;/a&gt;» і «&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/online#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;online&lt;/a&gt;» (причому, що цікаво, перший ми бачимо прямо у назві словника 2008 року, а другий — словника 2015) — хоч друге і вживається в наш час значно частіше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика і споріднені науки) О. Кочерги і Є. Мейнаровича (2010) також &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D0%BD%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BD&amp;amp;dicts=5&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; написання «онла́йн». Також деякі словники фіксують «онла́йн-…» як першу частину складених слів (наприклад, «онла́йн-словни́к») і навіть прикметник «онла́йновий», що ще більше ставить під сумнів доречність дефіса.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-19T09:59:10.403" LastActivityDate="2018-03-19T09:59:10.403" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3369" PostTypeId="2" ParentId="3358" CreationDate="2018-03-19T06:09:18.467" Score="2" Body="&lt;p&gt;До &lt;em&gt;повії&lt;/em&gt; існує „повнїше“ слово &lt;em&gt;повійниця&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слоўник української мови Грінченка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com//slovar/znachenie-slova/40872-povija.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словарь української мови / Упор. з дод. влас. матеріалу Б. Грінченко : в 4-х т. — К. : Вид-во Академії наук Української РСР, 1958. Том 3, ст. 223. ПОВІЯ.&quot;&gt;&lt;strong&gt;Повія&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;-вії&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt; = &lt;strong&gt;повійниця&lt;/strong&gt;. Мир. ХРВ. 313. &lt;em&gt;Мабуть назнав десь повію всесвітню та й віється&lt;/em&gt;. Мир. ХРВ. 324.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com//slovar/znachenie-slova/40823-povijnycja.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словарь української мови / Упор. з дод. влас. матеріалу Б. Грінченко : в 4-х т. — К. : Вид-во Академії наук Української РСР, 1958. Том 3, ст. 221. ПОВІЙНИЦЯ.&quot;&gt;&lt;strong&gt;Повійниця&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;-ці&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;. Потаскуха. Мир. ХРВ. 158. &lt;em&gt;Чи не з повійницею бува якою спізнався&lt;/em&gt;. Мир. ХРВ. 296.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слоўник української мови в 11 книгах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/povijnycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 6, 1975. — Стор. 671.&quot;&gt;&lt;strong&gt;Пові́йниця&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;жін.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;. Те саме, що &lt;strong&gt;пові́я&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Чи не з повійницею, бува, якою спізнався [Чіпка], то соромно признаватись?..&lt;/em&gt; (Панас Мирний, I, 1949, 326).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;47. а) на означення істоти жіночої статі (часто відповідно до -ець, -ик)&quot;&gt;Відси&lt;/a&gt; нескладно утвороти чоловічого роду: &lt;strong&gt;пові́йник&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-03-19T06:09:18.467" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3370" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3371" CreationDate="2018-03-19T10:00:19.447" Score="2" ViewCount="129" Body="&lt;p&gt;В Інтернеті трапляється це слово, особливо часто його використовують блогери. Наприклад,одним із таких є &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=HTT1HwQapHU&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дядько Максим&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D1%82%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt; згадується лише сама професія &quot;токар&quot;, але у темах: &quot;Таблиця відмін і зразки відмінювання&quot;,&quot;Поділ іменників І і II відмін на групи&quot; та &quot;Іменник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Під час перегляду &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tokarka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника української мови&lt;/a&gt;, мені вискакує інформація, що &quot;слова «токарка» не знайдено.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж цього слова в українській мові немає, тоді звідки воно взялось на наших теренах?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-19T11:57:13.350" Title="Чи існує термін &quot;токарка&quot; в українській літературній мові?" Tags="|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3371" PostTypeId="2" ParentId="3370" CreationDate="2018-03-19T11:32:38.630" Score="3" Body="&lt;p&gt;Здається, слово «токарка» не є повністю нейтральним (інакше б словники його згадували). Можливо, воно належить до розмовної або професійної лексики (а в деяких значеннях застаріле). Але воно утворено цілком за традиціями українського словотвору — суфікс &lt;em&gt;-к-&lt;/em&gt; часто вживаються на позначення предметів/інструментів, пов'язаних із якоюсь дією (порівняйте: &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=25053&amp;amp;page=833&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дроба́рка&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=42071&amp;amp;page=1329&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;клеєва́рка&lt;/a&gt; (у 2-му значенні), &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/terka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;те́рка&lt;/a&gt; (у значеннях 1–2)). Тому часто вживається, на позначення різних предметів, пов'язаних із дієсловом «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tochyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;точи́ти&lt;/a&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Етнографічний збірник», 1896, ст. 153:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;тока́рка, тока́рник — ведро;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Юліян Тарнович, «Лемківщина», 1941, ст. 140 (або &lt;a href=&quot;http://www.lemko.org/lih/beskid/index.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Матеріальна культура Лемківщини»&lt;/a&gt;, 1972, ст. 138):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Така деревяна токарка, прикріплена до двох дощок, обертається на рухомому дрючку й точить підложений кусок дерева малими долотами у бажану форму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Олекса Горбач, «Арґо українських лірників», 1957, ст. 39:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;тока́рка, -а́рник «відро» («те, в що точать вино»?);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Календар «Провидіння», 1962, ст. 165:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;По прийнятті до школи учень одержує малу прецизійну токарку, якою користується аж до закінчення школи. &amp;lt;…&gt; Під час навчання кожний учень виробляє власноручно чотири годинники &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Український самостійник», 1966, частина 4 (498), Атанас Фіґоль, стаття «Кiбернетика модерне суспiльство», ст. 22:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В iндустрiї широко застосованi автоматичнi станки для обробки всiлякого приладдя — токарки, фризерки, вертiльницi тощо, як теж автоматичнi пристрої для втримання постiйних фiзикальних величин — температури, скорости, тиснення — т. зв. гомеостати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Степан Любомирський, «Слідами заповіту. Частина 1: Поховайте та вставайте!», 1985, ст. 140:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він записався на металюргічний курс, щоб мати доступ до токарки і на цьому курсі треба буде йому досидіти до кінця, щоб оминути найменших підозр чуйних органів безпеки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ісаак Десяк, «Від Праги до Москви», 1986, ст. 174:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В цій майстерні були різні машини (токарка, шепінґ, шліфярка і т. д.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Євген Шевченко, «Українська народна тканина», 1990, стаття «Верстат», ст. 61:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВЕРСТА́Т (ВАРСТА́Т) — &amp;lt;…&gt;. Різновиди В. за функцією: кросна, тканиця, &amp;lt;…&gt;, токарка, &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Микола Домашевський, «Історія Гуцульщини. Том 1», 1995, стаття «Юра Шкрібляк (1822–1884)», ст. 456:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А коли підріс, то сам зладнав собі примітивну маленьку токарку, на якій почав точити звичайні тарілочки та куделі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Йосип Кульчик, «Мир дому твоєму», 1997, ст. 83:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Цяпка розумів, що пістоля стала для Миколки заповітною мрією, але не &amp;lt;…&gt; мав сили розстатися із своїм талісманом. Миколі роздобуто тяжку «токарку», яку носив на поясі через плече.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Тут мається на увазі якась зброя, можливо, ніж.)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Народне мистецтво», 1997, випуск 1–8, ст. 55:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Верстак (Верстат) — &amp;lt;…&gt;. За функцією В. поділяються на: кросна, тканиця, колесня, стелюга, довбальня, столець, токарка-точилка, ослін (для чистки дошок), бетельня, козли тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Валерій Трипачук, «Четвертий Рим», 1999, ст. 269:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Але не за столом за кресленнями і не за токаркою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще іноді вживають і як назву професії для жінки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ірена Книш, «Відгуки часу», 1972, ст. 162:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…спайщиці, зчіплювачки, лебідниці, слюсарки, машиністки, токарки, трактороскладачки, машиноконструкторки, механізаторки, будівельниці, бетонярки…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-19T11:57:13.350" LastActivityDate="2018-03-19T11:57:13.350" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3372" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3376" CreationDate="2018-03-19T14:17:23.653" Score="4" ViewCount="3446" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47647&amp;amp;page=1502&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; містить інформацію, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЛИ́ЦАР&lt;/strong&gt;, я, ч.1. іст. Середньовічний дворянський титул в Європі, а також людина, що мала цей титул; &lt;strong&gt;рицар&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, тут вважається, що це &lt;em&gt;&quot;близькі&quot; синоніми або &quot;практично&quot; ідентичні слова.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://www.dictionaries24.com/uk/%D1%80%D0%B8%D1%86%D0%B0%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Dictionaries24.com&lt;/a&gt; пише, що &lt;em&gt;&quot;лицар&quot;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&quot;рицар&quot;&lt;/em&gt; - це і &lt;em&gt;споріднені слова, і синоніми&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво і те, що знайшла інформацію на &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/antisurzhik_pravilna_mova/5-1-0-244&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt;, де пише, що &lt;em&gt;правильно&lt;/em&gt; лише &lt;em&gt;&quot;лицар&quot;&lt;/em&gt;, адже лексема &lt;em&gt;&quot;рицар&quot;&lt;/em&gt; вважається &lt;em&gt;суржиком&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як насправді є?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-19T14:38:52.913" LastActivityDate="2019-01-11T09:47:01.173" Title="Лицар і рицар - синоніми, семантично різні поняття чи, можливо, &quot;рицар&quot; - це суржик?" Tags="|синоніми|суржик|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3373" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3377" CreationDate="2018-03-19T14:36:19.287" Score="1" ViewCount="149" Body="&lt;p&gt;Сьогодні натрапила на таке слово, як &lt;em&gt;лепський&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47309&amp;amp;page=1493&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; подає, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЛЕ́ПСЬКИЙ&lt;/strong&gt;, а, е, розм. Хороший, гарний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож яка етимологія слова &lt;em&gt;лепський&lt;/em&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Моя гіпотеза така: ймовірно походить від слова &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47311&amp;amp;page=1493&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;лепта&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — несок у яку-небудь суспільну справу. У такому випадку могло відбутись спрощення: &lt;em&gt;лептський → лепський&lt;/em&gt;. Але тоді не сходиться саме значення, яке є доволі різним. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-19T17:13:19.280" LastActivityDate="2018-04-11T23:49:07.650" Title="Яка етимологія слова &quot;лепський&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3374" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3381" CreationDate="2018-03-19T14:54:16.733" Score="2" ViewCount="3182" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/antisurzhik_pravilna_mova/5-1-0-244&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Антисуржику&lt;/a&gt; знайшла лише варіант &lt;strong&gt;&quot;зварювальник&quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=34669&amp;amp;page=1104&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови&lt;/a&gt; - усі три варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, чи можна використовувати усі три терміни на позначення тієї самої професії? Чи є між цими словами &quot;відтінок&quot;?  Якщо так, то чим вони між собою відрізняються?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-20T09:32:05.690" Title="Чим відрізняються між собою лексеми &quot;зварник&quot;, &quot;зварювач&quot; та &quot;зварювальник&quot;?" Tags="|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3375" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3380" CreationDate="2018-03-19T15:57:21.047" Score="2" ViewCount="896" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BA%D0%BE%D1%88%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;uk.WorldwideDictionary.org&lt;/a&gt; (Всесвітній словник української мови) пише, що: &lt;strong&gt;кошти&lt;/strong&gt; - це множинний іменник, тобто має форму лише множини і вживається у значенні &quot;гроші, капітал, матеріальні цінності&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте є вислів &quot;за власний кошт&quot;. Наприклад:&#xA;&quot;Порошенко &lt;strong&gt;за власний кошт&lt;/strong&gt; орендував на Мальдівах цілий острів&quot;. (Взято із &lt;a href=&quot;http://texty.org.ua/pg/news/textynewseditor/read/82209/Poroshenko_za_vlasnyj_kosht_orenduvav_na_Maldivah&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ТЕКСТИ.ORG.UA&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічно і зі словом &quot;&lt;strong&gt;гроші&lt;/strong&gt;&quot;. Теж на цьому ж сайті &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B3%D1%80%D0%BE%D1%88%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;uk.WorldwideDictionary.org&lt;/a&gt; (Всесвітній словник української мови) вказано, що іменник &quot;гроші&quot; - множинний. Але є вислів &lt;strong&gt;&quot;гріш тобі ціна&quot;&lt;/strong&gt;, де, ймовірно, іменник &quot;гріш&quot; походить від &quot;гроші&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи можна вживати в однині множинні іменники: кошти - кошт; гроші - гріш? Чим пояснюється таке їх використання?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Виходить дещо не логічне запитання, бо одне заперечує інше, але на пракладах бачимо, що не все так просто).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-20T09:45:33.323" Title="Чи можна вживати в однині множинні іменники: кошти - кошт; гроші - гріш?" Tags="|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3376" PostTypeId="2" ParentId="3372" CreationDate="2018-03-19T16:02:54.947" Score="6" Body="&lt;p&gt;По-перше, зазначу, що так званий &lt;a href=&quot;//ukrainskamova.com&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Офіційний сайт Української мови»&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;не є офіційним сайтом&lt;/strong&gt; української мови. Я не знаю, чи може взагалі якась мова мати офіційний сайт (для мене це звучить як «офіційний сайт весни» чи «офіційний сайт землетрусу», адже мова — це перш за все хаотичне суспільне явище), але якщо хтось і може представляти українську мову — то це мовознавчі інститути під керівництвом Національної академії наук України (що згідно з частиною 4 статті 6 Закону України «Про засади державної мовної політики» від 03.07.2012 № 5029-VI мають право встановлювати норми української мови через правопис і словники), але ані так званий «Офіційний сайт…», ані НАНУ не декларують нічого про стосунок одного до одного.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча часто так званий «Офіційний сайт Української мови» публікує доволі корисну інформацію, але в даному випадку — це просто передрук чергового «переліку суржиків» (причому без зазначення авторів чи джерела). Зазвичай такі списки (навіть при зазначенні редакційної колегії) неточні і містять слова, що хибно позначені як суржик; і кожне слово треба перевіряти окремо за надійними джерелами. Хоча такі списки певною мірою корисні, адже вони сприяють збереженню українською мовою своєї ідентичністі (невитісненню локальних слів словами з ширшим ареалом), але зовсім не все, що вони відмічають як суржик — насправді суржик.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47647&amp;amp;page=1502&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Лицар&lt;/a&gt;» і «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rycar&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;рицар&lt;/a&gt;» — це перш за все два варіанти одного й того самого слова. Аналогічно до «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7215&amp;amp;page=265&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ведмідь&lt;/a&gt;» і «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50352&amp;amp;page=1591&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;медвідь&lt;/a&gt;» або «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=40478&amp;amp;page=1278&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;капосний&lt;/a&gt;» і «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pakosnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пакосний/пакісний&lt;/a&gt;». Хоча українці частіше кажуть «ведмідь», «капосний» і «лицар» («медвідь» узагалі діалектне), не треба вважати росіянізмами інші варіанти лише тому, що «у росіян схоже». Річ у тім, що початковими варіантами є саме «пакость» (праслов. «*раkоstь»), «медвідь» (праслов. «*medvědь») і «рицар» (нім. «Ritter») — тож не варто закидати у провину носіям певних діалектів те, що вони фактично зберегли оригінальну вимову точніше, ніж більшість українців. Причому, якщо щодо інших слів ситуація може бути доволі неоднозначною (якесь слово, хай воно і ближче до оригіналу, може бути майже цілком витіснене новим зміненим варіантом), то «рицар» — цілком уживана форма і має безліч траплянь у літературі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також я не виключаю, що значення слів «лицар» і «рицар» скоро розійдуться. У мене особисто «лицар» більше асоціюється з благородством, а «рицар» — із середньовічними вершниками. І спочатку я був думав, що це суто моя власна асоціація, але раптом побачив у новому «Словнику української мови» незначну зміну дефініцій, що може натякати саме на розходження значень: для «лицар» &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47647&amp;amp;page=1502&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник 2010-х&lt;/a&gt; містить всі ті самі означення, що й &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/lycar&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник 1970-х років&lt;/a&gt;, але з невеличним доповненням до першого означення: «1. іст. Середньовічний дворянський титул в Європі, а також людина, що мала цей титул&lt;b&gt;; рицар&lt;/b&gt;» — оцього «[крапка з комою] рицар» не було в словнику 1970-х, і додане воно лише до першого означення, тож можливо, що словник 2010-х прирівнюватиме слово «рицар» уже не до всіх значень слова «лицар» (як це робив словник 1970-х), а лише до першого. Але, допоки не вийшли томи словника 2010-х на літеру «Р» (із, власне, статею для «рицар»), про це ще зарано казати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-19T16:18:46.100" LastActivityDate="2018-03-19T16:18:46.100" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3377" PostTypeId="2" ParentId="3373" CreationDate="2018-03-19T16:31:07.477" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимолоґічниь словник української мови&lt;/a&gt; 3, сторінка 224:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ле́пський&lt;/strong&gt; «хороший, гарний; [розумний Исслед. п. яз.]»;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;запозичення з польської мови; п. [łebski] «розумний; чималий; хвацький; гарний, лепський». łepski «тс.» є похідим від łeb «голова», якому відповідає українське &lt;em&gt;лоб&lt;/em&gt;; значення «гарний» розвинулося в польській мові внаслідок злиження з lepszy «кращий, ліпший». &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Критенко Мовозн. 1969/1, 61; Онышкевич Исслед. п. яз. 244; Richhardt 73; Sławski 5 94; Brückner 309.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Див. ще &lt;strong&gt;лоб&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ле́пта&lt;/strong&gt; «дрібна мідна монета у стародавній Греції; пожертвування або милостиня; вклад у яку-небудь суспільну справу»;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;російське, білоруське &lt;em&gt;ле́пта&lt;/em&gt; «тс.», др. &lt;em&gt;лепта&lt;/em&gt; «грецька дрібна монета», &lt;em&gt;лепѣта&lt;/em&gt;, польське lepton «тс.», болгарське &lt;em&gt;ле́пта&lt;/em&gt; «пожертвування», схв. lȅpta «грецька дрібна монета», стсл. &lt;strong&gt;лєп(ъ)та&lt;/strong&gt; «тс.»&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;через церковнословʼянську мову запозичено в давньоруську з грецької; гр. λεπτόν (мн. λεπτά) «дрібна мідна монета»утворене від λεπτός «тонкий, дрібнии», повʼазаного з дієсловом λέπω «знімаю оболонку, обдираю».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;СІС 390; Фасмер 2 484; Преобр. 1 448; Горяев 185; Kopaliński 567; БЕР 3 365; Bern. 1 702; Mikl. EW 165; Meillet Études 187; Frisk 2 105—107.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Див. ще &lt;strong&gt;ле́пра&lt;/strong&gt;. Пор. &lt;strong&gt;ла́пик&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ла́поть&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;лепі́стка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:49:07.650" LastActivityDate="2018-04-11T23:49:07.650" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3379" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4122" CreationDate="2018-03-20T08:15:36.793" Score="3" ViewCount="92" Body="&lt;p&gt;Є таке речення російською: &quot;Лайтбокс представляет собой короб с подсветкой изнутри.&quot; Перекладаючи, дуже не хочеться транслітерувати англійське слово на кшталт російської практики створення неологізмів. Чи доречним буде словосполучення &quot;світна коробка&quot; враховуючи, що &quot;світний короб&quot; мав би бути з лози або лубу. Є ще діалектне слово шабатура, за тлумачним словником,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ШАБАТУ́РА&lt;/strong&gt;, и, жін., діал. Скринька, коробка.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КОРО́БКА&lt;/strong&gt;, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Невелике вмістище різної форми з картону, пластмаси, фанери тощо, звичайно з кришкою.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;спец. Вмістище для різних механізмів, приладів тощо.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За російсько-українським словником А.Кримського,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коро́бка&lt;/strong&gt; – &#xA;  1) коро́бка, (из луба) ко́зуб, козу́бка, козубе́ць (-бця́), козубня́ (-ні́), ум. козубе́нька, (из лозы с глиною) сту́жка, (из берестовой коры) берестя́нка, &lt;strong&gt;(картонка, футляр) шабату́рка&lt;/strong&gt;, (жестянка) пу́шка. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2019-09-05T13:50:14.873" Title="Лайтбокс - чи є український відповідник" Tags="|переклад|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3380" PostTypeId="2" ParentId="3375" CreationDate="2018-03-20T08:39:05.857" Score="2" Body="&lt;p&gt;Щодо слова &lt;em&gt;кошт&lt;/em&gt;, то існує форма однини, парадигму наводить &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BA%D0%BE%D1%88%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник.юей&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/koshty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачний словник&lt;/a&gt; в статті слова &lt;em&gt;кошт&lt;/em&gt; відсилає до &lt;em&gt;кошти&lt;/em&gt;, але містить приклади із формою однини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Гроші, капітал, матеріальні цінності. — Чого вже я не робив, як не побивався, скільки й &lt;strong&gt;кошту&lt;/strong&gt; стратив, а все-таки нічого не вдіяв (Олекса Стороженко, I, 1957, 230); &#xA;  Власним (своїм і т. ін.) &lt;strong&gt;коштом&lt;/strong&gt; — за власний рахунок, за власні гроші.&#xA;  Ми все будували своїми силами, своїми руками, своїм коштом, не чекаючи&#xA;  на допомогу із закордону (Іван Цюпа, Україна.., 1960, 59); На чиї&#xA;  кошти (чий &lt;strong&gt;кошт&lt;/strong&gt;) — за чий рахунок. Дома пояснили йому, що магістрат&#xA;  прислав віз, і цей вивозив сміття цілий день на кошт Гершка (Осип&#xA;  Маковей, Вибр., 1956, 359).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;рідко. Те саме, що витрати; видатки. Шумне, легке життє [життя].. тягло за собою немалий &lt;strong&gt;кошт&lt;/strong&gt; (Іван Франко, VIII, 1952, 234); &#xA;  ♦ Хитро-мудро та невеликим (недорогим) коштом —&#xA;  розумно та з малими витратами. Хочеться так, щоб хитро-мудро та&#xA;  невеликим коштом (Номис, 1864, № 3106).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;у знач. присл. &lt;strong&gt;коштом&lt;/strong&gt;. За чийсь рахунок, за чиї-небудь гроші. Тепер на Україні розгорнулось будівництво шкіл-інтернатів коштом колгоспів&#xA;  (Радянська Україна, 4.VI 1959, 1);  //  Використовуючи що-небудь; за&#xA;  рахунок чогось. Акторський склад змінювався постійно &lt;strong&gt;коштом&lt;/strong&gt; припливу&#xA;  нових сил з Києва і Одеси (Юрій Смолич, Театр.., 1940, 182).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;заст. Забезпечення, постачання. Торгується [Кузьма Трохимович] і требує [вимагає] багацько: дай йому і &lt;strong&gt;кошту&lt;/strong&gt;, і грошей скільки забажа&#xA;  (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 6).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо множинного іменника &lt;em&gt;гроші&lt;/em&gt;, що є похідним від гріш, то його сучасне &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=20272&amp;amp;page=685&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значення&lt;/a&gt; ширше за &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=20184&amp;amp;page=683&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значення&lt;/a&gt; іменника &lt;em&gt;гріш&lt;/em&gt;. В значенні &quot;гроші взагалі&quot; форма однини вживається як евфемізм. Множина від &lt;em&gt;гріш&lt;/em&gt; матиме наголос на останньому складі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-03-20T09:45:33.323" LastActivityDate="2018-03-20T09:45:33.323" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3381" PostTypeId="2" ParentId="3374" CreationDate="2018-03-20T09:32:05.690" Score="1" Body="&lt;p&gt;Тлумачний словник української мови віддає перевагу більш частотній на час складання статей назві &lt;em&gt;зварник&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Зварювальник&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;зварювач&lt;/em&gt; подає як рідковживані. У значеннях вони тотожні - &quot;фахівець, що займається зварюванням.&quot;&#xA; Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський) надає цікавий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Спогріва́льник, -ка – сварщик.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник технічної термінології 1928р. (І. Шелудько, Т. Садовський) вказує лише один відповідник:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сварщик – зва́рювач (-ча).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіативність суфіксів -ник і -ч на позначення професій дуже докладно висвітлено в &lt;a href=&quot;http://www.confcontact.com/2013-specproekt/fl8_stahovska.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті Стаховської Н. Ф.&lt;/a&gt;. Якщо спиратися на це дослідження, то зварник не відповідає принципам утворення українських назв професій.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-20T09:32:05.690" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3382" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-20T10:01:15.970" Score="2" ViewCount="153" Body="&lt;p&gt;Наткнулась в Facebook на рекламу &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/MistoKvitiv/videos/599412790400162/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Парковий квартал &quot;Місто квітів&quot;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Що саме в рекламі означає слово &quot;веснуємо&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ знайшла значення слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vesnuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Веснувати&lt;/a&gt;- Виконувати весняні роботи. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Веснуємо&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, тобто виконуємо веснянні роботи (посадка рослин, догляд за садом)? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-20T11:06:01.440" Title="Яке значення має слова &quot;веснуємо&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3383" PostTypeId="2" ParentId="3382" CreationDate="2018-03-20T11:06:01.440" Score="1" Body="&lt;p&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Проводить весну́ – веснува́ти десь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Проводить весну где – [Весну] веснувати десь. [Де ти будеш цю весну веснувати? З нар. уст.] &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Веснува́ти – проводить весну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Встрѣча́ть, провожа́ть весну́ = веснува́ти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СЛОВНИК УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВЕСНУВА́ТИ, у́ю, у́єш, недок.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Виконувати весняні роботи. – Чи здорово коло вас, ґаздине Марто? Та й як веснуєте? Давно вас не бачили (О. Кобилянська); – Добрий день!&#xA;  Ой, ой, як ви, Параско, вийшли рано веснувати.., – посміхувався Микола&#xA;  Скрип, вітаючись (І. Чендей); Польовими дорогами там і там торохтять,&#xA;  вискрипують вози, куряву здіймаючи, форкають в упряжі гладкі коні –&#xA;  їдуть люди в поле веснувати (І. Нижник).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перев. з обставиною місця. Проводити де-небудь весну; жити у весняну пору в певному місці. Нам теж треба поспішати додому, бо&#xA;  незабаром ріки розіллються так, що й веснувати доведеться біля Дубна&#xA;  (В. Малик); Чоловік Насті виїхав у перший день війни, а вона лишилася,&#xA;  бо після пологів була. Жила в людей по хатах, а тоді покрила соломою&#xA;  каплицю біля костьолу і якось веснувала в ній (М. Малиновська);&#xA;  “Сміливий” – та це ж містечко Сміла, куди вони поїхали веснувати й&#xA;  літувати! (Ю. Хорунжий).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведений контекст - реклама послуг з перетворення ландшафту? Тоді не виключено перше значення - &quot;виконання весняних робіт&quot;. Якщо же це запрошення на якийсь захід, за відсутності обставини місця, найбільш підходить значення &quot;зустрічати весну&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-20T11:06:01.440" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3384" PostTypeId="2" ParentId="3143" CreationDate="2018-03-20T12:39:47.637" Score="2" Body="&lt;p&gt;В Академічному тлумачному словнику (1970-1980) присутні наступні визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khvyljuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ХВИЛЮВАТИСЯ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - Бути збудженим, занепокоєним; турбуватися. &lt;em&gt;Бекір хвилювався, заїкався і червонів&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 140); &lt;em&gt;Іван Тимофійович хвилювався, в нього тремтіли руки, хотів&#xA;  запалити, розминав цигарки, але вони ламалися&lt;/em&gt; (Юрій Мушкетик, День..,&#xA;  1967, 171). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perezhyvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПЕРЕЖИВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - Жити довше, ніж хто-, що-небудь, після смерті кого-небудь або загибелі когось, чогось. &lt;em&gt;Ніхто не може світа&#xA;  пережити&lt;/em&gt; (Номис, 1864, № 389)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно із Російсько-українськи народним сучасним словником 2009–  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;3) (за кого, что) непокоїтися, тривожитися, турбуватися, (волноваться)&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;хвилюватися&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, вболівати (уболівати), (опасаться за кого) потерпати;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, більш правильно вживати слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;хвилюватися&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, адже &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;переживати&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; має зовсім інше значення. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-20T12:39:47.637" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3385" PostTypeId="2" ParentId="3033" CreationDate="2018-03-20T13:11:36.667" Score="0" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=38462&amp;amp;page=1200&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЛОВНИКУ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ&lt;/a&gt; знаходимо тлумачення слова &quot;зустрітися&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗУСТРІЧА́ТИСЯ, 1. з ким, кому і без дод. Зближатися, сходитися один з одним, рухаючись з різних сторін. // Траплятися на чиєму-небудь шляху, десь, у якомусь місці. // Стикатися з ким-, чим-небудь у житті, в роботі і т. ін. // перен., у сполуч. зі сл. труднощі, перешкоди і т. ін. Зазнавати чого-небудь, відчувати щось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, виходячи з наведених тлумачень, поневіряння можуть зустрітися і трапитись людині.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Альтернативну думку &lt;a href=&quot;http://fakty.ua/166146-professor-nataliya-shumarova-zustr-chatisya-mozhut-lyudi-a-pomilki-traplyayutsya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;висловлює&lt;/a&gt;  завідувач кафедри мови та стилістики в Інституті журналістики Київського національного університету імені Тараса Шевченка, професор Шумарова Н.П.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(Словами &quot;зустрічатися і знаходитися&quot;) часто послуговуються, розуміють значення, але інколи вони опиняються, так би мовити, не на своєму місці. Це відбувається під впливом російської мови, в якій сполучуваність таких дієслів є дещо іншою. Обома мовами можна сказати: «часто зустрічатися з друзями» — «часто встречаться с друзьями», «знайшовся майстер, який зумів полагодити старовинний годинник» — «нашелся мастер, сумевший починить старинные часы». Але в деяких випадках повної відповідності конструкцій немає. В українській мові «зустрічатися» означає «спіткати когось у певному місці», тобто завжди йдеться про людей чи тварин. У казках вовк зустрічає лисичку, заєць — їжака тощо. Але інколи кажуть «Таку думку можна зустріти на сторінках газет». Це неправильно. Треба говорити «На таку думку можна натрапити на сторінках газет». Некоректно казати «У тексті зустрічаються помилки». Запам’ятаймо, що зустрічаються люди, а помилки трапляються.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання, чия думка авторитетніша, залишається відкритим. Але для сполучення дієслова &lt;em&gt;зустрітися&lt;/em&gt; з іменниками, що позначають неістоту, також є вагомі підстави. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-20T13:11:36.667" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3386" PostTypeId="2" ParentId="3070" CreationDate="2018-03-20T13:46:09.123" Score="7" Body="&lt;p&gt;Для більш загального/глибокого розуміння проблеми читайте оцю відповідь:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/358/240&quot;&gt;https://ukrainian.stackexchange.com/a/358/240&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Отже, питання стоїть так: &amp;quot;Як правильно писати назву свята?&amp;quot;&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Правильно&amp;quot; - значить, за правилами, значить, за правописом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Український правопис&amp;quot; 2019 року &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;каже таке&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звук [h] переважно передаємо буквою г: гандбо́л, герба́рій, гі́нді, гіпо́теза, горизо́нт, го́спіс, го́спіталь, гу́мус; Га́рвард, Ге́льсінкі, Гіндуста́н, Ганніба́л, Ге́йне, Гора́цій, Люфтга́нза.&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;/потім йдуть винятки, але серед них слова Гелловін немає/&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;і таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Подвоєння букв на позначення приголосних переважно зберігаємо у власних назвах: Андорра, ... Голландія, Марокко, ... Бетті, Джонні...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У винятках з правил слова &amp;quot;Гелловін&amp;quot; у будь-якому з варіантів написання не знаходимо. Робимо однозначачний висновок що &lt;strong&gt;за правилами&lt;/strong&gt; писати треба так: &lt;strong&gt;Гелловін&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Тепер щодо ваших &amp;quot;контрарґументів&amp;quot; правопису і реальності:&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;h3&gt;1. Найбільш близьке звучання&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;найбільш близьке звучання до оригінального маємо у написанні Хеллоуїн&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це ваше суб’єктивне твердження. Мені найближче звучить &amp;quot;Геловін&amp;quot;, але я це не використовуватиму як контрарґумент, бо &amp;quot;найближче звучить&amp;quot; - це не те, як працюють правила транслітерації та перенесення іншомовних слів у мову. Є погоджені правила, які використовують навіть тоді, коли звучить і виглядає щось не так близько до ориґіналу, як могло би.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;2. Гемінґвей&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;усталене написання Хемінгуей&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Складно говорити про усталеність будь-чого, що вперше перекладалось у Радянському Союзі. На сьогодні вже маємо серію від ВСЛ, в якій прізвище класика написано інакше, що, зрештою, може призвести до &lt;strong&gt;пере&lt;/strong&gt;усталення, позаяк це перший переклад Гемінґвея за часів сучасної України, й ми поки що не знаємо, як і що усталиться в сучасній українській мові (наприклад, у правописі 2018 року which is soon to come).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оновлення. Правопис 2019:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звук [h] переважно передаємо буквою г. &lt;br&gt;&#xA;У прізвищах та іменах людей допускається передавання звука [g] шляхом імітації іншомовного [g].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Висновок: на сьогодні &lt;strong&gt;за правописом&lt;/strong&gt; можна писати &lt;strong&gt;Гемінґвей&lt;/strong&gt;. Звісно, є ще варіант &amp;quot;Гемінгвей&amp;quot;, але задля розрізнення різних літер, на мою думку, краще таки перший варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;3. Навіщо взагалі?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І навіщо взагалі запозичувати назву, якщо є дослівний переклад - День&#xA;Усіх Святих? День Подяки, наприклад, вживаємо у перекладі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, висловлю свою думку, що в обидвох випадках обрали просто той варіант, який швидше і легше вимовляти. &amp;quot;День всіх святих&amp;quot; просто довше казати, аніж &amp;quot;Гелловін&amp;quot;, а &amp;quot;Сенксґівінґ дей&amp;quot; - аніж &amp;quot;День Подяки&amp;quot;. По-друге, це вже зовсім інше питання, можете винести його окремо чимось на кшталт &amp;quot;Навіщо запозичувати власні назви, якщо можна їх перекладати?&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-07-23T07:46:04.093" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3387" PostTypeId="2" ParentId="3303" CreationDate="2018-03-20T14:09:57.810" Score="2" Body="&lt;p&gt;У Словнику української мови в 11 т. знаходимо, серед інших, таке значення слова слід:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те, що уціліло, збереглося від руйнування, нищення, загибелі і т. ін. &#xA;  //  Рештки чого-небудь на чомусь. В кутку чорна дошка з слідами крейди, в кінці хати стіл (Леся Українка, III, 1952, 572)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У тому ж словнику знаходимо тлумачення слова &lt;em&gt;рештки&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;РЕ́ШТКИ, ток, мн.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Сліди, залишки чого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, стосовно частин продуктів, що залишилися від попереднього виробництва, доречніше було би вжити іменник &lt;em&gt;рештки&lt;/em&gt;, бо відповідне значення в нього - на першому місці. Але іменник &lt;em&gt;сліди&lt;/em&gt; не суперечить нормі. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-03-20T15:14:56.107" LastActivityDate="2018-03-20T15:14:56.107" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3388" PostTypeId="2" ParentId="3081" CreationDate="2018-03-20T14:50:56.570" Score="3" Body="&lt;p&gt;Часто люди використовують словосполучення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;заключити договір&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, проте це не правильно. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема на сайті  &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/uklasti-ugodu-pidpisati-dogovir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; є чудова картинка, яка демонструє, як правильно говорити. &#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/p87qe.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/p87qe.png&quot; alt=&quot;угода&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%83%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D1%83%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D1%83-%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; дає пораду: &lt;em&gt;&quot;Замініть скальковану конструкцію &lt;strong&gt;заключити договір&lt;/strong&gt; на правильний варіант: &lt;strong&gt;укласти угоду, підписати договір&lt;/strong&gt;.&quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-20T14:50:56.570" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3389" PostTypeId="2" ParentId="3116" CreationDate="2018-03-20T15:46:34.837" Score="2" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/dieslova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Довіднику з українського словживання М.Волощак &quot;Неправильно-правильно&quot;&lt;/a&gt; зазначено &#xA;Неправильно &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Я вибачаюсь&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - правильно &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Вибачте мені&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не можна говорити &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;я вибачаюсь&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, тому що зворотна частка &lt;code&gt;-сь&lt;/code&gt; &lt;code&gt;(-ся&lt;/code&gt;) означає &quot;себе&quot;, тому сказати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;я вибачаюсь&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - це рівнозначно &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;я сам собі вибачив&quot;.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-21T06:13:26.383" LastActivityDate="2018-03-21T06:13:26.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3390" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3392" CreationDate="2018-03-20T16:24:02.927" Score="3" ViewCount="14284" Body="&lt;p&gt;Вже довгий час цікавить таке питання: як правильно вживати словосполучення &quot;підводити підсумки&quot; чи &quot;підбивати підсумки&quot;? &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidsumok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В Академічному словнику зазначається&lt;/a&gt;, що можливе вживання обох варіантів: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Підбивати (підбити, підводити, підвести, робити, зробити і т. ін.) підсумок (підсумки) — робити висновок із чого-небудь, узагальнювати щось.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не впевнена, але вважаю, що краще вживати &quot;підбивати підсумки&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-20T20:25:14.437" LastActivityDate="2021-03-13T15:20:18.670" Title="Підводити чи підбивати підсумки?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3391" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3393" CreationDate="2018-03-20T17:04:53.693" Score="2" ViewCount="2139" Body="&lt;p&gt;При виконанні мною перекладу українською мовою часто виникали сумніви щодо терміна &quot;e-mail&quot;. В текстах-оригіналах написаних українською мовою зустрічалося вживання як &quot;е-мейл&quot;, так і залишалося англомовне написання &quot;e-mail&quot;. То яке все ж таки доречне використання? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-21T01:01:58.957" LastActivityDate="2020-03-30T20:18:17.380" Title="Переклад терміна &quot;e-mail&quot; українською мовою" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3392" PostTypeId="2" ParentId="3390" CreationDate="2018-03-20T17:33:00.483" Score="3" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/p/pidsumovuvati/38-1-0-11611&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt;, щодо якого вже один із дописувачів&lt;br /&gt;&#xA;Ukrainian Language beta наголошував, що (сайт) є не офіційним, вказано таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПІДСУМОВУВАТИ&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Синоніми до слова ПІДСУМОВУВАТИ: підбивати балянс , підводити підсумки; П. узагальнювати, робити висновки . ПІДСУМОК, МАТ. сума; (діяльности) наслідок, результат, ур. АПОТЕОЗА.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/pidbuvatu-pidsumku&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова- ДНК нації&lt;/a&gt; доволі цікавий приклад подають:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підводять очі олівцем, а підсумки підбивають.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таку ж інформацію подає й Волощак М. (&lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=25&amp;amp;t=5680&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Неправильно-правильно&lt;/a&gt;) та Рогоза Б. (&lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/98.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidbyvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови&lt;/a&gt;, якщо ввести слово &amp;quot;підбивати&amp;quot; знайшла такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підбивати (підбити) риску (рисочку), підбивати (підбити) під свою руку,  клинці підбивати,  підбивати (підбити) ноги,  підбивати (підбити) на гріх.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, варіанту &amp;quot;підбивати підсумки&amp;quot; нема. Проте якщо ввести &amp;quot;підсумок&amp;quot; - вискакує Ваша інформація:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підбивати (підбити, підводити, підвести, робити, зробити і т. ін.) підсумок (підсумки).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%B1%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%83%D0%BC%D0%BA%D0%B8-%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оnlinecorrector&lt;/a&gt; вказано, що варіант &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;підводити підсумки&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; використовувати &lt;em&gt;не рекомендовано&lt;/em&gt; (!), бо вважається, що це скалькована конструкція, Тож варто її краще замінити на стилістично правильний варіант: &lt;strong&gt;підбивати підсумки, підсумовувати&lt;/strong&gt;. Такого ж висновку дотримуюсь і я.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-20T17:39:03.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3393" PostTypeId="2" ParentId="3391" CreationDate="2018-03-20T18:24:46.103" Score="3" Body="&lt;p&gt;Щодо перекладу терміна, то однозначного перекладу не знайшла. Здебільшого трапляються наступні варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;в &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=email&amp;amp;main_only=&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійсько-українському словнику з ІТ&lt;/a&gt; подають так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;email = електронна пошта&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=email&amp;amp;main_only=&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-український словник з математики та інформатики 2010р. (Є. Мейнарович, М. Кратко)&lt;/a&gt; міститься такий переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;address &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;e(-)mail ~ = електро́нна адре́са.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Автори &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=email&amp;amp;main_only=&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-українсько-англійського словника наукової мови (фізика та споріднені науки). Частина І англійсько-українська 2010р. (О. Кочерга, Є. Мейнарович)&lt;/a&gt; вважаю, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;box &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;email ~ = бокс [скри́нька] електро́нної по́шти.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На цьому ж сайті &lt;a href=&quot;https://www.dict.com/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D1%96%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B8/e-mail&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Dict.com&lt;/a&gt; перекладають термін так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;e-mail n&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однина    e-mail&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Множина   e-mails&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(інформ.) еме́йл, електро́нна по́шта&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З Вашого дозволу висловлю і свою думку. Я вважаю, що краще використовувати для письма українською мовою, але не сам термін, а його відповідник. Адже це те саме, що писати якийсь твір і вживати, наприклад, замість слова мама англійське &lt;em&gt;&amp;quot;mum&amp;quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-03-30T20:18:17.380" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3394" PostTypeId="2" ParentId="3087" CreationDate="2018-03-20T20:11:32.360" Score="1" Body="&lt;p&gt;Слова &quot;багаточисельний&quot; &lt;strong&gt;НЕ&lt;/strong&gt; містять:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ані &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/baghatochyseljnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник (1970—1980) в 11 томах&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ані &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=192564&amp;amp;page=95&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЛОВНИК УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE.ТОМИ 1-8. (А-МІШУ́РНИЙ)&lt;/a&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ані &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словники України Онлайн фонду НАН України&lt;/a&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ані &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українські словники&lt;/a&gt; (тут і Грінченка, і Єфремова, і ще купа),&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ані &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-українські словники&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Антоненко-Давидович і сам пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Інколи трапляється в наших газетах і такий &lt;strong&gt;дивний&lt;/strong&gt; прикметник: «Мітинґ&#xA;  був багаточисельний». Слова багаточисельний, яким автор газетної&#xA;  замітки хотів підкреслити, що на мітинзі було багато людей, &lt;strong&gt;нема в&#xA;  українській мові&lt;/strong&gt;, є прикметник &lt;strong&gt;численний, який і треба було тут&#xA;  написати&lt;/strong&gt;: «Мітинґ був &lt;strong&gt;численний&lt;/strong&gt;». Якщо авторові хотілось посилити&#xA;  враження, він міг би додати: &lt;strong&gt;дуже (вельми) численний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Все однозначно: всі словники й лінґвісти кажуть вам, що прикметник &quot;&lt;strong&gt;численний&lt;/strong&gt;&quot; використовувати &lt;strong&gt;можна&lt;/strong&gt;, а &quot;&lt;strong&gt;багаточисельний&lt;/strong&gt;&quot; - &lt;strong&gt;ні&lt;/strong&gt;. Якщо вам на тому залежить - у своїх блоґах, стрічках, коментарях можете писати як хочете, але там, де потрібна літературна мова, прикметник &quot;багаточисельний&quot; неприйнятний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-20T20:11:32.360" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3395" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3402" CreationDate="2018-03-20T20:17:32.247" Score="1" ViewCount="199" Body="&lt;p&gt;Чи існує встановлене правило для вживання словосполучення &quot;олія жожоба&quot; чи &quot;олія жожоби&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Вікіпедіїї зустріла саме &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BB%D1%96%D1%8F_%D0%B6%D0%BE%D0%B6%D0%BE%D0%B1%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;олія жожоби&lt;/a&gt;&quot;. Слово &quot;жожоба&quot; має іншомовне походження (ісп. Jojoba).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par100p2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правописом&lt;/a&gt; слів іншомовного походження, якщо іменник закінчується на -а з попереднім голосним - слово не відмінюється. А отже, &quot;жожоба&quot; повинно відмінюватися як іменник жіночого роду.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чому ж так поширено використовують саме &quot;олія жожоба&quot;, адже відповідно до правил правопису потрібно вживати &quot;олія жожоби&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-21T00:50:27.613" LastActivityDate="2018-03-21T06:05:42.687" Title="Правильне вживання &quot;олія жожоба&quot; чи &quot;олія жожоби?" Tags="|вживання-слів|відмінювання|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3396" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3400" CreationDate="2018-03-20T20:54:30.617" Score="0" ViewCount="1304" Body="&lt;p&gt;Чи правильно використовувати фемінітиви в науковому стилі? Наприклад, в науковій роботі? У ЗМІ вже активно застосовуються слова типу «лікарка», «мисткиня», «професорка» (&lt;a href=&quot;https://tsn.ua/video/video-novini/u-kaliforniyi-mistkinya-obshila-unitaz-z-aksesuarami-vid-luyi-vittona.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://tsn.ua/video/video-novini/u-kaliforniyi-mistkinya-obshila-unitaz-z-aksesuarami-vid-luyi-vittona.html&lt;/a&gt;), але жоден словник, здається, назв професій в жіночому роді не зафіксував. То як бути? Я знаю, що фемінітиви використовують. Але запитання про їх доцільність в наукових роботах! Питання це гостро стоїть перед написанням курсової роботи, адже різні науковці дотримуються різної думки. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1501" LastEditorUserId="1501" LastEditDate="2018-03-21T06:58:06.257" LastActivityDate="2018-03-21T10:11:20.823" Title="Чи правильно використовувати фемінітиви в науковому стилі?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2018-03-21T00:20:43.720" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3397" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3398" CreationDate="2018-03-20T21:41:37.357" Score="-1" ViewCount="162" Body="&lt;p&gt;В українській мові можна використовувати присудок «є»? Наприклад: «Проект є унікальним втіленням технічної ідеї». Деякі посібники, зокрема &quot;Українська мова у професійному спілкуванні&quot; Ірини Левчук вказують на те, що подібні речення – калькування з польської.  Проте, речення так все ж будують. То як краще?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1501" LastEditorUserId="1501" LastEditDate="2018-03-21T05:27:34.853" LastActivityDate="2018-03-21T05:27:34.853" Title="В українській мові можна використовувати присудок «є»?" Tags="|вживання-слів|калька|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ClosedDate="2018-03-21T00:24:31.700" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3398" PostTypeId="2" ParentId="3397" CreationDate="2018-03-20T22:02:58.687" Score="1" Body="&lt;p&gt;Так, іноді такий присудок використовують. Проте дієслово-зв'язка &amp;quot;бути&amp;quot; у формі теперішнього часу (&amp;quot;&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;&amp;quot;), як правило, опускається. Присудок із пропущеною дієслівною зв'язкою вважається складеним іменним із нульовою зв'язкою. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Паляниця - хлібові сестриця.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таку інформацію знаходимо у &lt;a href=&quot;http://edufuture.biz/index.php?title=%D0%A1%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гіпермаркеті знань&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зв'язка &lt;strong&gt;&amp;quot;є&amp;quot;&lt;/strong&gt; (або застаріла форма &lt;strong&gt;&amp;quot;єсть&amp;quot;&lt;/strong&gt;) вживається лише в окремих випадках для надання висловлюванню офіційності чи урочистості. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я єсть народ, якого правди сила ніким звойована ще не була (Тичина.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найвищим законом держави є її Конституція.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інформація взята із сайту &lt;a href=&quot;http://www.zhu.edu.ua/mk_school/mod/page/view.php?id=1640&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Школа сучасних знань»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-21T00:57:06.180" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3399" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-20T22:32:20.423" Score="1" ViewCount="183" Body="&lt;p&gt;Розібратися самій у цьому питанні духу не стало...&#xA;Згідно з цим джерелом&#xA;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53399/33264.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://slovopedia.org.ua/34/53399/33264.html&lt;/a&gt;&#xA;Значення слова “зустрічається” (як калька з російської встречается), ми на заміну вживаємо “трапляється”.&#xA;Але, якщо перекласти слово “трапляється” на російську то бачимо інше значення слова взагалі - “случается” !&#xA;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/m/translate?hl=ru#ru/uk/%D1%81%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%B0%D0%B5%D1%82%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://translate.google.com/m/translate?hl=ru#ru/uk/%D1%81%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%B0%D0%B5%D1%82%D1%81%D1%8F&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як діяти в цій ситуації?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1483" LastActivityDate="2018-03-21T07:44:31.403" Title="Вживаємо трапляється/ Суперечний переклад слова &quot;трапляється&quot;" Tags="|переклад|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3400" PostTypeId="2" ParentId="3396" CreationDate="2018-03-20T22:35:53.563" Score="2" Body="&lt;p&gt;Не зовсім так. Фемінітиви, зокрема і назви професій подаються у словниках.&#xA;Наприклад, сучасний &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47800&amp;amp;page=1508&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЛІ́КАРКА, и, ж.&#xA;   Жін. до лі́кар.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Стара мати кидається .. до лікарки, то знов поспішається до знахарки (Марко Вовчок)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;МИСТКИ́НЯ, і, ж. Жін. до мисте́ць.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Обдарувала музей відома мисткиня Катерина Росандіч-Кричевська, дочка Василя Кричевського (О. Шугай)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо давніших, то &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%84%D0%B5%D1%81%D0%BE%D1%80%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови в 4-х тт. за ред. Б. Грінченка&lt;/a&gt; теж містить фемінітиви (хоч створений у 1907-1909 рр.):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Професорка, ки, ж. Женщина-профессоръ. Желех. (т. 3, с. 487).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова такого ж типу є і в &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%84%D0%B5%D1%81%D0%BE%D1%80%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови в 11 тт. за ред. І. Білодіда&lt;/a&gt; (Т. 7, С. 333):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПРОФЕ́СОРКА, и, ж., розм.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Жінка-професор.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;заст. Дружина професора. Пані професорка (чоловік її вже став справжнім професором) надумала урядити в себе журфікси для молоді… (Л. Укр., III, 1952, 592). &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо використання фемінітивів у різних стилях, зокрема і в науковому, то &#xA;у [Вікіпедії] подана інформація, до речі з покликанням на &lt;em&gt;Довідник з культури мови: Посібник / За ред. С. Я. Єрмоленко. — К.: Вища школа, 2005. — С. 50-51.&lt;/em&gt;, де вказано, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Більшість порадників і підручників рекомендують дотримуватися чинної норми в науковому та офіційно-діловому стилях мови:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;У науковому і офіційно-діловому стилях іменники жіночого роду на означення професій вживаються рідко&lt;/strong&gt;. У властивих їм мовних штампах спостерігаємо стійку традицію використання іменників чоловічого роду на позначення осіб жіночої статі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також ще натрапила на статтю &lt;a href=&quot;http://instpres.univ.kiev.ua/node/1813&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фемінітиви: потреба мови чи курйозна забаганка?&lt;/a&gt;, де повідомлено, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Фемінітиви в українській мові переважають у розмовному стилі, публіцистичному та художньому, натомість &lt;strong&gt;не притаманні офіційно-діловому та науковому&lt;/strong&gt;.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, сьогодні утворення від іменників чоловічого роду назв жіночого є продуктивним. Оскільки для нас абсолютно нормальним є вживання паралельних форм - &lt;em&gt;студент-студентка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;філолог-філологиня&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;магістр-магістрантка&lt;/em&gt; та ін., то, ймовірно, що через деякий час такого типу лексеми увійдуть і в науковий стиль.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-21T10:11:20.823" LastActivityDate="2018-03-21T10:11:20.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3401" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3403" CreationDate="2018-03-20T22:51:25.897" Score="6" ViewCount="22428" Body="&lt;p&gt;Скажіть, будь ласка, яке ж словосполучення правильне: &quot;&lt;strong&gt;надсилати&lt;/strong&gt; листа&quot; чи &quot;&lt;strong&gt;відправляти&lt;/strong&gt; листа&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/dilova_mova/oformlennja_lista_zakordonnim_partneram/9-1-0-279&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt; натрапила на таке речення: &quot;Намагайтеся надсилати листи в конвертах відповідного розміру.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У сучасному &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=13469&amp;amp;page=439&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови&lt;/a&gt; подається така інформація:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВІДПРАВЛЯ́ТИ, я́ю, я́єш, недок., ВІДПРА́ВИТИ, влю, виш; мн. відпра́влять; док.&#xA;  1. що.Посилати, відсилати що-небудь кудись, організовувати відсилання, перевезення чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто з’являється ще третій варіант &quot;&lt;strong&gt;посилати&lt;/strong&gt; листа&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж як правильно? Чи є відмінність у використанні цих дієслів? Якщо так, то у чому вона полягає?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-21T00:59:06.507" LastActivityDate="2021-09-24T12:18:01.737" Title="Надсилати чи відправляти листа?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3402" PostTypeId="2" ParentId="3395" CreationDate="2018-03-21T05:59:05.570" Score="1" Body="&lt;p&gt;Чому часто не відміюють — очевидно, бо &lt;a href=&quot;http://gramota.ru/slovari/dic/?lop=x&amp;amp;word=%D0%B6%D0%BE%D0%B6%D0%BE%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в російській мові слово &lt;em&gt;жожоба&lt;/em&gt; невідмінюване&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але наведений пункт правопису не означає, що в українській мові це слово має обов'язково відмінюватися, ми маємо невідмінювані слова на -«&amp;lt;приголосний&gt;+&lt;em&gt;а&lt;/em&gt;»: &lt;em&gt;антраша́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бакара́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бра&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;па&lt;/em&gt; тощо — у ньому (пункті) явно не вистачає примітки «зазвичай».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені особисто здається, що немає сенсу робити в українській мові ще одне невідмінюване слово. Слово &lt;em&gt;жожоба&lt;/em&gt; цілком природньо сприймається як іменник жіночого роду, в той час як наведені вище приклади всі стосуються слів середнього.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Практика не усталилася (наприклад: «включаючи олію жожоби» у &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/602-96-%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;постанові № 602&lt;/a&gt; і «включаючи олію жожоба» у &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/en/1378-96-%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;постанові № 1378&lt;/a&gt;). Хоча в &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9/%D0%9E%D0%BB%D1%96%D1%8F_%D0%B6%D0%BE%D0%B6%D0%BE%D0%B1%D0%B8_%E2%86%92_%D0%9E%D0%BB%D1%96%D1%8F_%D0%B6%D0%BE%D0%B6%D0%BE%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому обговоренні у Вікіпедії&lt;/a&gt; користувач  Maksym Ye. показує, що практика «олія жожоба» наразі переважає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-21T06:05:42.687" LastActivityDate="2018-03-21T06:05:42.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3403" PostTypeId="2" ParentId="3401" CreationDate="2018-03-21T06:58:41.753" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ros-ukr-idioms.wikidot.com&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих виразів&lt;/a&gt; надає такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;отправлять, отправить письмо&lt;/strong&gt; надсилати, надіслати (посилати, послати, відправляти, відправити) лист (листа).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;отправлять, отправить телеграмму&lt;/strong&gt; надсилати, надіслати (посилати,&#xA;  послати, відправляти, відправити) телеграму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine59-34.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;консультації з культури мови&lt;/a&gt; маємо докладний розгляд цього питання з висновком:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Один популярний посібник з сучасної ділової мови містить таку пораду:&#xA;  мовляв, посилати можна лист, а відправляти — телеграму. Чи справді це&#xA;  так? У Словнику української мови читаємо, що дієслова посилати та&#xA;  відправляти є синонімами і навіть тлумачаться один за допомогою&#xA;  другого. Отже, посилати — ‘відправляти що-небудь поштою, передавати&#xA;  через посильного; надсилати’; відправляти — ‘посилати, відсилати щось&#xA;  куди-небудь, організовувати відсилання, перевезення чогось’. Тут же&#xA;  цитовано наших класиків: «Кривинюк наганяє, щоб дописувала, бо має йти&#xA;  на вокзал відправляти листа» (Леся Українка); «— Відправте свою пошту&#xA;  та й підночуйте в мене» (М. Коцюбинський). Цю подібність і&#xA;  взаємозамінність дієслів підкреслено й у тлумаченні слова телеграма,&#xA;  яку можна давати (дати, посилати, послати), тобто ‘відправляти якесь&#xA;  повідомлення телеграфом’. Відомий розмовний фразеологізм бити&#xA;  телеграму. Наведені слова синонімізуються і з лексемою надсилати —&#xA;  ‘доставляти, посилати що- небудь поштою або через когось; посилати’.&#xA;  Пам’ятаєте, у Ліни Костенко: «Пишіть листи і надсилайте вчасно, Коли&#xA;  їх ждуть далекі адресати..». Надсилати, як показують матеріали&#xA;  картотеки Інституту української мови, можна матеріал, гроші, посилку,&#xA;  відповідь, вітання, співчуття, запрошення, лист, бандероль,&#xA;  повідомлення. Ці ж іменники поєднуються зі словом посилати. Слова&#xA;  гроші та лист можуть вживатися й у родовому відмінку — грошей, листа.&#xA;  Поширений вислів посилати бандероллю. &lt;strong&gt;Отже, листа й телеграму можна і&#xA;  посилати, і надсилати, і відправляти&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-21T06:58:41.753" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3404" PostTypeId="2" ParentId="3120" CreationDate="2018-03-21T07:02:59.580" Score="3" Body="&lt;p&gt;У Словнику української мови в 11 томах зазначено:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/faktor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ФАКТОР&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Умова, рушійна сила будь-якого процесу, явища; чинник. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; У дореволюційній Росії — керівник технічної частини друкарні, що&#xA;  здійснював безпосередній зв'язок між друкарнею та замовником.&lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt;&#xA;  Посередник, дрібний комісіонер, маклер. &lt;strong&gt;4.&lt;/strong&gt; мат. Кожне з перемножуваних&#xA;  чисел; співмножник.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chynnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЧИННИК&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Умова, рушійна сила, причина будь-якого процесу, що визначає його характер або одну з основних рис; фактор.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЧИ́ННИК&lt;/strong&gt; (умова, рушійна сила, причина якогось процесу, що визначає його характер), ФА́КТОР, АГЕ́НТ. - &lt;em&gt;На літературу звертаю лиш остільки&#xA;  увагу, оскільки вона мала вплив на політику, виступала як свідомий&#xA;  чинник громадського життя&lt;/em&gt; (І. Франко); &lt;em&gt;Добрива є одним з вирішальних&#xA;  факторів боротьби за врожай&lt;/em&gt; (з журналу).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Краще вживати слово &lt;strong&gt;&quot;чинник&quot;&lt;/strong&gt; в значені умова, причин процесу, слово &lt;strong&gt;&quot;фактор&quot;&lt;/strong&gt; має більш широке значення, тому його краще використовувати в 2,3,4 варіантах (наведених вище в визначенні даного слова).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокремо в &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%84%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українських словниках&lt;/a&gt; наведено багато прикладів використання слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;фактор&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-21T07:35:25.297" LastActivityDate="2018-03-21T07:35:25.297" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3405" PostTypeId="2" ParentId="3116" CreationDate="2018-03-21T07:37:41.167" Score="3" Body="&lt;p&gt;В принципі, зазначена цитата з Вікіпедії, незважаючи на її заплутаність, здається, відповідає на поставлене питання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово «&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7842&amp;amp;page=291&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вибачатися&lt;/a&gt;» в українській мові існує. Наприклад, можна сказати «він вибачився» або «він довго вибачався».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але використання формулювання «я вибачаюсь/вибачаюся» під час самого прохання вибачити вважається розмовним чи то навіть трішки зухвалим. Мовляв, той, хто має просити про вибачення, формулює своє прохання таким чином (із часткою «-ся»), що може скластися враження, що він не прохає в співбесідника згоди вибачити, а постулює, що його вибачать. Про недолугість форми «я вибачаюсь/вибачаюся» зокрема кажуть &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/dieslova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Марія Волощак&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://chak-chy-pravylno-my-hovorymo.wikidot.com/v#vybachyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Євгенія Чак&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/13.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Борис Рогоза&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/vybachatysya-proshhaty-daruvaty-pereproshuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Борис Антоненко-Давидович&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому одне й те саме дієслово можна використовувати для опису процесу прохання про вибачення, але не рекомендується використовувати під час самого процесу? Ну, це можна порівняти з привітанням/поздоровленням. Ми можемо сказати «він привітав/поздоровив когось з днем народження» — але під час самого вітання від того, хто вітає, зазвичай очікують трішки більшого, ніж сухої констатації «я вітаю/поздоровляю тебе з днем народження» (наприклад, щирих побажань абощо). Тобто та фраза, яку цілком можна використовувати при короткому описі процесу, виявляється недостатньою під час самого процесу (хоча у випадку привітання/поздоровлення ситуація менш жорстка — ці слова використовувати хоча б як частину поздоровлення; але вітання/поздоровлення передбачає більш оптимістичний контекст). Коротко кажучи, комусь може видаватися недоречним використання &lt;strong&gt;під час&lt;/strong&gt; процесу слів, що зазвичай використовують &lt;strong&gt;для опису&lt;/strong&gt; процесу (за умови, що є інші форми, що їх традиційно застосовують саме під час процесу).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Є й інша позиція, див. &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/3410&quot;&gt;іншу відповідь&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-21T08:36:41.963" LastActivityDate="2018-03-21T08:36:41.963" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3406" PostTypeId="2" ParentId="3399" CreationDate="2018-03-21T07:39:29.140" Score="1" Body="&lt;p&gt;Нічого складного тут нема. При зворотньому перекладі багатозначних слів отримуємо часто переклад іншого значення слова.&#xA;Беремо багатозначне слово з російської мови &quot;встречаться&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Значение слова встречаться Ударение: встреча́ться несов.   Сходиться,&#xA;  сближаться, двигаться с разных сторон навстречу друг другу. Попадаться&#xA;  навстречу кому-л., оказываться на пути кого-л. 2) Сталкиваться в&#xA;  противоборстве, поединке, вступать с кем-л. в схватку. Выступать в&#xA;  спортивном состязании. 3) Проводить время вместе с кем-л.; видеться.&#xA;  Видеться с кем-л. для деловой беседы, обмена мнениями и т.п. разг.&#xA;  Быть в близких, интимных отношениях. 4) Наблюдаться, попадаться,&#xA;  бывать. Возникать, случаться. Быть встреченным каким-л. образом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.efremova.info/word/vstrechatsja.html#.WrIJnmrFIps&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Толковый словарь Ефремовой&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно до різних значень мають уживатися різні українські слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зустрічастися - в сенсі зближатися &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zustrichatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сходитися - коли це в поєдинку &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skhodytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Бачитися - в сенсі близько спілкуватися &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bachytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Траплятися - власне, попадатися, про що було ваше питання &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trapljatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сум&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-21T07:39:29.140" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3407" PostTypeId="2" ParentId="3399" CreationDate="2018-03-21T07:44:31.403" Score="1" Body="&lt;p&gt;За &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=38465&amp;amp;page=1200&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЛОВНИКОМ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE&lt;/a&gt;, дієслово &lt;em&gt;зустрічатися&lt;/em&gt; є цілком природнім і трапляється у творах українських класиків. Тенденція останніх років віднаходити кальки з російської іноді призводить до немотивованого таврування росіянізмами.&#xA;Російсько-український словник А.Кримського наводить такі відповідники до рос. встречать(ся):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Встреча́ть, -ся, встре́тить, -ся – стріча́ти, -ся, стрі́нути, -ся,&#xA;  стріва́ти, -ся, стрі́ти, -ся, &lt;strong&gt;зустріча́ти, -ся&lt;/strong&gt;, зустріва́ти, -ся,&#xA;  &lt;strong&gt;зустрі́ти, -ся;&lt;/strong&gt; (застигнуть) зу́спі[и]ти кого́, спобі́гти; (итти навстречу) перестріва́ти кого́, перестріча́ти, перестрі́ти кого́;&#xA;  (случайно) здиба́ти, -ся, зди́бати, -ся, поди́бувати, -ся, нади́бати,&#xA;  спотика́ти, -ся, спітка́ти, -ся.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Попада́ться, попа́сться&lt;/strong&gt; –  1)(встречаться, случаться) трапля́тися, тра́питися (редко потра́питися),&#xA;  здиба́тися, зди́батися, сов. спітка́тися, нагоди́тися, луча́тися,&#xA;  лучи́тися, &lt;strong&gt;зустріча́тися, зустрі́(ну)тися&lt;/strong&gt;, знахо́дитися, знайти́ся. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009– &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сталкиваться, столкнуться – зштовхуватися, зштовхнутися; стикатися,&#xA;  зіткнутися; (спихиваться) спихатися, зіпхнутися, спихнутися,&#xA;  стручуватися, струтити; зштовхуватися, зштовхнути, (диал.) зударятися;&#xA;  (встречаться) &lt;strong&gt;зустрічатися, зустрітися, зустрінутися;&lt;/strong&gt; стрічатися,&#xA;  стріватися, стрітися, стрінутися; (случайно) здибуватися, здибатися;&#xA;  (сводиться) зводитися, звести, (мног.) позводити; (наталкиваться)&#xA;  натрапляти, натрапити&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо питання полягає у доречному перекладі слова трапляється, то можна послуговуватися дієсловами попадаться, сталкиваться. Якщо про правомірність використання слова зустрічатися, то головне - перевірити значення на відповідність контексту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-21T07:44:31.403" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3408" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-21T08:13:03.453" Score="6" ViewCount="636" Body="&lt;p&gt;В резюме фахівця з філологічною освітою є таке речення: &quot;В ідеалі володію російською, українською, англійською мовами&quot;. Подібне вживання слова &quot;ідеал&quot; чую не вперше.&#xA;Однак за &lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тлумачним «Словником української мови» в 11 т.&lt;/a&gt; іменник ідеал має такі значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ІДЕА́Л, у, чол.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Найвища мета, до якої прагнуть люди і яка керує їхньою діяльністю тощо. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;кого, чого. Взірець досконалості.  //  чий. Про того, хто є для когось втіленням найкращих якостей тощо.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=38719&amp;amp;page=1207&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн-версія тлумачного «Словника української мови» в 20 т.&lt;/a&gt; до вказаних значень надано сталий вислів &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;◇ (1) &lt;strong&gt;В ідеа́лі&lt;/strong&gt; – у найкращому варіанті. Офіційні дистриб'ютори радять&#xA;  перед придбанням факсу пересвідчитися в наявності в продавця&#xA;  сертифіката на товар або – в ідеалі – заздалегідь переглянути бюлетень&#xA;  Мінзв'язку (із журн.); – В ідеалі сирки й делікатесне масло повинні&#xA;  мати смак і структуру домашнього сиру, – розповідає директор фабрики&#xA;  (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи мотивованим є вживання виразу &lt;em&gt;в ідеалі&lt;/em&gt; в наведеному вище контексті?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-07T17:03:08.473" LastActivityDate="2018-09-07T20:56:15.610" Title="Знання мови в ідеалі" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3410" PostTypeId="2" ParentId="3116" CreationDate="2018-03-21T08:33:55.323" Score="5" Body="&lt;p&gt;Але є й інша позиція. Я зазначаю її окремо, тому що, по-перше, я знайшов її вже після написання &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/3405&quot;&gt;основної відповіді&lt;/a&gt; (яка здавалася мені нейтральною), а по-друге, вона трішки відбивається від позиції інших мовознавців.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Святослав Караванський вважав обмеження на використання «я вибачаюся» штучними, нехарактерними власне українській мові, а можливо, притягнутими з російської (в якій форма «я извиняюсь», активно засуджувана російськими пуристами, на його думку, якраз і пішла від українського «я вибачаюся»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Один з поширених в Україні на найвищому мовознавчому рівні забобонів є табу на вживання в українській мові слова вибачатись, зокрема виразу я вибачаюсь.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Адепти цього забобону вбачають помилковість виразу в тому, що вираз я вибачаюсь нібито &quot;філологічно&quot; треба розуміти як я вибачаю себе, а що &quot;вибачати себе&quot; нелогічно і суперечить нормам етики, то форму я вибачаюсь &quot;позбавляють мовних прав&quot;, а мовцям не рекомендують або й забороняють її вживати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Той, хто боронить цей погляд, користується не власною, а позиченою логікою, повторює те, що почув від інших — можливо навіть у процесі навчання — і сприйняв таке пояснення безкритично.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Той же, хто розпочав &quot;цькування&quot; цілком нормального українського слова, переносить неприйняття виразу я извиняюсь росіянами на український ґрунт, заперечуючи правоможність виразу я вибачаюсь і для українців. Таке копіювання чужих стандартів абсолютно хибне.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Стандарти російської мови добрі для росіян, українська ж мова має свої усталені традиції і свій усталений слововжиток.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Звернімось до класиків. Цитую:&lt;br&gt;&#xA;  &quot;Дуже вибачаюсь, що самому ніколи забігти до Вас&quot; (Панас Мирний).&lt;br&gt;&#xA;  &quot;Знала, що даремно образила подругу. Першою думкою було вибачитись&quot; (О. Донченко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Форма вибачаюсь не може бути русизмом, бо в російській літературі вживання виразу я извиняюсь не зафіксовано. Російські пуристи поборюють цей вжиток саме в середовищі русифікованих українців, які вираз я вибачаюсь переклали на російську мову як я извиняюсь. Якщо для росіян останній вжиток — ляпсус, то про наш вираз я вибачаюсь цього сказати не можна. І про це свідчать цитати з творів письменників.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але й саме &quot;теоретичне обґрунтування&quot; алогічності виразу я вибачаюсь непереконливе. Твердження, що я вибачаюсь нібито значить я вибачаю себе, само по собі алогічне.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Частку -ся, що творить зворотні дієслова, не завжди можна розуміти як скорочену заміну себе. Коли слова купатися, хреститися тощо і справді можна пояснити як купати себе, хрестити себе, то слова цілуватися, вітатися, молитися й багато інших аж ніяк не значать цілувати себе, вітати себе, молити себе.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Річ у тім, що частка -ся, приєднуючись до дієслів, надає їм не тільки значення зворотньої дії, але й низку інших значень. У словах цілуватися, вітатися частка -ся надає дієслову забарвлення взаємної дії: цілувати один одного, вітати один одного. У слові молитися частка -ся надала слову молити значення молити Бога за себе.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, додача частки -ся до слова вибачати жодною мірою не значить, що слово набуло значення вибачати себе. На ділі слово вибачатися набуло значення просити вибачення для себе.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тому заперечення логічності виразу я вибачаюсь на тій підставі, що мовець &quot;вибачає сам себе&quot;, просто кажучи, &quot;не лізе ні в які ворота&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Оскільки словниками української мови зафіксовано дієслово вибачатись, уживане в літературі і в живій мові, то чому його не можна вживати в усіх можливих граматичних формах: я вибачаюсь, він вибачився, вони вибачаться тощо?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;//Святослав Караванський, &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Karavanskyy_Sviatoslav/Poshuk_ukrainskoho_slova_abo_borotba_za_natsionalne_Ya/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Пошук українського слова, або боротьба за національне „Я“»&lt;/a&gt;, ст. 89–90, «ХХХ-а. Пуристичні забобони».&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;strong&gt;Трішки off-topic&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;Колись я вишукував вжитки слова «играться» («гратися») в російській літературі. Через те, що деякі російські пуристи відмовляють цьому слову в праві вжитку в певних значеннях, мовляв, правильно «ребёнок играет» («дитина грає»), а не «ребёнок играется» («дитина грається») — і я хотів довести, що це не так. Але я побачив, що слово «играться» в цьому значенні справді було непритаманним російській мові до певного часу (лише в пасивних або безособових зворотах на зразок «свадьба играется» («весілля грається») або «ему не игралось» («йому не гралось»)) — а один із перших вжитків «играться» («гратися») в потрібному значенні в російській літературі — це російське видання «Чорної ради» Пантелеймона Куліша. Хоча з певного часу «играться» («гратися») поширилося і в російській мові. З цього можна зробити висновок, що для української мови справді характерний трішки ширший вжиток форм на &lt;em&gt;-ся&lt;/em&gt;, ніж для російської (і можливо, це стосується й слів «извиняться»/«вибачатися»).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело, що навело мене на ширше бачення і статтю Караванського: &lt;a href=&quot;http://svkolo.org/vybachayus-chy-proshu-vybachyty/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття «Вибачаюсь чи прошу вибачити?» на сайті творчої групи &quot;Своєрідне Коло»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-21T08:33:55.323" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3411" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3412" CreationDate="2018-03-21T09:08:36.650" Score="6" ViewCount="190" Body="&lt;p&gt;Що таке кореляція? Як визначити у словосполученні «дівчина-красуня» частина «красуня» - прикладка чи це словосполучення з кореляцією? Чи і те, і інше?&#xA;За &lt;a href=&quot;https://digilib.phil.muni.cz/bitstream/handle/11222.digilib/128794/Books_2010_2019_018-2013-1_4.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підручником Загнітко &quot;Синтаксис&quot;&lt;/a&gt;, дівчина-агроном - кореляція, але чому не прикладка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1504" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-21T09:35:14.730" LastActivityDate="2018-03-21T09:35:14.730" Title="Як відрізнити кореляцію від прикладки?" Tags="|граматика|синтаксис|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3412" PostTypeId="2" ParentId="3411" CreationDate="2018-03-21T09:17:08.890" Score="5" Body="&lt;p&gt;Це не взаємовиключні речі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Прикладка&lt;/a&gt; — це те, яку роль слово виконує &lt;strong&gt;в реченні&lt;/strong&gt; (зазвичай прикладку розглядають як різновид &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;означення&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Кореляція (в одному із значень цього слова) — це підвид зв'язку &lt;strong&gt;в словосполученні&lt;/strong&gt;; умовно вважаймо, що це те, яку роль слово відіграє в словосполученні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-21T09:17:08.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3413" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-21T09:53:21.093" Score="0" ViewCount="75" Body="&lt;p&gt;Відповідно до цього офіційного і авторитетного джерела &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/zastarili_slova_i_neologizmi/5-1-0-68&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ukrainskamova&lt;/a&gt;, слова &lt;em&gt;Армреслінг&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;Рукоборство&lt;/em&gt; вважаються синонімами, та не просто а навіть другий варіант наче замінив перший…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не зустрічала на просторах інтернету такі заміни. Чи ці слова дійсно є синонімами?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нижче надаю посилання на перелік перевірених джерел в яких не знайшла такий синонім як “рукоборство”.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B8+%D0%BE%D0%BD%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BD&amp;amp;oq=%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B8&amp;amp;aqs=chrome.1.69i57j69i59j69i60j69i59j0j69i61.2872j0j4&amp;amp;client=tablet-android-asus&amp;amp;sourceid=chrome-mobile&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.google.com.ua/search?q=синоніми+онлайн&amp;amp;oq=синоніми&amp;amp;aqs=chrome.1.69i57j69i59j69i60j69i59j0j69i61.2872j0j4&amp;amp;client=tablet-android-asus&amp;amp;sourceid=chrome-mobile&amp;amp;ie=UTF-8&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1483" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-21T10:40:28.197" LastActivityDate="2018-03-21T16:43:07.587" Title="Синоніми: Армреслінг - Рукоборство?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3414" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3424" CreationDate="2018-03-21T10:08:32.263" Score="5" ViewCount="45223" Body="&lt;p&gt;Кожного року, 31 грудня, українці вітають один одного фразою:&lt;em&gt;&quot;З наступаючим Новим роком!&quot;&lt;/em&gt;. На превелике моє здивування, це неправильно. В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nastupajuchyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічному тлумачному словнику&lt;/a&gt; слово &lt;em&gt;наступаючий&lt;/em&gt; має абсолютно інше значення. До того ж це схоже на кальку з російського слова &lt;em&gt;наступающим&lt;/em&gt;. То ж як правильно сказати цю фразу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T00:06:50.067" LastActivityDate="2018-03-22T00:06:50.067" Title="&quot;З наступаючим Новим роком!&quot; Чи правильно це?" Tags="|вживання-слів|росіянізм|дієприкметники|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3415" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3419" CreationDate="2018-03-21T10:52:38.730" Score="4" ViewCount="5422" Body="&lt;p&gt;Завжди думула, що &lt;em&gt;імость&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Їмость&lt;/em&gt; — це український відповідник російського слова &lt;em&gt;матушка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;попадья&lt;/em&gt;, тобто дружина священика. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%87%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; дає визначення цього терміну, як дружина українського греко-католицького священика. Але в тлумачному словнику української мови я не зустріла такого слова. Натомість є слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/popadja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;попадя&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи має слово &lt;em&gt;імость&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;їмость&lt;/em&gt; право на існування в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-21T13:17:17.313" LastActivityDate="2020-01-15T13:27:14.347" Title="Їмость чи попадя?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3416" PostTypeId="2" ParentId="3414" CreationDate="2018-03-21T11:28:20.083" Score="4" Body="&lt;p&gt;Оскільки активні дієприкметники не властиві українській мові, є два варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;перекладати зворотом &quot;З Новим Роком, що настає!&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;перекладати ситуативно і бажати &quot;Веселих новорічних свят!&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В останньому випадку відбувається повна заміна слів, але збережено їхній сенс і мету висловлювання. Адже коли ми кажемо &quot;З Новим Роком!&quot;, то маємо на увазі, що Новий Рік вже настав. Традиційне привітання &quot;с наступающим!&quot; рос. має на меті побажати весело провести свята, що вдало реалізує фраза &quot;Веселих новорічних свят!&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-21T11:28:20.083" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3417" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3421" CreationDate="2018-03-21T11:50:42.480" Score="2" ViewCount="10422" Body="&lt;p&gt;У новинах ми часто чуємо повідомлення про аварії та катастрофи, де ведучий вживає такі фрази: &quot; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;біля&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 100 жертв&quot; чи &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;близько&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 100 жертв&quot;. Донедавна думала, що обидва ці вирази правильні. Але наткнулась у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D1%83_%D0%B7_%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; на думку, що вираз &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;біля&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 100 жертв&quot; є неправильним. Хоча у тлумачному словнику і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bilja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;біля&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/blyzjko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;близько&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; означені як такі, що вживаються для позначення приблизної кількості. То ж як правильно вживати ці слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-21T12:37:15.100" Title="Біля чи близько?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3419" PostTypeId="2" ParentId="3415" CreationDate="2018-03-21T12:19:44.987" Score="3" Body="&lt;p&gt;Натомість на &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/p/panimatka/38-1-0-11739&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt; у розділі &lt;em&gt;Словник синонімів&lt;/em&gt; знаходжу словникову статтю з іншою лексемою, де згадується &quot;попадя&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПАНІМАТКА&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Синоніми до слова ПАНІМАТКА: мати, господиня ; ц. &lt;strong&gt;попадя&lt;/strong&gt;; зв. ПАНІ; паньматка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож паніматка = попадя. Лексеми ж &quot;їмость&quot; там не подають.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте &lt;strong&gt;сучасний &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=202887&amp;amp;page=1255&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &lt;em&gt;містить (!)&lt;/em&gt; таку статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ї́МОСТЬ&lt;/strong&gt;, Ї́МОСЦЬ, і, ж., зах.Дружина священика.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;За священиків молімось, За дяків, чернецтво, їмость&#xA;  (В. Багірова)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зауважу, що у Словнику української мови 1970-1980рр подається таке значення іменника піп:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПІП, попа, чол., розм. Духовне звання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;у православній церкві&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, середнє між єпископом і дияконом. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;[Палажка:] Чом же ти у попи не постригся, коли в тебе мати попадя була? (Панас Мирний, V, 1955, 228);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином термін &quot;попадя&quot; є похідним від терміна &quot;піп&quot;. Якщо ж ми говоримо про греко-католицьку церкву,то тут на означення священика є або власне термін &quot;священик&quot;, або &quot;панотець&quot;. Ані в того, ані в іншого дружину &quot;попадею&quot; не називали, лише &quot;їмостю&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, використання терміну &quot;їмость&quot; практикується, особливо у греко-католицькій церкві.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-21T12:19:44.987" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3420" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-21T12:21:14.853" Score="3" ViewCount="332" Body="&lt;p&gt;Нещодавно виконуючи переклад наткнувся на англійське слово &quot;techie&quot; в значені &quot;людина, яка цікавиться технікою&quot;. Переглядаючи англо-українські словники, я знайшов переклад &quot;технік&quot;, однак в академічному словнику це слово не має потрібного значення.   Цікаво, що російською мовою його можна перекласти як &quot;технарь&quot; і означає &quot;человек, который интересуется техникой&quot;. Отож, питання: чи є в українській мові слово-відповідник, яке б мало таке саме значення і його можна було б використовувати для перекладу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-03-22T20:45:36.617" LastActivityDate="2018-05-25T04:37:38.880" Title="Чи існує український відповідник слова &quot;techie&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3421" PostTypeId="2" ParentId="3417" CreationDate="2018-03-21T12:37:15.100" Score="3" Body="&lt;p&gt;У сучасному &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4456&amp;amp;page=166&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови&lt;/a&gt; подають таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;БІ́ЛЯ&lt;/strong&gt;, прийм., з род. в.1. Уживається на позначення місця; коло, &lt;strong&gt;близько&lt;/strong&gt;, недалеко.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ти знаєш.. Чого Еней приплив к Латину І біля моря поселивсь (І. Котляревський)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;УВАГА!&lt;/em&gt; 2. &lt;em&gt;розм&lt;/em&gt;. &lt;strong&gt;Уживається на позначення приблизної кількості; близько&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Біля сотні озброєних мисливців-старовірів товпиться коло тайгової дзвіниці&#xA;  (О. Довженко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/morfologija_i_pravopis/osoblivosti_vzhivannja_dejakikh_prijmennikiv/6-1-0-147&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційний сайт Української мови&lt;/a&gt; подає цікаву доволі інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Іноді сплутують значення прийменників &lt;strong&gt;біля&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;близько&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Прийменник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;біля + родовий відмінок&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; = позначення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;місця&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&#xA;  Дніпра, біля будинків, біля станції метро. На місце можуть вказувати ще прийменники близько та коло: близько Києва, коло хати.     &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але для позначення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;приблизної кількості&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  вживаються тіль­ки прийменники &lt;strong&gt;&lt;em&gt;близько&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;коло&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: близько (коло) десятої години, близько (коло) тридцяти днів, близько одного кілометра. А вислови на зразок &lt;em&gt;«біля п'ятої години», «біля двох кілограмів»  не відповідають літературній нормі.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, прийменники біля та близько як взаємозамінні при будь-яких конструкціях, зокрема наведених Вами можна використовувати, проте лише у розмовному стилі, якщо ж говорити про літературну мову, зокрема науковий, офіційно-діловий стиль тощо, то краще дотримуватись тієї інформації, що зазначена на &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/morfologija_i_pravopis/osoblivosti_vzhivannja_dejakikh_prijmennikiv/6-1-0-147&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-21T12:37:15.100" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3422" PostTypeId="2" ParentId="3414" CreationDate="2018-03-21T12:46:58.043" Score="3" Body="&lt;p&gt;На це питання коротко відповідає сайт &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/shhasluvogo-novogo-roku1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/xDtPQ.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/xDtPQ.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-21T12:46:58.043" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3424" PostTypeId="2" ParentId="3414" CreationDate="2018-03-21T13:11:27.413" Score="6" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.0352.ua/news/1487086&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тернопільський журналіст закликає українців правильно вітати з Новим роком&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Новий рік в українців — прийдешній,&lt;br /&gt;&#xA;«Наступаючий» — у росіян,&lt;br /&gt;&#xA;Якщо ти в Україні тутешній, —&lt;br /&gt;&#xA;Не пхай суржику до привітань!&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/CbILk.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/CbILk.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Олександр Авраменко пропонує&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З прийдешнім святом! З передсвятом! Або просто - з Новим роком, з Різдвом Христовим!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-42515894&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Блог Пономарева: як правильно вітати з Новим роком&lt;/a&gt; (тут цікава думка)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Узагалі вітати потрібно з якоюсь подією, що є наслідком фізичних чи розумових зусиль людини: з успішним закінченням навчання, з відкриттям у якійсь галузі, з установленням рекорду, з добрим урожаєм і под.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Що ж до Нового року, який настає незалежно від волі чи зусиль людей, то в українській мові доречні вислови:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;бажаю (зичу) щасливого Нового року, щастя вам у Новому році, хай щастить у Новому році.&lt;/em&gt; Їх і варто використовувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А якщо вже комусь дуже хочеться вдатися до кальки з російського &lt;em&gt;с наступающим Новым годом&lt;/em&gt;, то хай каже &lt;em&gt;з прийдешнім Новим роком, з настанням Нового року.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-21T13:11:27.413" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3425" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-21T13:22:59.193" Score="7" ViewCount="630" Body="&lt;p&gt;Дуже часто на телебаченні чути слова: &quot;&lt;em&gt;...пілотний проект&lt;/em&gt;&quot;. Наскільки мені відомо, це словосполучення походить від англійського &quot;&lt;em&gt;pilot project&lt;/em&gt;&quot;. В офіційно-діловому та науковому стилі, мабуть, доцільно використовувати його. А як щодо розмовного? Чи існує більш український відповідник цього виразу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-07-28T19:00:37.723" Title="Чи український &quot;пілотний проект&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3426" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-21T13:23:48.263" Score="6" ViewCount="647" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чи є нормативним вживати слово &lt;strong&gt;&quot;турка&quot;&lt;/strong&gt;, в значені посуду для варіння кави?&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/turka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Новітньому онлайному словнику української мови (2013-2018)&lt;/a&gt; зазначено &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТУРКА&lt;/strong&gt; Те саме, що джезва.&#xA;  &lt;em&gt;Вона підігріває молоко, мостить на тацю турку з кавою, молочник, цукерничку й велику чашку..&lt;/em&gt;    (Ірина Цілик, Родимки, 2012);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/dzhezva&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДЖЕЗВА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Невелика завужена вгорі посудина з носиком та довгою ручкою для варіння кави по-турецьки; турка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інколи посуд для варіння кави називають &lt;strong&gt;&quot;кавоварка&quot;&lt;/strong&gt;. На мою думку, &lt;strong&gt;&quot;кавоварка&quot;&lt;/strong&gt; - це машина для варіння кави, але не посуд (підтвердення цього не знайшла). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Чи нормативно використовувати всі три слова як повні синоніми?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-09T18:03:08.757" Title="Турка, джезва, кавоварка" Tags="|різниця-між-словами|значення-слів|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3427" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-21T13:37:12.330" Score="4" ViewCount="429" Body="&lt;p&gt;Які книги з української мови найкраще розтолковують правила щодо наголосу? Незрозуміло, як пояснити іноземцям те, що наголос рухомий і як його рухати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1504" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-06-12T13:46:43.127" LastActivityDate="2018-06-12T13:46:43.127" Title="Порадьте книги або посібники, якими користуєтеся для дослідження наголосів" Tags="|наголос|resource-request|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3428" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-21T13:46:13.333" Score="0" ViewCount="14268" Body="&lt;p&gt;Помітила, що деякі пишуть &quot;говорити на українській&quot;, а деякі &quot;говорити по українській&quot;. Як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1506" LastActivityDate="2018-03-21T14:58:06.277" Title="&quot;На українській&quot; чи &quot;по українській&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|правопис|українські-словники|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3429" PostTypeId="2" ParentId="3428" CreationDate="2018-03-21T14:02:02.967" Score="4" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/govorutu-ukrayinskoyu,-po-ukrayinskomu,-po-ukrayinsku-chu-na-ukrayinskij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова  - ДНК нації&lt;/a&gt; картинка коротка відповідає на Ваше питання:&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/qM8D5.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/qM8D5.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Довіднику М.Волощак &quot;Неправильно-Правильно&quot;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Розмовляти на українській мові - Розмовляти українською мовою&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-21T14:33:12.987" LastActivityDate="2018-03-21T14:33:12.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3430" PostTypeId="2" ParentId="3428" CreationDate="2018-03-21T14:17:29.720" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/po-ukrajinsjky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови 1970-1980 рр.&lt;/a&gt; подає такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПО-УКРАЇНСЬКИ, присл. Те саме, що по-українському.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Між собою часто ми говорили, що є сім'я Косачів, де дітей виховують по-українськи, і що в цій сім'ї є така чудова поетеса (Агатангел Кримський, Вибр., 1965, 503).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/govorutu-ukrayinskoyu,-po-ukrayinskomu,-po-ukrayinsku-chu-na-ukrayinskij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; подають таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Говорімо українською, по-українськи, по-українському. &amp;quot;Говорити на українській&amp;quot; - калька.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Олександр Авраменко у &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=fRdLCxKWDco&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сніданку з 1+1&lt;/a&gt; вважає, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;говорити по-українськи&amp;quot;&lt;/strong&gt; - правильна конструкція, але рідковживана;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;говорити по-українському&amp;quot;&lt;/strong&gt; - теж можлива конструкція, але у використанні &amp;quot;не ідеальна&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;говорити українською&amp;quot;&lt;/strong&gt; - найпоширеніший варіант і науковець радить використовувати саме його.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-21T14:58:06.277" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3431" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-21T14:18:01.483" Score="1" ViewCount="33" Body="&lt;p&gt;Відмінювання  «народа» можна прочитати у Франка, в листах, щодо перекладу Біблії (&lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/75098/13-Doljikova.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/75098/13-Doljikova.pdf?sequence=1&lt;/a&gt;). В цій роботі, наприклад. Франко - мовний взірець. Але правопис вказує на те, що правильно &quot;для народу&quot;. Якщо написати в творі: &quot;Франко писав для народа&quot; та подібні відмінювання,  чи обов'язково брати в лапки? Хочу написати таку цікаву роботу, художню, посилаючись на його стиль та спосіб. В кінці додам, що застосовувала Франкові мовні звички.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1504" LastActivityDate="2018-03-21T14:18:01.483" Title="Можна писати &quot;народа&quot; без лапок, посилаючися на джерело після тексту? Чи це все одно помилка?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3432" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3437" CreationDate="2018-03-21T14:41:30.463" Score="5" ViewCount="685" Body="&lt;p&gt;Багато людей чули народну лемківську пісню &lt;a href=&quot;https://nashe.com.ua/song/5574&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Под облачком&quot;&lt;/a&gt; у виконанні сучасних виконавців. Тут є багато діалектизмів і більшість із них зрозумілі. За винятком одного — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;окусо&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Не можу знайти значення цього слова. Ось фрагмент тексу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Моя мила, ти &lt;em&gt;окусо&lt;/em&gt; єдна,&lt;br&gt;&#xA;Любив я тя не рік та не два.&lt;br&gt;&#xA;Далас ти мі зілля ся напити,&lt;br&gt;&#xA;Не можливо мені без тя жити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке ж його значення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-21T15:35:41.320" Title="Народна лемківська пісня &quot;Под облачком&quot;. Яке значення діалектизму?" Tags="|діалектизми|лемківський-діалект|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3433" PostTypeId="2" ParentId="3428" CreationDate="2018-03-21T14:41:49.147" Score="3" Body="&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Говорити українською (мовою)&lt;/strong&gt;» — найпоширеніший нині варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Говорити по-українськи&lt;/strong&gt;» і «&lt;strong&gt;говорити по-українському&lt;/strong&gt;» (але не «говорити по українській») теж уживаються, але:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;значно рідше;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ці вирази теоретично можуть позначати одну з двох речей: або, власне, «говорити українською мовою», або в широкому сенсі «говорити як українець» (що би саме це не мало на увазі: стиль, спосіб мислення абощо). Тож якщо мається на увазі саме мова спілкування (а не щось більш загальне), то варіант «говорити українською (мовою)» дозволяє уникнути неоднозначності.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Говорити на українській (мові)&lt;/strong&gt;» теж колись казали, але такий варіант фактично майже застарів. «Негайно-ж повинні бути приняті міри, щоб у всіх радянських установах була потрібна кількість урядовців, володіючих українською мовою й щоб на далі всі службовці вміли говорити на українській мові», — писав Володимир Винниченко у 1920, але зараз такий варіант («говорити на якійсь мові») не згадується навіть у словниках. Єдиний випадок, коли іменник «мова» все ще вживається з прийменником «на» — це з дієсловами типу «перекладати» («перекладати на українську мову»), в яких мова виступає наче не «місцем перебування» (місцевий відмінок), а «місцем призначення» (знахідний відмінок), але хоч з ними використання «на якусь мову» все ще нормативне, але й з ними варіант «якоюсь мовою» починає відігравати все більшу роль.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Говорити по-українській&lt;/strong&gt;» узагалі вийшло з використання. Хоча такий варіант уживав зокрема Іван Нечуй-Левицький («Він привітався до гостей по-українській»; «Софія Леонівна й справді згодом потім нахапалася слів на селі й навчилась таки добре говорити по-українській»; «По-українській говорять пани й батюшки і пани-католики, котрі тутечки навіщось звуть себе поляками, і жиди, бо в тутешніх католиків-панів та дідичів, в тутешніх жидів свій рідний язик — є тільки український»), але зараз він сприймається не те що як застарілий, а навіть як неграмотний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-21T14:41:49.147" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3435" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-21T14:58:46.377" Score="1" ViewCount="573" Body="&lt;p&gt;Телефонограма/лист/посилка прийшла чи прибула? В СМС з пошти посилка &quot;прибула&quot;, а &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Posylka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cловник української мови&lt;/a&gt; не вказав прикладу з цими словами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1504" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-21T15:27:40.793" LastActivityDate="2018-03-22T09:59:49.190" Title="Телефонограма/лист/посилка прийшла чи прибула?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3436" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-21T15:32:16.837" Score="9" ViewCount="56362" Body="&lt;p&gt;Мабуть кожен у своєму житті писав привітання з днем народження. У соціальних мережах безліч листівок на цю тему і майже на кожній з них слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;День&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; написано з великої літери. Та згідно з &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/ukrajinskij_pravopis_2007/pravopis_osnovi_slova/velika_litera_u_vlasnikh_nazvakh/12-1-0-327&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;чинними правилами правопису&lt;/a&gt;&#xA;цей випадок не входить до тих, у яких хоч одне зі слів потрібно було б писати з великої букви.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якесь пояснення такої розбіжності між правилами і практичним вжитком? Може, є якісь точніші настанови, згідно з якими в певних випадках можна писати «з &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Днем&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; народження», а в інших — «з &lt;strong&gt;&lt;em&gt;днем&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; народження»? Чи все-таки кожен, хто пише «з &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Днем&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; народження», робить грубу помилку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-22T00:25:58.840" LastActivityDate="2020-01-15T14:03:05.973" Title="Як правильно привітати з днем народження?" Tags="|велика-мала-літера|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3437" PostTypeId="2" ParentId="3432" CreationDate="2018-03-21T15:35:41.320" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//youtu.be/hq3qTlmGCLM?t=1m47s&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Отут&lt;/a&gt;, незважаючи на написаний долі текст («моя мила, ти окусо єдна»), доволі чітко співають: «ти &lt;strong&gt;п&lt;/strong&gt;оку́со єдна». &lt;a href=&quot;//www.youtube.com/watch?v=WjnWmFHtGzI&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//www.youtube.com/watch?v=vfReLU3-mHo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; навіть написано через «п-».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokusa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 7, 1976. — Стор. 56.&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОКУ́СА&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;жін[очий рід]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;діал[ектне]&lt;/em&gt;. Спокуса.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найімовірніше, «окуса» — це текст з одруком, що розтиражували інтернетом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-21T15:35:41.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3438" PostTypeId="2" ParentId="3426" CreationDate="2018-03-21T15:36:49.743" Score="2" Body="&lt;p&gt;У «Словнику української мови» в 20 томах маємо такі значення наведених слів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=163411&amp;amp;page=1259&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КАВОВА́РКА&lt;/a&gt;, и, ж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Невеликий побутовий прилад для приготування кави. Каву готує модерна електрична гейзерна кавоварка. Я лишень спеціальною ложечкою засипаю її туди (з газ.); Про сніданок можна не хвилюватися — у потрібний час автоматично увімкнеться кавоварка, а мікрохвильова піч розігріє їжу (з мови реклами).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Посудина, в якій варять каву (у 3 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=203725&amp;amp;page=748&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДЖЕ́ЗВА&lt;/a&gt;, и, ж. Посудина для готування кави по-турецьки. Віктор вийшов на кухню, повернувшись майже відразу з тацею, на якій парувала джезва з кавою і стояло два кухлики (О. Тесленко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо виникнення назви турка авторитетної розвідки не знайшла. Вірогідно, що походить вона від турків — назви народу, від якого прийшла до нас джезва. Така версія є і в немовознавчій &lt;a href=&quot;https://harchi.info/blogs/san-ayt-j/vybyrayemo-turku-dlya-kavy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є ще один варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kavnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КА́ВНИК&lt;/a&gt;, а, чол. Посудина, у якій варять або подають каву.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, кавником і кавоваркою можна назвати і турецьку посудину для приготування кави, і будь-яку іншу з тією самою функцією. А електричний чи газовий пристрій — лише кавоваркою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-14T17:28:36.103" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3439" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3458" CreationDate="2018-03-21T16:00:32.840" Score="2" ViewCount="150" Body="&lt;p&gt;В українській мові вживають два слова &quot;казначейство&quot; та &quot;скарбниця&quot; з однаковим значенням. Але чи властиве українській мові слово &quot;казначейство&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо розглядати такий приклад як &quot;державне казначейство&quot;, то мало б бути &quot;державна скарбниця&quot;. При цьому чомусь спостерігається вживання обох словосполучень. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачення із СУМ слова &lt;em&gt;&quot;скарбниця&quot;&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(повне)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;СКАРБНИЦЯ, і, ж. 1. Урядова установа, яка відає державними коштами, державним майном.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/38/53402/380354.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тлумачення слова &lt;em&gt;&quot;казначейство&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;казначейство&quot; потрапило в  українську мову через російське запозичення посередництвом тюркських мов.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То виходить, що вживання &quot;державне казначейство&quot; не властиве українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastActivityDate="2018-03-22T07:07:50.600" Title="Вживання слова &quot;казначейство&quot; в українській мові" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3440" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3443" CreationDate="2018-03-21T16:13:46.670" Score="2" ViewCount="132" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/gadatu-j-vorozhutu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова — ДНК нації&lt;/a&gt;&#xA;зіткнулась з такою картинкою&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/quQ0y.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/quQ0y.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;В даному випадку показано, що &lt;em&gt;гадати&lt;/em&gt; не може бути синонімом слова &lt;em&gt;ворожити&lt;/em&gt;. Але в &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh/%D0%B3%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; слово &lt;em&gt;гадати&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;ворожити&lt;/em&gt; синоніми. То ж чи правильно &lt;em&gt;гадати&lt;/em&gt; на Івана Купала?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-21T16:54:31.880" Title="Чи можна гадати на Івана Купала?" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3442" PostTypeId="2" ParentId="3440" CreationDate="2018-03-21T16:32:27.487" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згідно із  &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B3%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словником синонімів&lt;/a&gt; ці слова є синонімами&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВОРОЖИ́ТИ&lt;/strong&gt; (вгадувати що-небудь на картах, воску, по долоні і т. ін.), &lt;strong&gt;ГАДА́ТИ&lt;/strong&gt; заст.;&lt;strong&gt;ЗАГА́ДУВАТИ&lt;/strong&gt; (намагатися знайти відповідь&#xA;  за якимись прикметами). - &lt;em&gt;Коли я була маленькою, то до нас зайшла&#xA;  ворожка-циганка і ворожила мені, що я буду щаслива&lt;/em&gt; (В. Гжицький);&#xA;  &lt;em&gt;Пані сидить і гадає на картах&lt;/em&gt; (Марко Вовчок)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B3%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник фразеологізмів&lt;/a&gt; також використовують, як синоніми&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;ба́́ба [ще] на́́двоє ворожи́́ла (гада́́ла)&lt;/em&gt;. Невідомо, чи відбудеться,&#xA;  здійсниться щось, чи ні; побачимо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У СЛОВНИКУ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE.ТОМИ 1-8. (А-МІШУ́РНИЙ) слово &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=186102&amp;amp;page=579&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;гадати&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; вже немає визначення &quot;ворожити&quot; лише перші три варіанти з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghadaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Тому краще розмежувати ці два слова та надати перевагу слову &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15903&amp;amp;page=526&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;ворожити&quot;&lt;/a&gt;, у значені передбачати майбутнє.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-21T16:54:31.880" LastActivityDate="2018-03-21T16:54:31.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3443" PostTypeId="2" ParentId="3440" CreationDate="2018-03-21T16:34:48.713" Score="4" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghadaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічному тлумачному словнику (1970—1980)&lt;/a&gt; наведено такі значення дієслова &lt;em&gt;гадати&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГАДАТИ&lt;/strong&gt; 1, аю, аєш, недок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;про кого — що і без додатка. Думати, розмірковувати. //  Мріяти.&#xA;Гадати думу (думку, гадку) — те саме, що Думати думу&#xA;(думи, думку) (див. думати).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;перев. з спол. що. Мати думку, міркування з якого-небудь приводу; вважати.&#xA;//  Передбачати, припускати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;з інфін. Мати намір що-небудь робити. //  Сподіватися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГАДАТИ&lt;/strong&gt; 2, аю, аєш, недок., &lt;em&gt;&lt;strong&gt;заст&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Ворожити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Серед російсько-українських словників знаходимо &lt;em&gt;гадати&lt;/em&gt; як відповідник російському &lt;em&gt;гадать&lt;/em&gt; лише у &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарі росийсько-українському 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Логічним висновком є такий: дієслово &lt;em&gt;гадати&lt;/em&gt; у значенні &lt;em&gt;ворожити&lt;/em&gt; для української мови є застарілим, тому і не рекомендується для вживання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-21T16:34:48.713" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3444" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3446" CreationDate="2018-03-21T16:42:36.140" Score="1" ViewCount="1097" Body="&lt;p&gt;Помітила, що є два варіанти вживання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1507" LastActivityDate="2018-03-22T08:20:47.283" Title="Дощовитий чи дощовий день?" Tags="|різниця-між-словами|правопис|українські-словники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2018-03-21T23:46:45.323" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3445" PostTypeId="2" ParentId="3413" CreationDate="2018-03-21T16:43:07.587" Score="1" Body="&lt;p&gt;У Словнику української мови online (1-8) присутнє лише визначення &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=189898&amp;amp;page=72&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;АРМРЕСЛІНГ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  Вид спортивної боротьби – змагання двох гравців з перетискування опертих на стіл рук.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Жодного підтвердження, того що словом &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;рукоборство&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; замінили вживання слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;армреслінг&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, я &lt;strong&gt;не знайшла&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдина стаття де ці слова вживаються, як взаємозамінні є в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%80%D0%BC%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, хоча аж ніяк не підтверджує того що ці слова повні синоніми. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-21T16:43:07.587" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3446" PostTypeId="2" ParentId="3444" CreationDate="2018-03-21T16:50:32.350" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/doshhovutuj-i-doshhovuj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; чудовий сайт для новачків, все доступно пояснено &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/OCqnt.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/OCqnt.png&quot; alt=&quot;дощ&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дощовитий&lt;/strong&gt; – це &quot;багатий на дощі&quot;: дощовитий день, дощовита осінь, дощовита погода, дощовитий рік.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дощовий&lt;/strong&gt; – відносний прикметник до слова &quot;дощ&quot;: дощова вода, дощові краплини, дощові хмари, дощовий черв’як.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Визначення є в СУМ-11 &#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/doshhovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дощовий&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Doshhovytyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дощовитий&lt;/a&gt;, хоч і пишуть &lt;em&gt;що те саме&lt;/em&gt;, та на мою думку, краще розмежовувати ці два слова. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B4%D0%BE%D1%89%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть прикметник &lt;strong&gt;дощовий&lt;/strong&gt;, якщо мовиться про щось, багате дощами, на&#xA;  стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;дощовитий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-22T08:20:47.283" LastActivityDate="2018-03-22T08:20:47.283" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3447" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3455" CreationDate="2018-03-21T16:54:19.670" Score="1" ViewCount="907" Body="&lt;p&gt;Як правильно прочитати абревіатуву &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;ЗНО&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, окремо по буквах чи як ціле слово? Абревіатура ЗМІ читається як слово, а от СБУ — окремо по буквах. Не можу знайти відповідне правило.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-11T20:50:22.020" LastActivityDate="2018-04-11T20:50:22.020" Title="Як прочитати ЗНО?" Tags="|фонетика|скорочення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-03-21T23:47:31.490" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3448" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3456" CreationDate="2018-03-21T17:36:22.040" Score="1" ViewCount="383" Body="&lt;p&gt;Недавно їхала поїздом &quot;Київ-Трускавець&quot; і почула жінку, що пропонувала &quot;...квартиру для &lt;strong&gt;&lt;em&gt;відпочиваючих&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;. Знаю, що тема активних дієприкметників неодноразово обговорювалась тут. Але власне такого слова я не зустріла. То ж чи є правильним вживати в розмовній мові слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;відпочиваючий&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T00:06:16.257" LastActivityDate="2018-03-22T00:06:16.257" Title="Чи правильне слово &quot;відпочиваючий&quot;?" Tags="|вживання-слів|розмовна-українська|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3449" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3454" CreationDate="2018-03-21T17:54:22.920" Score="-1" ViewCount="1214" Body="&lt;p&gt;Сьогодні знайома сказала, що правильно говорити фОрзац, а не форзАц. Шукала, але якісь різні варіанти вживання. Тож, як правиьно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1507" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-23T09:39:18.060" LastActivityDate="2018-03-23T09:39:18.060" Title="ФОрзац чи форзАц?" Tags="|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ClosedDate="2018-03-21T23:47:50.620" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3450" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3451" CreationDate="2018-03-21T18:25:44.383" Score="2" ViewCount="720" Body="&lt;p&gt;Таке містичне слово як &lt;em&gt;чорт&lt;/em&gt; має багато відповідників — нечиста сила, диявол, дідько. Та нещодавно я почула ще одне — &lt;em&gt;люципер&lt;/em&gt;. Спочатку подумала, що це помилка. Адже слово люци&lt;em&gt;ф&lt;/em&gt;ер чула давно, та й &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8E%D1%86%D0%B8%D1%84%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; не знає ніякого люци&lt;em&gt;п&lt;/em&gt;ера. Але заглянувши в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lucyper&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник&lt;/a&gt;&#xA;таки знайшла це слово. То ж як правильно &quot;люци&lt;em&gt;п&lt;/em&gt;ер&quot; чи люци&lt;em&gt;ф&lt;/em&gt;ер?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-21T19:15:00.490" Title="Люцифер чи люципер?" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3451" PostTypeId="2" ParentId="3450" CreationDate="2018-03-21T19:00:17.333" Score="3" Body="&lt;p&gt;Спочатку коротка відповідь, потім докази.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Коротка відповідь&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обидва слова є цілком літературними, ви правильно зазначили, що слово &quot;чорт&quot; має багато відповідників. Користуйтеся тим, яке вам більше подобається, або тим, яке стилістично доцільніше у тій чи іншій ситуації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Докази&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &quot;люцифера&quot; питань у вас, я так розумію, не було, тож докази по &quot;люциперу&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BB%D1%8E%D1%86%D0%B8%D0%BF%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка.&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Люци́пер, ра, м. Люциферъ, дьяволъ. Шевч. 592. Чуб. І. 166. Пойде Ірод&#xA;  сам до аду люциперу на пораду. Чуб. III. 359.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lucyper&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЛУЦИ́ПЕР, ЛЮЦИ́ПЕР, а, чол. Те саме, що біс1. На дітей своїх не глянув&#xA;  Луципер проклятий! (Тарас Шевченко, I, 1951, 366);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=48836&amp;amp;page=1540&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЛОВНИК УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE.ТОМИ 1-8. (А-МІШУ́РНИЙ) (або СУМ-20)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЛУЦИ́ПЕР, ЛЮЦИ́ПЕР, а, ч. 1. (з великої літери). Те саме, що люци́фе́р&#xA;  1. – Що се за гайдамака? – питав зачудуваний Луципер (І. Франко); Та народу юрба, наче глуха, непорушно стояла, Здавалося, їй байдуже, де&#xA;  тут Люципер, а де Христос (Д. Павличко).&#xA;  2. розм. Біс, чорт. – Разом вони робили, то хай би разом i вiдпочивали, – казав дядько i кляв тих луциперів, якi додумалися&#xA;  повтискати в залiзо смерть (М. Стельмах)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-21T19:15:00.490" LastActivityDate="2018-03-21T19:15:00.490" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3452" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3453" CreationDate="2018-03-21T19:27:35.473" Score="2" ViewCount="24247" Body="&lt;p&gt;Ми часто чуємо від мами &quot;&lt;em&gt;одягни&lt;/em&gt; шапку&quot;. Завжди думала, що так казати правильно. Але недавно наткнулась на таку &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/odyahaty-nadivaty-uzuvaty-obuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інформацію&lt;/a&gt;. А як щодо слова &lt;em&gt;надягати&lt;/em&gt;? В якому контексті правильно вживати &lt;em&gt;&quot;одягати&quot;, &quot;надівати&quot;, &quot;надягати&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T00:12:28.093" LastActivityDate="2019-05-08T19:34:16.793" Title="В якому контексті правильно вживати &quot;одягати&quot;, &quot;надівати&quot;, &quot;надягати&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|префікс|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3453" PostTypeId="2" ParentId="3452" CreationDate="2018-03-21T19:39:00.683" Score="4" Body="&lt;h2&gt;Значення слів&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;1. &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BE%D0%B4%D1%8F%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Одягати&lt;/a&gt;:&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;у що і без додатка. Покривати одягом кого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;// у що, перен. Надавати чому-небудь певної форми, втілювати в якісь образи і т. ін. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;// Добирати для кого-небудь відповідний до певної нагоди одяг; відповідно наряджати кого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;// Покривати &lt;strong&gt;себе&lt;/strong&gt; чим-небудь з одягу. Почав [Дмитро] одягати кожушок (Стельмах, II, 1962, 383); Джмелик бере із лави штани, спокійно одягає їх, твердо стоячи на одній нозі (Тют., Вир, 1964, 191).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Приладнувати, закріплювати щось на кому-, чому-небудь, начіплювати щось на кого-, що-небудь. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;розм. Забезпечувати одягом кого-небудь. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;чим, у що, перен. Покривати поверхню чого-небудь.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &quot;одягати&quot; несе в собі значення дії, що її направляють як на себе, так і на кого-, що-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;2. &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=54251&amp;amp;page=1727&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Надівати&lt;/a&gt;:&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Одягати на &lt;strong&gt;себе&lt;/strong&gt; або на когось одяг, взуття.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Приладжувати, прикріплювати щось на кому-, чому-небудь, до кого-, чого-небудь.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Щільно вставляти, закріплювати, насаджувати на що-небудь.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, надівати можна щось і на себе, і на когось іншого.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;3. &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=54636&amp;amp;page=1741&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Надягати&lt;/a&gt;:&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Натягувати, насувати, накладати і т. ін. одяг на кого-, що-небудь. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;// &lt;strong&gt;Використовувати, носити&lt;/strong&gt; який-небудь одяг.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Приладновувати, прикріплювати на чому-небудь.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зі словом &quot;надягати&quot; так само, як зі словом &quot;надівати&quot;. Можна і на себе, і на когось/щось інше щось &quot;надягти&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Висновки&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто всі три слова можна використовувати як на позначення вдягання себе, так і на позначення вдягання когось чи чогось.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-05-08T19:34:16.793" LastActivityDate="2019-05-08T19:34:16.793" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3454" PostTypeId="2" ParentId="3449" CreationDate="2018-03-21T20:07:02.067" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ваша знайома права. СУМ-11 дає таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ФО́РЗАЦ&lt;/strong&gt;, а, ч., спец. Подвійний аркуш паперу, що з’єднує книжку з&#xA;  внутрішньою частиною обкладинки, а також служить для оформлення&#xA;  книжки. В цій книжці [«Пісні братерства»] заслуговує похвали..&#xA;  майстерно виконаний форзац із золотим лінійним рослинним орнаментом на&#xA;  зеленому фоні (Укр. рад. граф., 1957, 119).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, наголос на перший склад.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-21T20:07:02.067" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3455" PostTypeId="2" ParentId="3447" CreationDate="2018-03-21T20:26:26.087" Score="4" Body="&lt;p&gt;Цитую з відео &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?time_continue=92&amp;amp;v=CS0jzfuSn8M&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександра Авраменка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Є два підходи у вимовлянні абревіатур:&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Одні абревіатури вимовляють як звуки. Читаємо їх як звичайне слово.&#xA;Так робимо тоді, коли &lt;strong&gt;всередині скороченої назви є голосний&#xA;звук&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади: ЦУМ (читаємо як &quot;цум&quot;), ВАТ (&quot;ват&quot;), ЧАЕС (&quot;чаес&quot;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо голосного всередині абревіатури немає, то вимовляють, називаючи&#xA;кожну букву.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади: МЗС (&quot;ем-зе-ес&quot;), СБУ (&quot;ес-бе-у&quot;), &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Винятки: ЗМІ (&quot;змі&quot;), США (&quot;сша&quot;) та деякі інші.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Висновок:&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗНО&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;не містить всередині голосного звука, отже кожну літеру треба вимовляти окремо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;зе-ен-о.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-21T20:26:26.087" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3456" PostTypeId="2" ParentId="3448" CreationDate="2018-03-21T22:13:43.803" Score="3" Body="&lt;p&gt;ВІДПОЧИВА́ЛЬНИК, а, чол. Той, хто відпочиває (в 1 знач.). Стоятиме курінь в саду над водою, кухар у білій намітці годуватиме відпочивальників компотом (Юрій Яновський, II, 1954, 194).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidpochyvaljnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-21T22:13:43.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3457" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3459" CreationDate="2018-03-22T06:45:10.160" Score="-2" ViewCount="4239" Body="&lt;p&gt;Помітила що російськомовні люди часто кажуть &quot;гривна&quot; замість &quot;гривня&quot;. Це калька чи можна казати так і так?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1507" LastActivityDate="2018-03-22T07:58:31.380" Title="Чим відрізняється &quot;гривна&quot; від &quot;гривня&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3458" PostTypeId="2" ParentId="3439" CreationDate="2018-03-22T07:07:50.600" Score="3" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;академічних російсько-українських словниках&lt;/a&gt; слово &lt;em&gt;казначейство&lt;/em&gt; перекладається як &lt;em&gt;скарбниця, скарбівниця, скарбовня&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=201591&amp;amp;page=1263&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови у 20т.&lt;/a&gt; вже маємо &lt;em&gt;казначейство&lt;/em&gt; у значенні скарбниця з поміткою застаріле і усталена назва державного органу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;КАЗНАЧЕ́ЙСТВО&lt;/strong&gt;, а, с. 1. заст. Те саме, що скарбни́ця&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;У сучасній Україні – офіційна назва державного фінансового органу, що забезпечує збір державних доходів і їх використання згідно з державним бюджетом, здійснює управління державним боргом, емісією білетів державної скарбниці та цінних паперів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/51319/39-41-Turovska-Kazimiriva.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мовній консультації&lt;/a&gt; знаходимо короткий підсумок:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У сучасній українській мові функціонують фінансові терміни казначейство та&#xA;скарбниця, засвідчені словниками з тотожним значенням. В&#xA;офіційних державних документах надають перевагу запозиченому слову&#xA;казначейство (СТП, с. 168), тоді як мовознавці наполягають на&#xA;поверненні питомого терміна державна скарбниця, оскільки його&#xA;фіксують авторитетні лексикографічні джерела (РУСНТ, с. 176; ТБ, с.&#xA;151; ЗВС, с. 202, 437)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T07:07:50.600" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3459" PostTypeId="2" ParentId="3457" CreationDate="2018-03-22T07:58:31.380" Score="3" Body="&lt;p&gt;Визначення взяті з СУМ online томи 1-8 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=20091&amp;amp;page=680&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГРИВНЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 1. Грошова одиниця України (з 1996 р.), що дорівнює 100&#xA;  копійкам.&#xA;  &lt;em&gt;Приходько легенько вклонився Сані – обличчя поважне, без тіні вини, а переді мною раптом поклав десять гривень&lt;/em&gt; (В. Шкляр).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=20090&amp;amp;page=680&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГРИВНА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  Металева прикраса у вигляді обруча, яку носили на шиї.&#xA;  &lt;em&gt;Темне волосся [покійного], зачесане на проділ, прикривала шовкова біла пов'язка .. Єдиний знак великокняжого роду – золота гривна&lt;/em&gt; (С.&#xA;  Скляренко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Картинка із сайту &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/gruvnya-j-gruvna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нація&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/rU39u.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/rU39u.jpg&quot; alt=&quot;гривня&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-22T07:58:31.380" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3460" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-22T08:56:02.183" Score="1" ViewCount="117" Body="&lt;p&gt;Помітила, що деякі пишуть &quot;він буде вправнИМ,  а  деякі він  буде вправнИЙ&quot;. Як  правильного?? Не можу знайти віповідного правила.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1507" LastActivityDate="2018-03-23T19:53:46.367" Title="Як узгодити присудок з підметом? Він буде вправнИМ, чи вправнИЙ?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3461" PostTypeId="2" ParentId="3435" CreationDate="2018-03-22T09:59:49.190" Score="1" Body="&lt;h3&gt;1. &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Приходити&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;тільки 3 ос. Доставлятися до місця призначення за вказаною адресою; &lt;strong&gt;надходити&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Л. П. Косач (Українка), лист &lt;a href=&quot;http://%D0%94%D0%BE%20%D0%9C.%20%D0%9C.%20%D0%9A%D0%BE%D1%86%D1%8E%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;До М. М. Коцюбинського&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тепер я оце від двох тижнів пробуваю в гостині у п. Ольги&#xA;  Кобилянської, отже, ми зважили послати наші вкладки літературні вкупі,&#xA;  та ще взяли три вірша від п. Маковея, що теж тут в Чернівцях мешкає.&#xA;  Сподіваємось, що наша посилка &lt;strong&gt;прийде&lt;/strong&gt; ще не занадто пізно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;2. &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Надходити&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Приходити на місце призначення, доставлятися куди-небудь (про щось відправлене, послане і т. ін.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=PHRgAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D1%96%D0%B9%D1%88%D0%BB%D0%B0%20%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;dq=%22%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D1%96%D0%B9%D1%88%D0%BB%D0%B0%20%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiS9_ig0__ZAhUG2ywKHdVVCzQ4ChDoAQg_MAY&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;листів Бориса Антоненка-Давидовича&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Насамперед, хочу повідомити Вас, що нарешті надійшла посилка, яку Ви&#xA;  надіслали ще в грудні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;3. &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прибувати&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Доставлятися на місце призначення; надходити куди-небудь (про речі). //  &lt;strong&gt;Надходити&lt;/strong&gt; за адресою (про поштові відправлення).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Авторів рівня пані Косач чи Антоненка-Давидовича тут знайти не можу. Цитата з Коцюбинського, що наведена у словнику, не має зв’язки &quot;прибувати&quot;+&quot;посилка&quot;, натомість там є &quot;відповідь&quot;+&quot;прибувати&quot;, тож не можу вважати це за приклад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Обережний висновок:&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За словником всі ці слова можна використовувати у значення надходження листа/посилки на пошту/за адресою, але я б не зловживав словом &quot;прибувати&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-22T09:59:49.190" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3462" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3463" CreationDate="2018-03-22T10:10:07.130" Score="10" ViewCount="37348" Body="&lt;p&gt;Кожен у своєму житті давав згоду на щось, погоджувався з кимось. В українській мові для цього існує два слова  — &lt;em&gt;згідний&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;згодний&lt;/em&gt;, які нібито є абсолютними відповідниками. Але деколи, все-таки, ми не можемо вживати слово &quot;&lt;em&gt;згодний&lt;/em&gt;&quot;  — &quot;...згідно з законом&quot; чи &quot;...згідно з наказом&quot;. Чи може слово &lt;em&gt;&quot;згодний&quot;&lt;/em&gt; таки не варто вживати? У яких випадках доцільно вживати &quot;згодний&quot; та &quot;згідний&quot;? І чи можна використовувати слово &quot;&lt;em&gt;згоден&lt;/em&gt;&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2022-01-03T09:09:50.433" Title="Згідний чи згодний?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3463" PostTypeId="2" ParentId="3462" CreationDate="2018-03-22T10:33:15.220" Score="12" Body="&lt;h1&gt;Від Лесі до Андруховича або від Лесі до Шкляра.&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;h2&gt;І все це через Довженка.&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;h3&gt;1. &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35261&amp;amp;page=1119&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Згідний&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме, що &lt;strong&gt;зго́дний&lt;/strong&gt;. Я не &lt;strong&gt;згідна&lt;/strong&gt; з тим, щоб для розуміння чиїх-небудь віршів треба знати життєпис автора (&lt;strong&gt;Леся Українка&lt;/strong&gt;); Перед тим як попрощатися, він завжди підходить до неї з винуватим виглядом, знявши шапку і намагаючись здаватися в усьому з нею &lt;strong&gt;згідним&lt;/strong&gt;, промовляє одну й ту ж фразу: “Ну, прощай, стара!” (&lt;strong&gt;О. Довженко&lt;/strong&gt;); Я &lt;strong&gt;згідний&lt;/strong&gt; відносно Пряшева, але в ньому мені довелося намотати безліч кругів навколо автовокзалу, і це був майже розпач (&lt;strong&gt;Ю. Андрухович&lt;/strong&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;з чим. Відповідний до чого-небудь. – Головна річ: .. поставити питання і дати на нього відповідь, згідну зі звісними нам фактами (І. Франко);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;діал. Придатний, корисний. До того дожурюся, що не згідна буду ні людям, ні собі (Ганна Барвінок).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h3&gt;2. &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35340&amp;amp;page=1121&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Згодний&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Який дає, виявляє згоду (у 1 знач.). [Паріс:] Слухай, сестро, як ти мене затримала для того, щоб я такі слова приймав від тебе, то я на те не &lt;strong&gt;згоден&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;Леся Українка&lt;/strong&gt;);  Він повернувся швидко і повідомив, що генерал &lt;strong&gt;згодний&lt;/strong&gt; прийняти делегацію (Ю. Смолич); // у знач. вставн. сл. – Ви недооцінюєте нашу скромну працю. Так, вона брудна, &lt;strong&gt;згоден&lt;/strong&gt;, але я ще ні на кого не впливав силовими методами (В. &lt;strong&gt;Шкляр&lt;/strong&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;з ким – чим. Який має однакові з кимось погляди, дотримується того самого способу дії; солідарний з ким-небудь у чомусь. [Павло:] Якщо Яким &lt;strong&gt;згоден&lt;/strong&gt; у речах &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; Терешком, то я становлю парубоцтву відро горілки (М. Кропивницький);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Висновок&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, за найновішим повним тлумачним СловникомУМ-20, всі три слова (згідний, згодний і згоден) є літературними, ними можна користуватися без засторог.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Коментар&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Абсолютними відповідниками ці слова є тільки по першому значенню, але, як ви слушно завважили, у значенні відповідності до чого-небудь &amp;quot;згодний&amp;quot; використовувати не можна.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2021-10-25T21:08:25.177" LastActivityDate="2021-10-25T21:08:25.177" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3464" PostTypeId="2" ParentId="3462" CreationDate="2018-03-22T10:36:47.223" Score="10" Body="&lt;p&gt;Обидва слова присутні у Словнику української мови online. Томи 1-8&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35327&amp;amp;page=1120&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЗГОДНИЙ, ЗГОДЕН&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1&lt;/strong&gt;. Який дає, виявляє згоду (у 1 знач.).Наш воротар тільки мовчки потакував, – ми були згодні на все&#xA;(Ю. Яновський); Родичі переказали, що Лукіян Середа згоден віддати за&#xA;Грицька дочку (А. Головко); &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; з ким – чим. Який має однакові з&#xA;кимось погляди, дотримується того самого способу дії; солідарний з&#xA;ким-небудь у чомусь. Якщо Яким згоден у речах з Терешком, то я&#xA;становлю парубоцтву відро горілки (М. Кропивницький);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35261&amp;amp;page=1119&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЗГІДНИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Те саме, що &lt;em&gt;&lt;strong&gt;зго́дний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Я не згідна з тим, щоб для розуміння чиїх-небудь віршів треба знати життєпис автора (Леся&#xA;Українка) &lt;strong&gt;2&lt;/strong&gt;. з чим. Відповідний до чого-небудь. – Головна річ: ..&#xA;поставити питання і дати на нього відповідь, згідну зі звісними нам&#xA;фактами (І. Франко)&lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; діал. Придатний, корисний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можемо використовувати обидва слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T10:36:47.223" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3465" PostTypeId="2" ParentId="3028" CreationDate="2018-03-22T11:02:38.610" Score="3" Body="&lt;p&gt;Інколи ці слова сплутують при вживанні, тому слід пам'ятати, що скульптура - це 1) один з видів мистецтва; 2) витвір цього мистецтва; 3) сукупність таких витворів. Статуя - скульптурне зображення постаті, яке має повний об'єм. Монумент - великий пам'ятник, споруда на честь видатної особи чи визначної події. За А.П.Коваль &quot;Культура української мови&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1461" LastEditorUserId="1461" LastEditDate="2018-03-22T11:08:53.340" LastActivityDate="2018-03-22T11:08:53.340" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3466" PostTypeId="2" ParentId="2914" CreationDate="2018-03-22T11:18:45.607" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як пише Чак Євгенія Давидівна, український мовознавець, у &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=21278&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературному місті&lt;/a&gt;:   &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;За сучасними словниками прислівник &lt;em&gt;скоро&lt;/em&gt; вживається в двох значеннях: по-перше, для вираження &lt;strong&gt;інтенсивності руху&lt;/strong&gt;, по-друге – в часовому значенні – з відтінком &lt;strong&gt;«через деякий час»&lt;/strong&gt;. Отже, за словниками виходить, що слово &lt;em&gt;скоро&lt;/em&gt; своїми значеннями в основному не відрізняється від слова &lt;em&gt;швидко&lt;/em&gt;. Проте останнім часом у мовній практиці норми стилістичного вживання обох прислівників починають викристалізовуватися в той спосіб, що &lt;em&gt;скоро&lt;/em&gt; здебільшого виступає як прислівник із часовим значенням (як синонім до &lt;em&gt;незабаром&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;невдовзі&lt;/em&gt;), а &lt;em&gt;швидко&lt;/em&gt; – як прислівник, що виражає інтенсивність руху. В цьому можна переконатися на численних прикладах в художньої літератури.&lt;br&gt;&#xA;   У О. Гончара: «Угорець заходив до неї з різних боків, хижо націлявся і цюкав. Колода тільки перекочувалася з місця на місце, ціла-цілісінька. Бійці чмихали. Невдалий дроворуб скоро впрів. Хаєцький не міг далі байдуже дивитись на його самокатування. Він кинув батіжок, плюнув у долоні.» &#xA;  У М. Стельмаха: «Будьте милостиві [до землемірів], скажіть, чи скоро будете нам наділяти землю?»&lt;br&gt;&#xA;  Слово &lt;em&gt;швидко&lt;/em&gt; з виразним значенням інтенсивності дії виступає в творах дореволюційних і радянських письменників. Ось кілька прикладів. «А воно молоде, то швидко і виходилося собі…» (Марко Вовчок). «Василина вибігла із зали так швидко, як і вбігла» (І. Нечуй-Левицький).&quot;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже Ви абсолютно вірно зауважили про дане розмежування. Але пані Євгенія додала ще ремарку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Доцільність семантичного розрізнення цих слів диктується потребами мовного життя, яке прагне смислової точності. &lt;strong&gt;Правда, іноді контекст дозволяє вжити будь-яке з двох слів, і зміст речення лишається незмінним.&lt;/strong&gt; Наприклад, у реченні «Хто з всіми добрий хоче буть, той &lt;em&gt;швидко&lt;/em&gt; втратить добрий путь» (І. Франко). Слово &lt;em&gt;швидко&lt;/em&gt; без шкоди для змісту можна замінити словом &lt;em&gt;скоро&lt;/em&gt;. А от у прикладі з Панаса Мирного замість &lt;em&gt;швидко&lt;/em&gt; безперечно краще було б вжити слово &lt;em&gt;скоро&lt;/em&gt; («Од купи до купи знай бігав Карпо і гукав: «Піддержте, братця! Що се таке? За бісовими думками &lt;em&gt;швидко&lt;/em&gt; не можна буде бідному чоловікові й дихнути»), бо формально виходить, що йдеться про частоту дихання (можна буде, мовляв, тільки повільно дихати), а не про час, коли це настане («незабаром»). Звичайно, в розмовній мові можуть виникати ще виразніші двозначності. Тому треба помітити порух мови до розрізнення слів &lt;em&gt;швидко&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;скоро&lt;/em&gt; і зважити на вироблення такої тенденції.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже, як виявилось, все залежить від контексту в якому будуть зустрічатись ці слова. Але у розмовній українській &lt;em&gt;швидко&lt;/em&gt; частіше буде використовуватись для вираження інтенсивності руху, а &lt;em&gt;скоро&lt;/em&gt; — як прислівник з часовим значенням&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T12:41:58.407" LastActivityDate="2018-03-22T12:41:58.407" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3467" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3468" CreationDate="2018-03-22T11:49:52.060" Score="2" ViewCount="283" Body="&lt;p&gt;Мабуть багато людей чули такий фразеологізм &quot;&lt;em&gt;жижки трусяться&lt;/em&gt;&quot;. &lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/2022-azh-zhyzhky-triasutsia.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічний словник української мови&lt;/a&gt; цілком пояснює його значення. А як щодо слово &lt;em&gt;&quot;жижки&quot;&lt;/em&gt;? Що воно означає?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-22T11:54:59.677" Title="Що таке &quot;жижки&quot;?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3468" PostTypeId="2" ParentId="3467" CreationDate="2018-03-22T11:54:59.677" Score="3" Body="&lt;p&gt;Визначення із словника української мови online (1-8 томи)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27041&amp;amp;page=908&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЖИЖКИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  жи́жо́к, мн., розм. Задній бік колін, підколінні сухожилки. &lt;em&gt;Сказав Явтух Рябку: – Оце тебе за те По жижках .. так&#xA;  гарно пошмагали, Що Пан із Панею сю цілу ніч не спали&lt;/em&gt; (П.&#xA;  Гулак-Артемовський)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-22T11:54:59.677" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3469" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-22T11:58:01.733" Score="1" ViewCount="17661" Body="&lt;p&gt;Вітаю. &#xA;Підкажіть, будь ласка, як більш грамотно сказати дівчині про її красу? Красива чи гарна?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1509" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-22T12:46:09.540" LastActivityDate="2022-03-25T08:37:52.467" Title="Красива чи гарна? Як правильно сказати про привабливість дiвчини?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3470" PostTypeId="2" ParentId="3469" CreationDate="2018-03-22T12:11:44.443" Score="3" Body="&lt;p&gt;Сучасний &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44821&amp;amp;page=1419&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник української мови&lt;/a&gt; подає такі статті:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;КРАСИ́ВИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. Те саме, що га́рний&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Високий, красивий, він прямо поступив у двір(Панас Мирний)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГА́РНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е, вищ. ст. кра́щий і лі́пший, рідко гарні́ший, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Який має привабливу зовнішність, привабливі риси обличчя; вродливий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тільки тепер усі побачили, який він був гарний, стрункий, широкогрудий – справжній красень(О. Гончар);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей лейтенант гарний на вроду і зовсім юний. Йому років двадцять (Є. Доломан).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, на означення привабливості можна використовувати прикметники і &lt;strong&gt;гарна&lt;/strong&gt;, і &lt;strong&gt;красива&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T12:11:44.443" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3471" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-22T12:17:48.350" Score="3" ViewCount="256" Body="&lt;p&gt;Мала нагоду побувати на кордоні Шегині - Медика. Там почула такі слова, як &quot;&lt;strong&gt;купа&lt;/strong&gt;&quot; та &quot;&lt;strong&gt;лєй&lt;/strong&gt;&quot;. Зрозуміла, що це певна черга, але розмежувати їх не вдалося. Ймовірно, це слова &lt;em&gt;із місцевого діалекту&lt;/em&gt;, але що конкретно вони означають? В Інтернеті інформації не знайшла жодної, лише те, що &lt;em&gt;лей - це молдавські гроші&lt;/em&gt;. Таким чином моя знайдена інформація не має жодного стосунку до &quot;кордонної&quot;, адже почула ці слова на кордоні &quot;Україна - Польща&quot; + стосуються черги як такої.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-22T14:41:12.200" LastActivityDate="2023-05-27T21:26:54.053" Title="Що таке &quot;купа&quot; та &quot;лєй&quot;?" Tags="|значення-слів|діалектизми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3472" PostTypeId="2" ParentId="3090" CreationDate="2018-03-22T12:26:04.450" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/nagolos/nagolos-u-slovi-fejsbuk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; &#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/8OcmM.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/8OcmM.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;Цього слова ще немає в словниках, тому ми запитали в мовознавця&#xA;  Олександра Пономарева. Ось його відповідь: «Наголошувати потрібно на&#xA;  першому складі: Фéйсбук. Так кажуть англійці, і нам немає підстав&#xA;  застосовувати якусь иншу форму». Джерело:&#xA;  &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-41651236&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-41651236&lt;/a&gt;&quot;&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-22T12:26:04.450" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3473" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3474" CreationDate="2018-03-22T12:32:34.363" Score="3" ViewCount="1872" Body="&lt;p&gt;Вітаю! Сьогодні побачила афішу з написом &quot;...експонати виставки.....&quot;.Чи є нормативним вживання цього словосполучення?Знайшла неоднозначну інформацію про це. Одні ввважають, що це нормативно:&lt;a href=&quot;http://tverdyna.ucoz.ua/blog/v_jacheslav_vasilchenko_pro_kulturu_movi/2015-04-08-30&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Тавтологія і плеоназм: зі знаком «плюс» чи знаком «мінус»&lt;/a&gt; , інші-ненормативно:&lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/16.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;“Що таке мовленнєва надмірність і мовленнєва недостатність?”&lt;/a&gt;                                        Якщо це словосполучення можна вживати, то як розрізнити, які плеонастичні словосполучення є нормативними/ненормативними. Просто запам'ятати?                                                                                                                                                                                                                 &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2023-12-23T07:59:45.363" Title="Чи є нормативним вживання плеонастичного словосполученння &quot;експонат виставки&quot;" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3474" PostTypeId="2" ParentId="3473" CreationDate="2018-03-22T12:34:00.810" Score="1" Body="&lt;p&gt;Сучасний &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=25747&amp;amp;page=858&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник української мови&lt;/a&gt; подає таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЕКСПОНА́Т, а, ч. Предмет, виставлений для огляду в музеї або на виставці.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;– Таке дрантя – у музей? – скептично запитав Славко. – Аякже. Вбрання дітей Землі! – захоплено мовив Рон. – Та це буде найкращий експонат нашого музею (О. Бердник)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ВИ́СТАВКА, и, ж. Публічний показ спеціально підібраних предметів і місце цього показу.&#xA;  // Сукупність предметів, виставлених для огляду.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Учні представили виставку своїх малюнків із музичної тематики та взяли участь у вікторині (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З першого погляду це здається тавтологією, однак відмінність у тому, що експонат — це може бути і один предмет, а виставка — це їх сукупність.  Отже, так, нормативно використовувати таку конструкцію. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо запам’ятовування, то у цій же статті &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/16.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;“Що таке мовленнєва надмірність і мовленнєва недостатність?&quot;&lt;/a&gt; зауважила, що автори пишуть так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Деякі плеонастичні словосполучення закріпилися в мові й не вважаються сьогодні порушенням лексичних норм. Це такі вислови, як букіністична книга (від фр. bouquin — стара книга), &lt;strong&gt;експонат виставки&lt;/strong&gt; (від лат. expono — виставляю напоказ), монументальний пам’ятник (від лат. monumentum — знак пам’яті), реальна дійсність (від лат. realis — дійсний). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином їх просто потрібно запам’ятати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-22T12:40:47.043" LastActivityDate="2018-03-22T12:40:47.043" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3475" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-22T12:38:48.547" Score="0" ViewCount="11752" Body="&lt;p&gt;Добрий день. Сьогодні почула такий вираз як &quot;скакав в ґречку&quot;. Що він означає?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1509" LastActivityDate="2018-03-22T12:45:36.060" Title="Що означає вираз &quot;скакав в ґречку&quot;?" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3476" PostTypeId="2" ParentId="3475" CreationDate="2018-03-22T12:45:36.060" Score="4" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/3864-2013-02-13-19-13-50.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Світ слова&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічний словник&lt;/a&gt;) автори подають так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Скакати, скочити в гречку&lt;/strong&gt; в ролі прис. — зра­джувати своїй дружині; вступати в незаконні інтимні зв'язки з сторонньою жінкою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До січового товариства вступали і жонаті, і нежо­наті, але доступ жінкам на Січ гостро заборонявся, так само заборонялося козакам баламутити заміжніх жінок, що називалося — скакати в гречку (Панч, Гомоніла Ук­раїна, 1954, стор. 226); Злі язики розпускали плітки, начебто його (Сидора Сидоровича) Жанночка скаче в гречку з Михайлом Чорногором (Дмитерко, Нарече­на, 1959, стор. 213); Голів тих знали ми чимало, — Куди їх потім заподіто?!. Бо кожен мав якусь замашку, Що викликала заперечку. Той заглядав частенько в пляшку, А той тайком скакав у гречку (Воскрекасенко, І всерйоз і жартома, 1960, стор. 26); — Дивіться, ще оступимось... Скочимо в гречку. — А чого б не скочити? (Мушкетик, Чорний хліб, 1960, стор. 105).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T12:45:36.060" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3477" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3478" CreationDate="2018-03-22T13:25:25.803" Score="4" ViewCount="4005" Body="&lt;p&gt;Нещодавно потрапив у руки наказ &lt;a href=&quot;http://zakon0.rada.gov.ua/laws/show/z1430-10&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Про затвердження Порядку призначення  та звільнення, а також функції та повноваження податкового &lt;strong&gt;керуючого&lt;/strong&gt;&quot;&lt;/a&gt;. Але неодноразово чула, що вживати слово керуюючий неправильно. На підтвердження цього знайшла:&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BA%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D0%BA%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA-%D1%83%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&#xA;Керівний, керівник, управитель і керуючий&lt;/a&gt;. То, все-таки, особливо у офіційних документах, яке слово правильно вживати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T14:20:27.937" LastActivityDate="2021-07-04T12:21:08.700" Title="Як правильно вживати &quot;керівник&quot; чи &quot;керуючий&quot;" Tags="|вживання-слів|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3478" PostTypeId="2" ParentId="3477" CreationDate="2018-03-22T13:38:20.753" Score="4" Body="&lt;p&gt;Сучасний &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=41479&amp;amp;page=1309&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; містить таку статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;КЕРУ́ЮЧИЙ, а, е. 1. Який керує; керувальний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;– Я, світлий пане, люблю й важу обряд і мову батьків, але признаю керуючу руку (Н. Королева)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На тому ж сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BA%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D0%BA%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA-%D1%83%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оnline corrector&lt;/a&gt;, про який Ви вже згадували, пишуть, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вживання дієприкметників активного стану з -уч-, -юч- не рекомендовано нормами сучасної української мови. Замініть керуючий на один з варіантів: керівний; керівник, управитель.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;http://studway.com.ua/12-poshirenikh-pomilok/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;12 поширених помилок в українській мові&lt;/a&gt; подають інформацію на прикладі слова &amp;quot;миючий&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово «миючий» з’явилося в українській мові внаслідок калькування російського «моющий». В академічних перекладних словниках вказано правильний український відповідник – «мийний».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічно і керуючий: від рос. управля&lt;strong&gt;ющ&lt;/strong&gt;ий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це лише одна з низки подібних кальок. Слід мати на увазі, що активні дієприкметники на -уч(ий), -юч(ий) (для прикладу, &lt;strong&gt;керуючий&lt;/strong&gt;, мотивуючий, омолоджуючий) &lt;em&gt;не властиві сучасній літературній мові&lt;/em&gt;, і від них варто триматися осторонь. Натомість правильно вживати українські відповідники: &lt;strong&gt;керівний&lt;/strong&gt;, мотивувальний, омолоджувальний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином у документах трапляються такі іменники, але все ж, я вважаю, що слід оминати іменники із суфіксами -уч-, -юч- і замінювати їх на питомі суфікси -льн-, -н-.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T13:38:20.753" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3479" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3481" CreationDate="2018-03-22T13:44:04.277" Score="0" ViewCount="127215" Body="&lt;p&gt;Підскажіть, будь ласка, як правильно зробити морфологічний розбір слова. Дякую&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1509" LastEditorUserId="1509" LastEditDate="2018-03-22T18:07:23.390" LastActivityDate="2018-03-22T18:07:23.390" Title="Як правильно робити морфологічний розбір слова?" Tags="|морфологія|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2018-03-22T14:48:52.803" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3480" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3495" CreationDate="2018-03-22T13:53:56.987" Score="6" ViewCount="23974" Body="&lt;p&gt;Інколи говорять &lt;em&gt;&quot;Прийшов додому у свинячий голос&quot;.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/2289-v-svyniachyj-golos.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;У свинячий голос&quot;&lt;/a&gt; - означає дуже пізно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Яке походження має фразеологізм &quot;у свинячий голос&quot;? Звідки взявся даний вислів? Можливо є якісь схожі вирази з цим же значенням?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T14:18:16.837" LastActivityDate="2021-03-01T19:16:55.063" Title="Походження фразеологізму &quot;у свинячий голос&quot;" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3481" PostTypeId="2" ParentId="3479" CreationDate="2018-03-22T13:55:55.347" Score="3" Body="&lt;p&gt;Усе залежить від частини мови.&#xA;Наприклад, інформацію брала із &lt;a href=&quot;http://shkola.ostriv.in.ua/publication/code-1632B12EFF6C6/list-B407A47B26&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Острів знань&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іменник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Початкова форма.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На яке питання відповідає в реченні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Істота чи неістота.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Власна чи загальна назва.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Конкретне чи абстрактне значення, збірне, речовинне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Рід, число, відмінок, відміна, група (тверда, м’яка, мішана).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Спосіб творення (якщо це похідне слово).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Правопис.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Синтаксична роль у реченні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прикметник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Початкова форма.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На яке питання відповідає в реченні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Розряд за значенням: якісний, відносний чи присвійний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Форма: повна чи коротка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Для якісних – ступінь порівняння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Група: тверда або м’яка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Рід, число, відмінок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Спосіб творення, якщо слово похідне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Особливості правопису.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Синтаксична роль у реченні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Числівник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Початкова форма.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На яке питання відповідає в реченні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Розряд за значенням: кількісний (дробовий, збірний), порядковий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Група за будовою: простий, складний чи складений.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Рід, число (якщо є), відмінок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Спосіб творення, якщо слово похідне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Правопис.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Синтаксична роль у реченні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Займенник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Початкова форма.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На яке питання відповідає&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Розряд за значенням: особовий, зворотний, присвійний, вказівний, означальний, питальний, відносний, неозначений, заперечний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Рід, число, відмінок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Спосіб творення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Синтаксична роль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дієслово&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Початкова форма.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На яке питання відповідає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Дієслівна форма: інфінітив, особова форма, родова, безособові дієслова, дієслова на –но, -то, дієприкметник, дієприслівник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Перехідне чи неперехідне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вид.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Спосіб: дійсний, умовний, наказовий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Час, проста чи складена форма.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо теперішній чи майбутній час, визначити особу та число.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо минулий час, умовний спосіб, то треба визначити рід в однині.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Дієвідміна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;!!! Є така схема розбору наступних форм дієслова (однак нижче подаю чіткішу):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо дієприкметник, то назвати такі ознаки: активний чи пасивний, час, вид, рід, число, відмінок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо дієприслівник, то назвати такі граматичні ознаки: час, вид.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;11&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Особливості творення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Правопис.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Синтаксична роль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прислівник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На яке питання відповідає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Розряд за значенням: означальний, обставинний (місця, часу…).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Для якісно-означальних – ступінь порівняння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Спосіб творення, від якої частини мови утворений.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Правопис.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Cинтаксична роль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прийменник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Службова частина мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Група за походженням: первинний, вторинний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Група за будовою: простий, складний, складений.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;З якою відмінковою формою вживається.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сполучник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Службова частина мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Розряд: сурядний, підрядний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;За вживанням: одиничний, парний, повторюваний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Група за будовою: простий, складний, складений.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Правопис.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Синтаксична роль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Частка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Службова частина мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Група за значенням і вживанням.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вигук&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Окрема частина мови, що виражає емоції. Волевиявлення, звукові реакції мовця, етикет.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Розряд за значенням: емоційний, спонукальний, звуконаслідування, звертання до тварин, мовний етикет.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Роль у реченні, розділові знаки при вигуку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо дієприкметника та дієприслівника, раджу сайт &lt;a href=&quot;http://online-hw.com/content/s_t-pravila/rozbori.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://online-hw.com/content/s_t-pravila/rozbori.html&lt;/a&gt;, де подано:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Морфологічний розбір &lt;strong&gt;дієприкметника&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Особлива форма дієслова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Початкова форма (дієприкметник у називному відмінку чоловічого роду однини).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Активний чи пасивний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вид (доконаний, недоконаний).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Час (теперішній, минулий).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Число.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Рід (в однині).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Відмінок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Синтаксична роль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зразок&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мамин хліб був обсипаний зернятками тмину.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Обсипаний – дієприкметник, поч. ф. обсипаний, пасивний, доконаний вид, минулий час, однина, чоловічий рід, називний відм., присудок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Морфологічний розбір &lt;strong&gt;дієприслівника&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Особлива форма дієслова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вид (доконаний, недоконаний).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Час (теперішній, минулий).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Перехідність (перехідний, неперехідний).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Синтаксична роль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зразок&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Білий димок, хвилюючись, здіймається догори.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хвилюючись – дієприслівник, недоконаний вид, теперішній час, неперехідний, обставина.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T14:50:17.233" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3482" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3522" CreationDate="2018-03-22T14:10:56.063" Score="4" ViewCount="157" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://philology.lnu.edu.ua/wp-content/uploads/2015/05/%D0%86%D0%93.-18-16.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;навчальному посібнику Зоряна Купчинська, Володимир Пілецький Історична граматика&lt;/a&gt; натрапила на слово &quot;жежеши&quot;. В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕТИМОЛОГІЧНОМУ СЛОВНИКУ&#xA;УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ&lt;/a&gt; т.2 не знайшла цього слова і не можу зрозуміти, яка початкова форма цього слова. На ст. 191 знайшла слова: жегти(палити), і жежевкати(цвірінькати). Можливо, одне із цих слів є початковою формою, а ,можливо, інше. Поможіть розібратися.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-03-23T10:44:12.237" Title="Що означає слово &quot;жежеши&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3485" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3492" CreationDate="2018-03-22T15:04:12.837" Score="8" ViewCount="1148" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://nashe.com.ua/song/263&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Наше. Тексти пісень&lt;/a&gt; натрапила на пісню &quot;Файдулі, фай&quot;. Ймовірно, це вигуки, але все ж цікавить, що означають ці слова, адже ні в Інтернеті, ні у словниках жодної інформації не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-22T15:21:36.493" LastActivityDate="2018-04-11T23:48:45.447" Title="Що означає слово &quot;файдулі&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3486" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-22T15:25:33.577" Score="10" ViewCount="1217" Body="&lt;p&gt;Цікавить, чи можна вживати словосполучення &quot;у п'яному вигляді&quot;.  У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/netverezyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови. Академічному тлумачному словнику (1970—1980)&lt;/a&gt; знаходимо, що слово &quot;нетверезий&quot; можна вживати зі словом &quot;стан&quot;. З того, що мені відомо, то &quot;нетверезий вигляд&quot; - словосполучення некоректне. А як бути зі словосполученням &quot;п'яний вигляд&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Маємо ж навіть  &lt;a href=&quot;http://yurist-online.com/ukr/uslugi/yuristam/kodeks/001/286.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Статтю 178. Розпивання спиртних напоїв у громадських місцях і поява в громадських місцях у п’яному вигляді&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-03-28T09:08:06.667" LastActivityDate="2019-11-09T19:53:57.563" Title="Чи правильно вживати &quot;п'яний вигляд&quot;" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3487" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3489" CreationDate="2018-03-22T15:30:35.123" Score="5" ViewCount="677" Body="&lt;p&gt;Коли людина має несподіваний успіх у якійсь справі, кажуть, що їй &lt;em&gt;щастить&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;таланить&lt;/em&gt;. Також безліч таких прикладів в художній літературі. Але останнім часом досить поширеним в українській мові стало слово &lt;em&gt;везе&lt;/em&gt;. Щодо розмовної мови, мабуть, доцільно його використовувати. А як щодо офіційно-ділового стилю? Чи буде доцільно вживати &lt;em&gt;&quot;везе&quot;&lt;/em&gt; в офіційно-діловому стилі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-22T15:56:45.143" Title="Вживання слова &quot;везе&quot;" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3488" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3490" CreationDate="2018-03-22T15:31:13.827" Score="0" ViewCount="555" Body="&lt;p&gt;Поясніть, будь ласка, значення слова &lt;em&gt;&quot;розбруньковуватися&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1509" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T16:15:33.047" LastActivityDate="2018-03-22T16:23:21.290" Title="Поясніть, будь ласка, значення слова &quot;розбруньковуватися&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3489" PostTypeId="2" ParentId="3487" CreationDate="2018-03-22T15:39:41.623" Score="6" Body="&lt;p&gt;Оскільки лексема &amp;quot;везе&amp;quot; у початковій формі буде &amp;quot;везти&amp;quot;, то ж у сучасному &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7219&amp;amp;page=266&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови&lt;/a&gt; читаємо статтю, де подається така інформація:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВЕЗТИ́&lt;/strong&gt;, зу́, зе́ш; мин. ч. віз, везла́, ло́; недок. 2. безос., кому і без дод., &lt;em&gt;&lt;strong&gt;розм.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; Щастити, таланити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;– Не везе, брат, мені, ні в чому на світі не везе!(Панас Мирний);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сьогодні знов страшенний дощ, мокро і холодно. Не везе з погодою (М. Коцюбинський);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;– Як добре, що я вас зустрів.., мені просто везе&#xA;(Іван Ле).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж у статті подається мітка &lt;em&gt;&amp;quot;розм&amp;quot;&lt;/em&gt; тобто розмовне, робимо висновок, що таке слово можна використовувати у розмовному стилі, але в офіційно-діловому НЕ варто.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T15:56:45.143" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3490" PostTypeId="2" ParentId="3488" CreationDate="2018-03-22T15:43:08.577" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozbrunjkovuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;РОЗБРУНЬКО́ВУВАТИСЯ, ується, недок., РОЗБРУ́НЬКНУТИСЯ, неться і&#xA;  РОЗБРУНЬКУВА́ТИСЯ, ується, док. Виростаючи, розтулятися, розкриватися&#xA;  (про бруньки, квіти, листя).  * Образно. Ще про віщось марила дівчина&#xA;  — про щось хороше, хвилююче, що дедалі дужче розбруньковувалось у&#xA;  теплих грудях (Олесь Донченко, II, 1956, 126);  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Покриватися&#xA;  листям, квітами, сережками (про дерево). Чудесний весняний день…&#xA;  Сонце… Ось-ось розбрунькнуться каштани… (Остап Вишня, I, 1956, 398).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T16:21:14.000" LastActivityDate="2018-03-22T16:21:14.000" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3491" PostTypeId="2" ParentId="3488" CreationDate="2018-03-22T15:47:21.823" Score="2" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/r/rozvivatisja/39-1-0-14021&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt; пишуть,що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;синонім до слова РОЗВИВАТИСЯ: розгортатися, розкручуватися, розмотуватися, розплітатися; П. перебувати в розвитку; (- фірму) розбудовуватися; (- дітей) РОСТИ, зростати; (- події) відбуватися; (- рух) набирати сил, міцніти; (- економіку) прогресувати, г. поступати, о. пишним цвітом процвітати; (- бруньки) &lt;strong&gt;розбруньковуватися&lt;/strong&gt;, РОЗПУСКАТИСЯ. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-22T16:23:21.290" LastActivityDate="2018-03-22T16:23:21.290" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3492" PostTypeId="2" ParentId="3485" CreationDate="2018-03-22T16:10:28.693" Score="4" Body="&lt;h1&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom6.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Етимолоґічний словник української мови, 6 книга, 64 сторінка (фазотро́н—фа́йний)&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова знаходяться, але від того не легшає. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;[фай&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;]&lt;/strong&gt; (у виразі &lt;em&gt;фай би му&lt;/em&gt;) «вигук, що виражає nрокляття, побажання хвороби, смерті Г, Нед; uyp, пек О», [&lt;em&gt;файі́&lt;/em&gt;] «тс.» О;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;очевидно, запозичення з угорської мови; уг. fáj «боліти» етимологічно неясне, можливо, продов­жуючи ф.-уг. *роδʼз(-) «стружка; роз­колювати», споріднене з манс. pol’ «кусок, тріска; штука», комі pel’ny «розколювати», саам. bǫđđit «розколю­вати». &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ВеЗн 74; MNTESz І 828; MSzFUE І 1 76.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;[фай&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt;]&lt;/strong&gt; «вигук, що означає майорін­ня, мигтіння» Шейк, [&lt;em&gt;фа́йкати&lt;/em&gt;] «розлітатися, розвіватися; махати крилами Шейк», [&lt;em&gt;файкота́ти&lt;/em&gt;] «тс.» Шейк;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;білоруська [&lt;em&gt;файт&lt;/em&gt;] (вигук на позначення уда­ру, хапання), польська fajt (вигук на позначення падіння, бігу), fajtnąć «кивнути, махнути, захитати, заколисати; впасти, перевернутись, злетіти; скочити»;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;очевидно, звуконаслідувальні утворен­ня.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Sfawski І 217; SW І 712.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;[фай&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt;]&lt;/strong&gt; «гарно, добре» (у виразі &lt;em&gt;то є такий фай&lt;/em&gt;) О;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;очевидно, зворотне утворенння від &lt;em&gt;фа́йно&lt;/em&gt; «гарно, добре» Нед, О; зіставляється також з уг. faj «вид» (О 2 326).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Пор. &lt;strong&gt;фа́йний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;фа́йт&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, тут наросток &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;86. на означення істот жіночої статі з відтінком то іронічної пестливости, то згрубілости: дівуля, товстуля, гладуля, козуля, сивуля, бридуля тощо, рідше й інших: кривуля.&quot;&gt;-уля&lt;/a&gt;, отже ьдемо відти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;[файда&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;]&lt;/strong&gt; «циганський батіг з довгої палиці і шматка полотна Шейк; довгий&#xA;  батіг Нед», [&lt;em&gt;фанда́&lt;/em&gt;] «довгий батіг», [&lt;em&gt;фанди́сько&lt;/em&gt; Шейк, &lt;em&gt;фанди́ще&lt;/em&gt;] «тс.», [&lt;em&gt;фандо́ля&lt;/em&gt;] «довгий батіг»; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;не зовсім ясне; можливо, пов'язане з [&lt;em&gt;хвойди́на&lt;/em&gt;] «лозина», [&lt;em&gt;хво́їти&lt;/em&gt;] «бити лозиною».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Див. ще &lt;strong&gt;хвойди́на&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;[файда&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;]&lt;/strong&gt; «люлька» Корз, [&lt;em&gt;файду́ля&lt;/em&gt;] «тс.», [&lt;em&gt;файди́ти&lt;/em&gt;] «курити люльку», [фай­дули́ти] «тс.» тж; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;неясне.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;фа́йда&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt;&lt;/strong&gt; — див. &lt;strong&gt;хво́йда&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чомусь здається, особливо через &lt;em&gt;фай&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt;&lt;/em&gt;, що означає &lt;em&gt;гомону&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шуму&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;звуку і руху міста&lt;/em&gt; тощо. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особливо при пошуку зустрічається &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D1%84%D0%B0%D0%B9-%D0%B4%D1%83%D0%BB%D1%96&amp;quot;&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фай-дулі&lt;/a&gt;. Тому  &lt;em&gt;дулі&lt;/em&gt; може &lt;a href=&quot;//zaxid.net/faydulifaydulifay_n1252631&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бути&lt;/a&gt; як додатковий (негативний?) вигук.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:48:45.447" LastActivityDate="2018-04-11T23:48:45.447" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3493" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3494" CreationDate="2018-03-22T16:27:48.283" Score="-1" ViewCount="1442" Body="&lt;p&gt;Сьогодні почули від незнайомця такий вираз як &quot;зробив це допіру&quot;. Що означає слово &quot;допіру&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1509" LastEditorUserId="1509" LastEditDate="2018-03-22T18:37:31.287" LastActivityDate="2018-03-22T18:37:31.287" Title="Що означає слово &quot;допіру&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="11" ClosedDate="2018-03-22T18:01:18.163" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3494" PostTypeId="2" ParentId="3493" CreationDate="2018-03-22T16:32:00.330" Score="3" Body="&lt;p&gt;Сучасний &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=24040&amp;amp;page=809&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; подає таку статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДОПІ́РУ&lt;/strong&gt;, розм.1. присл.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тільки що, щойно. Де був допіру, – Ларько вже забув, та й навіщо йому теє знати: де був – нема тепер (С. Васильченко);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Великий глобус Землі без угаву крутиться в нестримному русі між світами. І кожну мить ми вже не там, де були допіру (Б. Антоненко-Давидович);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вишата розгублено блимав, і Богданові стало смішно, бо той нічого не відав про розмову, що відбулася допіру в світлиці(І. Білик);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тужливе калатання дзвона летіло у темну ніч, дзвін плакав над нещастям, котре навідало Чишки. Допіру вранці дзвін замовк (Ю. Винничук).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;спол.Тільки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;І тьмою тьмиться образ України, допіру він розтане – й я помру (В. Стус);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Він помер, допіру почали збивати обручі [з діжки з вином],від розриву серця, – так хвилювався ласий дідок (Л. Кононович, пер. з тв. О. Гріна).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, таке слово не суржик та існує в українській мові як розмовне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T16:32:00.330" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3495" PostTypeId="2" ParentId="3480" CreationDate="2018-03-22T16:49:01.997" Score="6" Body="&lt;p&gt;Найпоширеніша версія походження цього фразеолоґізму така:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Колись давно свиней виганяли пасти. Жадібні свині дуже часто додому&#xA;  поверталися вночі й подавали свинячий голос – рохкали, вищали. Таким&#xA;  чином, люди почали говорити «у свинячий голос», маючи на увазі «дуже&#xA;  пізно».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерела: &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/frazeologizmu/u-svunyachuj-golos&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації.&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/2015082666418/kulturologiya/poti_chola&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Світ фразеолоґізмів.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схожий вираз знаходимо ось &lt;a href=&quot;http://rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=24&amp;amp;t=396&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(несвоєчасно, запізно – з сл. приходити, з’являтися та ін.) у свинячий&#xA;  голос; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(наприкінці, коли всі розходяться) &lt;strong&gt;на шапкобрання&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До школи учень у свинячий голос приходить (Яновський, 1, 1954; с. 26);&#xA;  Та ми ж пішки поспіємо &lt;strong&gt;на шапкобрання&lt;/strong&gt;. Так буде, як у ту неділю:&#xA;  люди з церкви, а ми в церкву (Карпенко-Карий, 1, 1960, с. 398).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Трохи інший, але дотичний вираз є &lt;a href=&quot;http://ycilka.net/slovnyk_fraz_view.php?id=16&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;після других півнів - дуже пізно, далеко за північ;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-03-22T16:49:01.997" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3497" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3498" CreationDate="2018-03-22T18:50:18.797" Score="4" ViewCount="204" Body="&lt;p&gt;Виникло питання щодо етимології слова &quot;ничка&quot; ( в значенні &quot;схованка&quot;). Знайшла інформацію про це слово у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53405/375282.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарі українського сленгу&lt;/a&gt;. Отже, ненормативно його вживати. Чому воно стало сленговим? Намагалася знайти відповідь у етимології, але не знайшла. А слово &quot;никати&quot; має інше значення у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nykaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник (1970—1980)&lt;/a&gt;. Допоможіть знайти твірне слово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-22T18:55:16.560" LastActivityDate="2018-03-22T19:00:50.587" Title="Етимологія слова &quot;ничка&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3498" PostTypeId="2" ParentId="3497" CreationDate="2018-03-22T19:00:50.587" Score="5" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику української мови&lt;/a&gt;, том 4, ст. 93 подана така інформація:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[&lt;strong&gt;нИчка1&lt;/strong&gt;] &amp;lt;&amp;lt;казкова істота, що пряде вночі&amp;quot;&amp;gt;&amp;gt; (з укр. ?); - неясне; можливо, пов'язане з ніч, нічка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[&lt;strong&gt;нИчка2&lt;/strong&gt;] (у сполуці [н. непримітка] (бот.) &amp;quot;недоросток маленький&amp;quot; Ж; -очевидно, похідне утворення від никнути &amp;quot;припадати до землі&amp;quot;; назва зумовлена тим, що ця маленька рослина має витке, простягнуте стебло. - Див. ще &lt;em&gt;&lt;strong&gt;нИкнути&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[&lt;strong&gt;нИчка3&lt;/strong&gt;] - див. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;нИшкати&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На цій же сторінці є відсилання до слова “нишкати”. Перевіряємо інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[&lt;strong&gt;нИшкати&lt;/strong&gt;] &amp;quot;Шмигати&amp;quot;, [нИшкавка] &amp;quot;пролаза&amp;quot;, [нuчка] (орн.).; можливо, пов'язане з никати &amp;lt;&amp;lt;ТИнятися&amp;gt;&amp;gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У статті “никнути” (с. 87) подають таке значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[&lt;strong&gt;нИкнути&lt;/strong&gt;] &amp;quot;Нахилятися, нагинатися, припадати до землі; зникати, &amp;quot;Ходити без діла, без мети, тинятися; заглядати; [дивитися; нахилятися Ж; нюхати, нишпорити, шукати]&amp;quot;, ник (виг.) &amp;quot;зирк, глядь; шасть&amp;quot;, никлий &amp;quot;похилений; сумний; [слабкий, ніжний Ж]&amp;quot;, &amp;quot;нижчий&amp;quot; До, вникати, зникати, зюікнути, зюікти, [зниксівий] &amp;quot;минущий&amp;quot; Ж, зниклий; - р. никнуть &amp;quot;схилятися, нахилятися; слабнути&amp;quot;, бр. &amp;quot;нікнуць&amp;quot; &amp;quot;схилятися, на хилятися, [нікаць] &amp;quot;Шукаючи заглядати всюди; нахиляти Голову; &lt;strong&gt;ховатися&lt;/strong&gt;&amp;gt;&amp;gt;, др. никнути &amp;quot;схилятися, припадати&amp;quot;, п. &amp;quot;зникати&amp;quot;, схв. &amp;quot;поникнути; &amp;quot;упасти на коліна&amp;quot;, слн. &amp;quot;зникнути&amp;quot;, стсл.&amp;quot;нахилитися&amp;quot;;  -ПСЛ. &amp;quot;схилятися, нахилятися, зникат&amp;quot;, очевидно, генетично тотожне &amp;quot;з'являтися, проростати&amp;quot; з'являтися, проростати&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, “&lt;strong&gt;ничка&lt;/strong&gt;” — походить із “&lt;strong&gt;никнути&lt;/strong&gt;”, що означає ховатися, відповідно і означає “&lt;strong&gt;схованка&lt;/strong&gt;”.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T19:00:50.587" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3499" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3500" CreationDate="2018-03-22T19:32:53.490" Score="2" ViewCount="1284" Body="&lt;p&gt;Часто у розмові чуємо &quot;смачні напитки&quot;. Чи правильно вживати це слово? Знайшла різну інформацію: у &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Публічному електронному словнику української мови&lt;/a&gt; - &quot;те саме, що напі́й&quot;, а в  &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/all&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Довіднику з українського слововживання М.Волощак&lt;/a&gt; - &quot;напиток&quot; неправильно вживати, а лише &quot;напій&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-03-22T19:48:11.317" Title="Чи правильно вживати слово &quot;напиток&quot;" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3500" PostTypeId="2" ParentId="3499" CreationDate="2018-03-22T19:38:40.407" Score="1" Body="&lt;p&gt;Насправді інформації не так багато щодо використання слова &quot;напиток&quot;. Проте якщо приглянутись до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/napytok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника української мови 1970-1980 рр.&lt;/a&gt;, то бачимо саме таку статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАПИ́ТОК&lt;/strong&gt;, тку, чол., розм., Те саме, що напій. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На столі білий як сніг обрус, добірні страви й напитки (Леся Українка, III, 1952, 472); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В домі було все приготовлене для гостя: в найбільшій кімнаті стояв стіл з наїдками й напитками (Анатолій Хорунжий, Ковила, 1960, 27).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки у словнику є позначка &lt;strong&gt;&lt;em&gt;розм&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;., що означає розмовне, то це &lt;em&gt;слово все ж використовується у розмовному стилі&lt;/em&gt;, проте у науковому чи офіційно-діловому його використовувати НЕ варто.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також на &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/n/napij/36-1-0-9994&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt; подають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Синоніми до слова НАПІЙ: питво, пиття, (пре. хмільний) трунок, (гидкий) пійло, мн. ур. меди.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Синоніма ж &quot;напиток&quot; тут не згадано.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З Вашого дозволу, висловлю і свою позицію. Так, СУМ-20 не забороняє використання цього слова і навіть вказує на вживання його у розмовному стилі. Проте якщо у нашій мові є слово &quot;напій&quot;, то краще оминати попереднє і використовувати саме його.&#xA;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-22T19:48:11.317" LastActivityDate="2018-03-22T19:48:11.317" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3501" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3508" CreationDate="2018-03-22T19:54:01.883" Score="4" ViewCount="1609" Body="&lt;p&gt;При розборі речення стикнулася з проблемою. У першій строфі пісні &amp;quot;Туман яром&amp;quot;, що наводжу нижче є 2 простих речення чи 4?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Туман яром, туман яром,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Туман і горою,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сніжок випав білесенький&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Да й взявся водою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж би розширити речення до &amp;quot;туман яром стелиться&amp;quot;, то вийде, підмет, обставина місця і присудок. Аналогічно і з наступною частинкою &amp;quot;туман стелиться і горою&amp;quot;: підмет, присудок, обставина місця. Таким чином у половині срофи вже є 2 простих речення. Якщо ж брати буквально, &amp;quot;туман яром&amp;quot;, &amp;quot;туман і горою&amp;quot;, то можна трактувати, як підмет+обставина місця, які є однорідними членами речення.&#xA;Щодо другої частинки, то теж можна вважати, що &amp;quot;випав&amp;quot; і &amp;quot;взявся&amp;quot; - це однорідні присудки. Таким чином може вийти теж 1 речення з однорідними присудками. Якщо ж з другого боку поглянути, то можна вважати і так: перша частинка складного речення &amp;quot;сніжок випав білесенький&amp;quot; - підмет, присудок, означення, що складає двоскладне речення, а &amp;quot;да й взявся водою&amp;quot; - &amp;quot;да&amp;quot; у значенні підмета &amp;quot;взявся водою&amp;quot; - складений присудок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інформації в Інтернеті з таким прикладом не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Допоможіть у вирішенні цього питання. Дякую!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-22T23:19:23.177" Title="Синтаксичний розбір речення. Кількість простих речень в одному складному" Tags="|синтаксис|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3502" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3504" CreationDate="2018-03-22T20:19:29.597" Score="2" ViewCount="642" Body="&lt;p&gt;Одного разу після концерту почула вислів &quot;арфіст чудово грав&quot;. Зразу виникло питання: &quot;А чому арфіст, а не арф'яр?&quot;. Чи не буде це калькою до рос.&quot;арфист&quot;? Знайшла це слово у &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B0%D1%80%D1%84%D1%96%D1%81%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Матеріалі з Вікісловника&lt;/a&gt;, але тут  інформації майже немає. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/arfist&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник (1970—1980)&lt;/a&gt; подає лише слово &quot;арфіст&quot;, а &quot;арф'яр&quot;- ні. Як тоді правильно ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-22T21:23:22.870" LastActivityDate="2018-03-22T21:23:22.870" Title="Чи правильно вживати слово &quot;арфіст&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3503" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-22T20:26:04.753" Score="5" ViewCount="440" Body="&lt;p&gt;Недавно почула вираз &quot;&lt;em&gt;науковий робітник&lt;/em&gt;&quot;, хоча завжди була впевнена, що робітник — людина, праця якої пов'язана з фізичними зусиллями. Але у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/robitnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тлумачному словнику&lt;/a&gt; таки знайшла одне з визначень слова &lt;em&gt;робітник&lt;/em&gt;, як &lt;em&gt;людина, зайнята в якій-небудь певній галузі. діяльності.&lt;/em&gt; Як тоді бути з &lt;em&gt;працівником&lt;/em&gt;? Коли доцільно вживати &lt;em&gt;робітник&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;працівник&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-22T21:32:08.527" Title="Робітник чи працівник?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3504" PostTypeId="2" ParentId="3502" CreationDate="2018-03-22T20:32:13.160" Score="2" Body="&lt;p&gt;Сучасний &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=1642&amp;amp;page=74&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; подає 2 статті про значення цього слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;АРФІ́СТ&lt;/strong&gt;, а, ч. Музикант, який грає на арфі. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Арфіст грав натхненно (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки цей словник не подає слова &quot;арф’яр&quot;, вводимо &quot;арф’ярка&quot; і видає таку статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;АРФ'Я́РКА див. арф'я́нка. АРФ'Я́НКА, АРФ'Я́РКА, и, ж., &lt;em&gt;заст&lt;/em&gt;. Арфістка.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На другий вечір зібрався до Штемберга в садок трохи не увесь город подивитися на чудо садове – на писану красу арф'янки (Панас Мирний);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;*Арф'ярка видивилася на нього, а її пальці тим часом машинально забігали по струнах** (І. Франко). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про використання суфікса &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;-іст&lt;/a&gt; читаємо, що у пункті № 56. є відсилання до -ист.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;44&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;-ист, -иста, -іст на означення носія професії, вмілости, або приналежности людини до чогось (тут спалися два наростки український -ист і чужомовний -іст: бандурист (старіша форма бандуриста), цимбалист (-иста, -истий), басиста і деякі інші, але тепер здебільшого цей наросток вживається як чужомовний, отже то як -ист, то як -іст: юрист, артист..., спеціяліст..., навіть україніст, боротьбіст...&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо суфікса &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;-яр&lt;/a&gt;, то знаходимо інформацію у пункті № 17:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;-ар, -яр — дуже поширений наросток на означення особи певної професії; найчастіше при іменникових пнях: байкар, бляхар, біляр, вівчар, віспар, кобзар, штукар, дзвонар, злидар, книгар, скотар, пачкар, чоботар, дояр, плугар (плуга́тар), тесляр, коминяр, вапняр, голяр, повістяр, газетяр, скляр, лі́кар, то́кар, пи́сар, бо́ндар...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За анологією і арфіст. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, вживання слів “арфіст” та &quot;арф’яр&quot; - нормативне, проте якщо приглянутись до сучасного &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=1642&amp;amp;page=74&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника української мови&lt;/a&gt;, на скільки я правильно зрозуміла, вімнінність у пропонованих Вами словах лише у тому, що суфікс -іст застарілий.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-22T20:58:56.940" LastActivityDate="2018-03-22T20:58:56.940" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3505" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3507" CreationDate="2018-03-22T20:59:54.033" Score="4" ViewCount="51" Body="&lt;p&gt;Чи правильно вживати словосполучення «шуми в серці»? На &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/morfologija_i_pravopis/chislo_imennikiv/6-1-0-89&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; офіційному сайті української мови&lt;/a&gt; зазаначено, що лише однину мають збірні іменники (Singularia tantum). Слово &quot;шум&quot; в  &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічному тлумачному словнику (1970—1980)&lt;/a&gt;-сукупність різноманітних звуків, які швидко змінюються за частотою і силою. Отже, це слово мало б вживатися лише в однині.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-03-22T21:45:40.563" Title="Чи правильно вживати &quot;шуми серця&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3506" PostTypeId="2" ParentId="3503" CreationDate="2018-03-22T21:32:08.527" Score="3" Body="&lt;p&gt;Працівник, -а. 1. Член якогось виробничого колективу, особа, яка бере участь у певному трудовому процесі, працює за певним фахом, у якійсь галузі народного господарства, науки, культури. Вж. зі сл.: здібний, кваліфікований, керівний, літературний, науковий, торговельний, газети (газетний), заповідника, кіно, преси, сцени (член творчого колективу театру). 2. Трудівник. Наш мужик – то неук темний, Працівник, але бідар(П.Грабовський); Не голоси чаїні – наш одностайний крик: Рівняйтеся пустині! Поборе працівник!(М.Рильський).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Робітник, -а. 1. Той, хто створює матеріальні цінності, працюючи на промисловому підприємстві; людина, що належить до робітничого класу; в давні часи – також наймит: робітники фабрик і заводів, робітники й селяни, кваліфікований робітник, робітники сцени (особи, які встановлюють і міняють декорації тощо). 2.Трудівник. Всі мали його за чесного чоловіка та доброго робітника (М.Коцюбинський); Не жрець, не вождь, а робітник – Поета справжнього імення... (М.Рильський).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53408/32073.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-22T21:32:08.527" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3507" PostTypeId="2" ParentId="3505" CreationDate="2018-03-22T21:45:40.563" Score="3" Body="&lt;p&gt;Це процес зміщення значення, бо лікарі надають шумам, болям інше, менш загальне і більш конкретне значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Іноді від названих іменнників може утворюватись форма множини, але при&#xA;  цьому відбувається зміщення у лексичному значенні. Зокрема через форму&#xA;  мнножини конкретне зачення може протиставлятися більш загальному, тоді&#xA;  форми множини набувають спеціалізованих значень, а саме:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;сортів або різновидів речовин і матеріалів: мед - меди, вода - води, сталь - сталі, масло - масла;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;різних проявів абстрактних ознак: швидкість - швидкості;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;співвідношення величин за масою, розміром або інтенсивністю вияву: пісок - піски, сніг - сніги, жито - жита, біль - болі;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;однойменних осіб або предметів: Привіт вам, Петрики, Марусі, Олі, Гриці (М. Рильський);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;номінанацій, узагальнених на основі характеристичних ознак, пов'язаних з відповідними власними назвами: Давайте нам літературу.&#xA;  Давайте Байронів, Шекспірів, Гете (М. Коцюбинський);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;сукупності осіб, пов'язаних родинними стосунками: родина Королів.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.linguist.univ.kiev.ua/WINS/pidruchn/imen/alf.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Підручник з СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-22T21:45:40.563" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3508" PostTypeId="2" ParentId="3501" CreationDate="2018-03-22T21:52:26.453" Score="2" Body="&lt;p&gt;Складне безсполучникове речення, перша частина &quot;Туман яром&quot; - просте неповне, друга частина &quot;туман яром&quot; - просте неповне, третя частина &quot;туман і горою&quot; - просте неповне, четверта частина &quot;Сніжок випав білесенький / Да й взявся водою&quot; просте повне з однорідними присудками.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Shulzhuk_Kalenyk/Syntaksys_ukrainskoi_movy.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Синтаксисі&lt;/a&gt; Шульжук знаходимо визначення неповних речень, він виділяє для нашого випадку окремий тип - еліптичне речення, щоправда, цей тип визнають не всі дослідники, та нам це тут не так важливо, головне, що ми бачимо принцип для схеми простого неповного речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Учені виокремлюють кілька різновидів неповних еліп­ тичних речень: 1)&#xA;  з еліпсисом присудка (головного члбна односкладно­ го речення) зі&#xA;  значенням дієслова руху, переміщення в просторі. За структурою такі&#xA;  речення переважно поєдну­ ють препозитивну чи постпозитивну обставину&#xA;  з підметом, постпозитивний додаток з підметом, напр.: А москалі їй&#xA;  назустріч, як один, верхами (Т. Шевченко); Так мати мер­ щій до&#xA;  хазяїна мене, в село одно (А. Тесленко); А біля шко­ ли тим часом ще&#xA;  танці (О. Гончар). Деколи у простому і складному реченнях не&#xA;  називаєть­ ся кілька присудків зі значенням руху, напр.: В ін поза&#xA;  ставом, я — поза ним, він — у ліщинку і зник (С. Василь­ ченко)...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо питання про підмет, то частина речення &quot;Да й взявся водою&quot; є сполучником (те саме, що &quot;Та й&quot;) з присудком:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ДА 1, спол., діал.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;єднальний. З'єднує однорідні члени речення або цілі речення. На селі стихло; хіба де стукне віконце да проскочить попід ворітьми хисткий парубок (Марко Вовчок, I, 1955, 71); Биймо да биймо панів з паненятами! (Павло Тичина, I, 1946, 218).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/da&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-03-22T23:19:23.177" LastActivityDate="2018-03-22T23:19:23.177" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3509" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3511" CreationDate="2018-03-23T05:48:59.707" Score="0" ViewCount="2057" Body="&lt;p&gt;Допоможіть, будь ласка. Правильно говорити &quot;ожеледь&quot; чи &quot;ожеледиця&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1507" LastActivityDate="2018-03-23T07:30:47.623" Title="Як правильно вживати &quot;ожеледь&quot; чи &quot;ожеледиця&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ClosedDate="2018-03-23T12:41:56.613" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3510" PostTypeId="2" ParentId="3509" CreationDate="2018-03-23T07:08:49.917" Score="0" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОЖЕЛЕ́ДИЦЯ, і, жін. Те саме, що ожеледь. Вона розіп'яла черкесовий&#xA;  платок, розстебнула комір у ватянці і, прямуючи до волості, немов і не&#xA;  помічала ні вітру, ні снігу, ні слизької ожеледиці (Любов Яновська, I,&#xA;  1959, 343); Зранку сіялася дрібненька мжичка, але згодом випогодилося&#xA;  і почалася ожеледиця (Антон Хижняк, Тамара, 1959, 197).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ozheledycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-23T07:08:49.917" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3511" PostTypeId="2" ParentId="3509" CreationDate="2018-03-23T07:10:41.840" Score="1" Body="&lt;p&gt;Картинка з сайту &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/ozheled-i-ozheleduczya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Gxe6z.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Gxe6z.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мовознавці радять розрізняти:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ожеледь&lt;/strong&gt; – кристали льоду або снігу, якими обростають стовбури й гілки&#xA;  дерев, дроти тощо: вкриватися ожеледдю, слабка ожеледь уранці.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ожеледиця&lt;/strong&gt; – тонкий шар льоду на поверхні землі: ожеледиця на дорогах,&#xA;  братися ожеледицею.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-23T07:10:41.840" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3512" PostTypeId="2" ParentId="3509" CreationDate="2018-03-23T07:30:47.623" Score="0" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://moyaosvita.com.ua/tvarunu/chim-vidriznyayetsya-ozheled-vid-ozheledici/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;moyaosvita.com.ua&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ожеледь&lt;/strong&gt; – це нашарування льоду, які з’являються на землі, деревах, автомобілях та інших предметах внаслідок намерзання вологи. Це може&#xA;  бути дощ, сніг, туман або просто холодне повітря. Фактично, це&#xA;  атмосферні опади, які формують щільний шар льоду. Ожеледь з’являється&#xA;  або при різкому зниженні температури до мінус 10 градусів Цельсія, або&#xA;  при різкому підвищенні, коли предмети все одно залишаються холодними.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ожеледиця&lt;/strong&gt; – це шар льоду, який з’являється на поверхні землі внаслідок замерзання рідкої субстанції (води або талого снігу). Він&#xA;  формується при відносно невеликих мінусових температурах (до мінус 3&#xA;  градусів Цельсія). Ожеледицею також називають накат снігу, що з’явився&#xA;  в результаті механічних впливів автомобільних покришок або взуттєвих&#xA;  підошов.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;К. В. Ленець &quot;Ожеледь і ожеледиця&quot; на &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine13-14.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;kulturamovy.univ.kiev.ua&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Синоптики користуються термінами &lt;em&gt;ожеледь&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ожеледиця&lt;/em&gt;. У їхній професійній мові ці слова називають різні атмосферні явища, процес утворення яких не однаковий.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В одному випадку &lt;code&gt;замерзають переохолоджені краплі&lt;/code&gt; дрібного дощу або мряки при слабкому морозі. Дерева, будинки, земля вкриваються з навітряного боку шаром льоду. Це атмосферне явище синоптики називають &lt;em&gt;о́желеддю&lt;/em&gt;.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В іншому випадку &lt;code&gt;замерзає вода&lt;/code&gt; на охолодженій поверхні землі, коли після&#xA;  дощу або відлиги ударить мороз. Дороги вкриваються шаром льоду. Таке атмосферне явище у синоптиків називається &lt;em&gt;ожеле́дицею&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;... синоптики часто попереджають: &lt;strong&gt;«Вранці місцями слабка ожеледь, на дорогах ожеледиця»&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ожеледиця звичайно спостерігається тоді, коли є умови для ожеледі, обидва явища відбуваються одночасно і розрізняються тільки спеціалістами. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/22.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Один з уроків державної мови&lt;/a&gt; також розглядає це питання:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На деревах ожеледь, на дорогах — ожеледиця. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, різниця в значеннях є.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-03-23T07:30:47.623" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3513" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3516" CreationDate="2018-03-23T08:29:18.883" Score="3" ViewCount="251" Body="&lt;p&gt;Чи завжди можливо замінити прикметник &lt;em&gt;&quot;родинний&quot;&lt;/em&gt; прикметником &lt;em&gt;&quot;фамільний&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В академічному тлумачному словнику можна знайти обидва слова і вони вважаються синонімами, однак слово &lt;em&gt;&quot;родинний&quot;&lt;/em&gt; має набагато більше визначень, тому чи правильно буде виконувати такі заміни: &lt;em&gt;&quot;родинне село&quot;&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;&quot;фамільне село&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;родинне гніздечко&quot;&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;&quot;фамільне гніздечко&quot;&lt;/em&gt;, тощо?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи все ж таки ці слова не можна вважати абсолютними синонімами?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-23T13:19:22.020" LastActivityDate="2018-03-23T13:19:22.020" Title="Родинний та фамільний?" Tags="|синоніми|запозичені-слова|прикметники|розмовна-українська|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3514" PostTypeId="2" ParentId="3513" CreationDate="2018-03-23T08:58:36.203" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно із &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словником синонімів&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;родинний&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;фамільний&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; є повними синонімами. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;РОДИ́ННИЙ, СІМЕ́ЙНИЙ, РОДИЧІ́ВСЬКИЙрозм.,ФАМІ́ЛЬНИЙ (розм.), ФАМІЛІ́ЙНИЙ   (розм.);ДОМА́ШНІЙ, ДОМО́ВИЙ.&lt;/strong&gt; - Пор. 1. роди́на. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СПАДКО́ВИЙ&lt;/strong&gt; (про фізичні й духовні якості - який передається наступним поколінням), &lt;strong&gt;ВРО́ДЖЕНИЙ, РОДОВИ́Й, РОДИ́ННИЙ, ФАМІ́ЛЬНИЙ&lt;/strong&gt;&#xA;  (заст.), &lt;strong&gt;ФАМІЛІ́ЙНИЙ&lt;/strong&gt; (заст.), діал.- &lt;em&gt;Щоправда, характер поганий.&#xA;  Але ж, батеньку мій, усім не догодиш!.. Потім, можливо, це в нього&#xA;  спадкове&lt;/em&gt; (О. Довженко); &lt;em&gt;Очі в графині жовті, не такі, як у Лукії,&#xA;  але це родове, графи Скаржинські завжди мали такі очі, круглі, жовті й&#xA;  пронизливі&lt;/em&gt; (О. Донченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;В усній мові можемо вживати ці слова, як взаємозамінні.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-23T08:58:36.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3515" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3517" CreationDate="2018-03-23T09:10:31.650" Score="4" ViewCount="20143" Body="&lt;p&gt;В Академічному тлумачному словнику української мови можна знайти слово &quot;зал&quot;, а &quot;зала&quot; у ньому визначається як його абсолютний синонім, але якщо можна погодитися з тим, що, наприклад, у словосполучені &quot;глядацький зал&quot;, іменник &quot;зал&quot; справді можна замінити на &quot;зала&quot;, то як бути з такими словами як &quot;спортзал&quot;, &quot;кінозал&quot; чи &quot;танцзал&quot;? Чи можлива заміна у таких випадках, адже я також знайшов інформацію, що все ж таки у сучасній українській мові варіант &quot;зал&quot; є більш поширеним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-03-23T09:56:04.247" Title="Як правильно &quot;зал&quot; чи &quot;зала&quot;?" Tags="|синоніми|розмовна-українська|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3516" PostTypeId="2" ParentId="3513" CreationDate="2018-03-23T09:18:29.050" Score="1" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rodynnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови 1970-1980 рр.&lt;/a&gt; подають такі статті:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;РОДИ́ННИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. 1. &lt;em&gt;прикм. до родина&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Взагалі &lt;em&gt;родинне життя&lt;/em&gt; надзвичайно якось скоро увійшло в свою колію (Гнат Хоткевич, II, 1966, 11)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;/  Який належить родині, сім'ї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Воля витягла з шафи оберемок старої &lt;em&gt;родинної одежі&lt;/em&gt; й пожбурила на ліжко (Юрій Яновський, II, 1954, 89)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;/  Який переходить від покоління до покоління.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Написала в листі, що це ковзани не прості, а майже &lt;em&gt;родинна реліквія&lt;/em&gt; (Андрій Головко, II, 1957, 589).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;/  Який здійснюється, відбувається за участю членів родини, сім'ї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;На родинній нараді&lt;/em&gt; було вирішено, що я мушу вчитися, дійти до інженера, а то й ще вище (Юрій Яновський, II, 1954, 17)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;/  Який складається з членів родини, сім'ї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Родинне коло&lt;/em&gt; діда оточило, Сини та дочки, й молоді онуки (Леся Українка, I, 1951, 52).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Стос. до родини (у 1 знач.), пов'язаний з життям родини, в родині.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нездорові &lt;em&gt;родинні обставини&lt;/em&gt;, розлад батьками, міщанський побут, надмірне потурання дитячим примхам негативно впливають на виховання дітей (Історія української літератури, II, 1956, 222).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Притаманний, власт. рідним (про почуття, стосунки, ставлення).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Племінник не дуже любив свого дядю, але мусив підтримувати тісні &lt;em&gt;родинні взаємини&lt;/em&gt; (Оксана Іваненко, Тарас. шляхи. 1954, 190)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;діал. В якому народився і виріс хто-небудь; рідний (у 4 знач.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Панщина вигнала мене &lt;em&gt;з родинного гнізда&lt;/em&gt; і з порядного господаря зробила жебраком (Іван Франко, VI, 1951, 196)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо прикметника &amp;quot;фамільний&amp;quot;, там же знаходимо таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ФАМІ́ЛЬНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. 1. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;заст&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;діал&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.. &lt;em&gt;Прикм. до фамілія&lt;/em&gt; 2; родовий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це була натура добра зроду, але зовсім попсована фамільними традиціями панства (Нечуй-Левицький, II, 1956, 39).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аби точніше зрозуміти, зіертаємось до пропонованої нам статті про значення слова &amp;quot;фамілія&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;розм&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt; Те саме, що прізвище&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;— Він якогось пана підписаря підписар, чи що! Фамілія його — Серединський (Нечуй-Левицький, I, 1956, 122).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;заст&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Рід (у 2 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ми всім селом у дивізію пішли, а на селі у нас якраз дві фамілії: Довгоруки та Семиволоси (Юрій Смолич, Театр.., 1940, 122).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;діал&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Родина, члени родини. — Бувай здоров, Орлюче! Кланяйся від нас своєму дому і всій фамілії (Олександр Довженко, I, 1958, 323).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, ці слова є синонімам, відмінність лише у тому, що &amp;quot;родинний&amp;quot; - той, що стосується родини; такий прикметник можна використовувати у будь-якому стилі, зокрема і науковому, й офіційно-діловому. Щодо &amp;quot;фамільний&amp;quot;, то це той, що стосується безпосередньо фамілії. Таким чином, якщо приглянутися до самих міток, що подає СУМ-20 у кожній наведеній мною статті, то побачимо, що лексема &amp;quot;фамільний&amp;quot; є дещо застарілою і використовується лише у розмовному стилі та діалектах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-23T09:18:29.050" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3517" PostTypeId="2" ParentId="3515" CreationDate="2018-03-23T09:23:31.250" Score="0" Body="&lt;p&gt;Правильно і так, і так. Аби довести, наведу статтю із сучасного &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=30186&amp;amp;page=990&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника української мови&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАЛ&lt;/strong&gt;, у, ч., &lt;strong&gt;ЗА́ЛА&lt;/strong&gt;, и, ж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Велике приміщення для багатолюдних зборів, засідань, занять і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ясна &lt;em&gt;зала&lt;/em&gt; вся світлом палає, Грім плескання, громада без ліку, Гомонить люд, співця викликає, – Він придбав собі славу велику!(Леся Українка);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Зал&lt;/em&gt; засідань нагадує студентську аудиторію (І. Кириленко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;розм. Простора кімната, признач. для приймання гостей, розваг і т. ін.; вітальня.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;– Якого тут багато кімнат! – промовила Ганя. – От і багато! Перша кімната буде прихожа; друга – прийомна, третя – зала (І. Нечуй-Левицький);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зал є найважливішим приміщенням у будинку. Саме тут проводяться сімейні свята, чаювання, зустрічі з гостями сім'ї (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як приклад, ще у цьому словнику наводяться і такі поняття:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(1) А́ктовий зал &amp;lt;А́ктова за́ла&amp;gt; – приміщення для урочистих зборів у навчальних закладах, установах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прокопові здавалося, нiби вiн кохає Ольгу. Пам'ятає, як вперше привiв її на вечiрку &lt;em&gt;до актового залу&lt;/em&gt;(В. Підмогильний);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Він вийшов &lt;em&gt;із актової зали&lt;/em&gt; й безцільно тинявся по порожніх шкільних коридорах (Б. Антоненко-Давидович);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(2) Гіпости́льний зал &amp;lt;Гіпости́льна за́ла&amp;gt; – просторе крите приміщення палацу чи храму, стелю якого підпирають масивні колони (перев. в архітектурі Стародавнього Сходу); гіпостиль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зліва від &lt;em&gt;гіпостильного залу&lt;/em&gt; стоїть римський олтар, розписаний латинськими написами і присвячений імператорові Августу(з наук.-попул. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також є ще експрес-урок від &lt;strong&gt;Олександра Авременка у &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=_Ze0Q-kIvYM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сніданку з 1+1&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, де він пояснює, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Зал і зала - це паралельні родові форми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Наприклад, &lt;em&gt;абрикос і абрикоса, птах і птаха, сусід і сусіда&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Використання цих форм пояснюється тим, що лексеми запозичені з різних мов:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зал&lt;/strong&gt; - чол. р.; з німецької мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зала&lt;/strong&gt; - жін. р.; з французької мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте, як Ви правильно зауважили, в українській мові є більш поширеним використання чоловічого роду: глядацький зал, спортивний зал, танцювальний зал.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-23T09:56:04.247" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3518" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-23T09:52:33.680" Score="0" ViewCount="632" Body="&lt;p&gt;Питання стосується двох відомих професій, які вважаються жіночими, але можуть також виконуватися чоловіками.&#xA;Отож, якщо танцівниця балету називається балерина, то як назвати чоловіка який займається балетом? Таке ж саме питання стосується професії няні. &#xA;В словниках української мови, а також у російських академічних словниках мені не вдалося знайти відповідників, то невже у нашій мові справді немає данних відповідників і можна використовувати лише &quot;танцівник балету&quot; та &quot;доглядач за дитиною&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-03-23T10:33:06.383" LastActivityDate="2018-03-23T10:33:06.383" Title="Нянь та балерун?" Tags="|іменники|розмовна-українська|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2018-03-23T12:42:11.687" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3519" PostTypeId="2" ParentId="3518" CreationDate="2018-03-23T09:56:55.040" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=179952&amp;amp;page=104&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови у 20 томах&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;БАЛЕРУ́Н&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;~а&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;чоловічий рід, &lt;b&gt;розмовне&lt;/b&gt;&lt;/em&gt; Артист балету; танцівник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;На гастролі поїде ціла трупа – 120 осіб, серед яких балерини, балеруни, симфонічний оркестр, художники і технічні працівники&lt;/em&gt; (з газ.); &lt;em&gt;Стрункий балерун;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У порівнянні. &lt;em&gt;А вишибала цілує ручки нареченій, розкланюється, як балерун&lt;/em&gt; (А. Крижанівський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;нянь&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; в словниках не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/njanjko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; присутне&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;НЯНЬКО&lt;/strong&gt; а, &lt;em&gt;чоловічий рід,&lt;/em&gt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;діалектне&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; Тато. &lt;em&gt;Почав Іванко казати своєму нянькові: — Я, няньку, йду світа пізнати&lt;/em&gt; (Андрій Калин,&#xA;Закарп. казки, 1955, 12);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Частіше в розмові використовують &lt;em&gt;няня-чоловік&lt;/em&gt;, однозначного заміника немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-23T10:15:47.907" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3520" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-23T10:07:20.120" Score="3" ViewCount="1913" Body="&lt;p&gt;Читала статтю в інтернеті і стикнулася з таким варіантом, як &quot;оголошувати незалежність&quot;. То як правильно, &quot;оголошувати&quot; чи &quot;проголошувати&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1507" LastActivityDate="2018-12-03T21:52:05.133" Title="&quot;Проголошувати незалежність&quot; чи &quot;оголошувати незалежність&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3521" PostTypeId="2" ParentId="3520" CreationDate="2018-03-23T10:21:34.447" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/vugoloshuvatu,-ogoloshuvatu,-progoloshuvatu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/1xSUt.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/1xSUt.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53394/30285.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Оголошувати, оголосити, -ошу, -осиш&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Публічно заявляти про щось, робити відомим; офіційно заявляти про початок чогось тощо.&#xA;  Вж. зі сл.: вирок, наказ, присуд, подяку, порядок денний, рішення,&#xA;  війну, тривогу, похід. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Проголошувати, проголосити&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Декларувати, обнародувати. Вж. зі сл.: братерство, єдність, закон, незалежність,&#xA;  рівність, свободу совісті. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Те саме, що виголошувати. Вж. зі сл.:&#xA;  промову, монолог, тост, свої думки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Правильно &quot;проголошувати незалежність&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-23T10:21:34.447" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3522" PostTypeId="2" ParentId="3482" CreationDate="2018-03-23T10:44:12.237" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово, яке викликало питання, наведено у завданні на 1 палаталізацію приголосних. Згідно з теоретичним розділом того ж підручника, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Перша палаталізація – це зміна задньоязиковитх&#xA;  приголосних [ґ],[к],[х] на передньоязикові ясенні [ж´],[ч´],[ш´]&#xA;  перед голосними переднього ряду, які в староукраїнській мові&#xA;  на письмі позначалися буквами и,є,ь (бѣгъ – бѣжиши, коса–&#xA;  чєсати, страхъ –страшьно), а також перед звуком [ä], що&#xA;  виник на місці колишнього носового [ȩ]: крикъ – кричати (із&#xA;  *krikȩti).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відкриваємо розділ про граматичні категорії дієслова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Основи теперішнього часу. Щоб виокремити основу теперішнього часу,&#xA;  потрібно від форми 2 особи однини теперішнього або простого&#xA;  майбутнього часу відкинути закінчення -ши (-шь). Залежно від кінцевих&#xA;  суфіксів основи теперішнього часу поділяються на 5 класів:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І клас – дієслова з основою на е/о: нєс-є-тє, нєс-уть &amp;lt; нєс-о-нть.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B6%D0%B5%D1%87%D1%8C#%D0%AD%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловнику&lt;/a&gt; є стаття про етимологію слова жечь:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;От праслав. *žeťi, от кот. в числе прочего произошли: ст.-слав. жешти,&#xA;  жегѫ (др.-греч. κατακαίειν), русск. диал. инф. жечи́, жегчи́, укр.&#xA;  жгу, жечи́, жегчи́, жегти́, болг. жега́, жежа́ «жгу», сербохорв. жѐħи,&#xA;  жѐже̑м, др.-чешск. žéci, žehu, польск. żec, żgę, в.-луж. žec, žhu;&#xA;  праслав. *žegǫ из *gegǫ; с др. ступенью вокализма: изга́га.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Етимологічному словнику в 7 томах (т.2) також є стаття щодо дієслова &lt;strong&gt;жегти, жегу&lt;/strong&gt;, де наводяться ті самі основи дієслова. Нас цікавить жегѫ - перша особа однини теперішнього часу з особовим закінченням ǫ. Відкидаємо назалізований &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, додаємо суфікс -е + закінчення -ши, не забувши про палаталізацію задньоязикового ґ перед голосним переднього ряду. Отримуємо &lt;em&gt;жежеши&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-23T10:44:12.237" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3523" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3556" CreationDate="2018-03-23T10:54:59.463" Score="1" ViewCount="144" Body="&lt;p&gt;Кожна жінка хотіла б почути таку фразу: &quot;Ви сьогодні &lt;em&gt;прекрасна&lt;/em&gt;&quot;. В даному реченні прикметник узгоджується зі словом &lt;em&gt;Ви&lt;/em&gt; в однині. Але наприклад у реченні: &quot;Ви були &lt;em&gt;відсутні&lt;/em&gt; на діловій вечері?&quot; прикметник узгоджується в множині. То ж як правильно узгоджувати прикметники з пошанною множиною (&lt;em&gt;Ви&lt;/em&gt;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-23T13:04:59.760" LastActivityDate="2018-03-24T08:00:43.193" Title="Узгодження прикметників з пошанною множиною" Tags="|вибір-слова|узгодження-слів|пошанна-множина|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3524" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3527" CreationDate="2018-03-23T11:19:27.210" Score="2" ViewCount="912" Body="&lt;p&gt;У відео на Youtube почула вислів: &quot;&lt;em&gt;оката яєчня&lt;/em&gt;&quot;. Мали на увазі яєчню, у якій жовток не змішаний з білком. В тлумачному словнику таки є цей &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/okatyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;термін&lt;/a&gt;. Але ніколи досі не чула, щоб його вживали в розмові. Чи є більш поширений український відповідник російській &quot;&lt;em&gt;яичнице глазунье&lt;/em&gt;&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-23T11:47:32.237" Title="Чи є синонім &quot;окатій яєчні&quot;?" Tags="|синоніми|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3525" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-23T11:28:26.810" Score="1" ViewCount="3049" Body="&lt;p&gt;В українській мові існує слово &quot;підковдра&quot;, але в Академічному тлумачному словнику української мови я знайшов слово &quot;підодіяльник&quot;, і хоч багато людей кажуть, що це калька з російської. Отож, виходить якщо людина використає слово &quot;підодіяльник&quot; ми не зможемо її виправити, адже вона може сказати, що знайшла таке слово в словнику. То чи можна все таки вживати данне слово, и все ж краще використовувати слово &quot;підковдра&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-03-23T11:37:54.833" LastActivityDate="2018-03-23T11:44:29.583" Title="Вживання слів &quot;підодіяльник&quot; та &quot;підковдра&quot;" Tags="|вживання-слів|росіянізм|калька|українські-словники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ClosedDate="2018-03-23T12:41:04.593" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3526" PostTypeId="2" ParentId="2814" CreationDate="2018-03-23T11:33:28.240" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/HKp3N.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/HKp3N.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;Мова — ДНК нації рекомендує вживати &lt;em&gt;сходовИй майданчик.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;Такої ж думки притримується Олександр Авраменко, доцент Київського університету імені Бориса Грінченка, у своєму &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=SoJu9nXQPpI&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відеоуроці&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-23T11:33:28.240" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3527" PostTypeId="2" ParentId="3524" CreationDate="2018-03-23T11:38:32.063" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D0%B7%D1%83%D0%BD*&amp;amp;scope=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;- Російсько-українському академічному словнику 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt; знаходжу Ваш відповідник, а також й інший:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;2) &lt;strong&gt;яє́шня випускна́, яє́шня ока́та&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D0%B7%D1%83%D0%BD*&amp;amp;scope=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;/a&gt; містить таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Глазун&lt;/strong&gt; – ока́нь, -ня́; &lt;strong&gt;-нья – ока́та, -тої&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще один цікавий варіант містить і &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D0%B7%D1%83%D0%BD*&amp;amp;scope=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Глазу́нья = 1. ока́та, банька́та; бачу́ча бистроо́ка. — &lt;strong&gt;Яйчница глазу́нья = **Яє́шня не розбо́втана&lt;/strong&gt;, випускна́.** &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Трішки виправлюсь. :-) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думала, що правильний варіант лише &quot;яєЧня&quot;, а не &quot;яєШня&quot; і що при перекладі виникла помилка, проте натрапила на статтю &lt;a href=&quot;http://kava.lviv.ua/ua/article/5863/~okata-yajechnya-late-espreso-najposhyrenishi-pomylky-u-nazvakh-izhi-ta-napoiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оката яєчня, лАте, еспресо: найпоширеніші помилки у назвах їжі та напоїв&lt;/a&gt;, в якій дає інтерв’ю Олександр Авраменко. То ж науковець каже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;НЕПРАВИЛЬНО: глазунья (яєчня з нерозлитим жовтком).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ПРАВИЛЬНО&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;strong&gt;оката яєчня&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До речі, &lt;em&gt;правильними&lt;/em&gt; є обидва варіанти – &lt;em&gt;яєчня та яєшня&lt;/em&gt;. Проте у словниках &lt;em&gt;«яєшня»&lt;/em&gt; позначають як &lt;em&gt;застаріле слово&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, є такі варіанти (синоніми): &lt;strong&gt;&lt;em&gt;яєчня випускна́, оката, не розбовтана.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я, наприклад, часто у розмові чую термін &quot;яєчня оката&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-23T11:47:32.237" LastActivityDate="2018-03-23T11:47:32.237" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3528" PostTypeId="2" ParentId="3525" CreationDate="2018-03-23T11:44:29.583" Score="1" Body="&lt;p&gt;В СУМ-11 є обидва слова&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidodijaljnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПІДОДІЯЛЬНИК&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  Легкий чохол, який одягають на ковдру або прикріплюють до неї; підковдра. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidkovdra&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПІДКОВДРА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Те саме, що підодіяльник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У програмі &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=GaTIFhJ-FLM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&quot;Експрес-урок української&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; Олександр Авраменко вказує, що найбільш доцільно використовувати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;підковдра&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, коли ми говоримо про легкий чохол, який одягають на ковдру.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;На мою думку, в усній мові можемо вживати обидва варіанти (зокрема в оточені, яке Вас розуміє).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-23T11:44:29.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3529" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-23T12:59:05.313" Score="4" ViewCount="24240" Body="&lt;p&gt;Підкажіть, чи можна в діловій документації, а саме під час протоколюванні наради вживати слово &lt;em&gt;&quot;наразі&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доповідачі часто використовують його у своїх виступах. Але коли я почала шукати, то натрапила на таку інформацію  у СЛОВОПЕДІЇ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;На разі&lt;/em&gt; (вислів польський, до речі, його треба окремо писати) у перекладі українською означає &lt;em&gt;“поки що”&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;“зараз”&lt;/em&gt;, як вважають деякі автори газетних публікацій, теле- і радіопередач.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І тепер не знаю, як має бути правильно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1512" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-23T13:31:29.343" LastActivityDate="2023-08-14T13:41:37.747" Title="Використання слова &quot;наразі&quot; в діловій документації" Tags="|вживання-слів|стилістика|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3530" PostTypeId="2" ParentId="3529" CreationDate="2018-03-23T13:10:37.073" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/narazi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;НАРА́ЗІ,&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;присл., діал&lt;/em&gt;. Поки що, зараз. &lt;em&gt;Всміхнувся [Леон] силуваним сміхом, не знаючи наразі, на яку відповідь здобутися&lt;/em&gt; (Іван&#xA;  Франко, V, 1951, 330); — &lt;em&gt;Наразі пані мусить ще якийсь час&#xA;  відпочивати, — мовив він, запинаючись&lt;/em&gt; (Ярослав Галан, Гори.., 1956,&#xA;  19); — &lt;em&gt;Наразі піду до міста&lt;/em&gt; (Семен Журахович, Бук. повість, 1959,&#xA;  70).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=QL5iy84nEfA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Експрес-урок від Олександра Авраменко&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто пам'ятати слово &lt;strong&gt;&quot;наразі&quot;&lt;/strong&gt; пишеться разом. Оскільки слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;наразі&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; діалектне використовувати його при протоколюванні наради не можна, краще написати слово &lt;strong&gt;&quot;зараз&quot;&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;&quot;поки що&quot;&lt;/strong&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Із сайту &lt;a href=&quot;https://www.dilovamova.com/index.php?page=4&amp;amp;dmua=10&amp;amp;tdmua=%C4%B3%E0%EB%E5%EA%F2%ED%E0-%EB%E5%EA%F1%E8%EA%E0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Ділова мова&quot;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У сучасній літературній мові діалектна лексика зустрічається дуже&#xA;  рідко. І зовсім не використовується в діловому мовленні, науковому та&#xA;  публіцистичному стилях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-26T17:09:01.900" LastActivityDate="2018-03-26T17:09:01.900" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3531" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-23T13:53:07.520" Score="2" ViewCount="77" Body="&lt;p&gt;Російський-український народний сучасний словник 2009—&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B6%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Соковыжималка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — &lt;em&gt;соковидавлювач, соковичавлювач, соковичавниця, сокодавилка.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 має визначення &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sokovyzhymalka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Соковижималка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;и, жін.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Пристрій для вичавлювання соку з фруктів, ягід і овочів.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У жодному з цих джерел слова &lt;em&gt;сокодавильниця&lt;/em&gt; не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Чи правильно писати „Готуйте в сокодавильниці“?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/TDLH6.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/TDLH6.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті є запитання &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/2565/&quot;&gt;Переклад слова “Соковыжималка” українською, або його альтернатива&lt;/a&gt;, але там слово &lt;em&gt;сокодавильниця&lt;/em&gt; не згадується.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-16T16:48:45.500" LastActivityDate="2018-04-16T16:48:45.500" Title="Чи правильно писати &quot;Готуйте в сокодавильниці&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3532" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-23T14:29:20.823" Score="-2" ViewCount="409" Body="&lt;p&gt;Російською перекладають &quot;интернет-обозреватель&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як це українською зробити? Цікавить використання саме слова з українським походженням. Не англіцизма.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="948" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-02T13:03:05.793" LastActivityDate="2018-04-02T13:03:05.793" Title="Як перекласти &quot;web browser&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ClosedDate="2018-03-23T16:53:54.143" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3533" PostTypeId="2" ParentId="3532" CreationDate="2018-03-23T14:37:28.907" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=web%20browser&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У Англійсько-українському словнику&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;web browser&lt;/strong&gt; = веб-браузер {?}, веб-переглядач {?}, веб-навігатор {?}&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=197844&amp;amp;page=264&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ online (1-8 томи)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВЕБ-БРА́УЗЕР&lt;/strong&gt;, а, ч., інформ. Те саме, що бра́узер. &lt;em&gt;Веб-браузери є програмними засобами для роботи з гіпертекстовими документами, за&#xA;  допомогою яких можна завантажувати файли з мережі&lt;/em&gt; (з наук.-попул.&#xA;  літ.); &lt;em&gt;У деякі веб-браузери вже вбудовано поштові програми та&#xA;  редактори гіпертекстів&lt;/em&gt; (з Інтернету). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-23T14:42:49.213" LastActivityDate="2018-03-23T14:42:49.213" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3534" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3535" CreationDate="2018-03-23T14:43:47.390" Score="-2" ViewCount="4886" Body="&lt;p&gt;Помітила, що є два варіанти вживання. Тож як правильно, &quot;мій адрес&quot; чи &quot;моя адреса&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1507" LastActivityDate="2018-03-23T15:28:58.610" Title="Правильно говорити &quot;адреса&quot; чи &quot;адрес&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3535" PostTypeId="2" ParentId="3534" CreationDate="2018-03-23T14:49:46.050" Score="2" Body="&lt;p&gt;Сайт &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/adresa-j-adres&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/POcUm.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/POcUm.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У СУМ online (1-8 томи)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=519&amp;amp;page=22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;АДРЕ́СА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1&lt;/strong&gt;. Позначення місця проживання чи перебування кого-небудь або місцезнаходження чого-небудь; &lt;strong&gt;2&lt;/strong&gt;. інформ.&#xA;  Унікальний ідентифікатор або номер, що присвоюється комп'ютерному&#xA;  пристрою чи об’єкту комп'ютерної мережі для операцій із ними.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=518&amp;amp;page=22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;А́ДРЕС&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Письмове вітання з нагоди відзначення ювілею чи іншої видатної події.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Правильно &quot;моя адреса&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-23T15:28:58.610" LastActivityDate="2018-03-23T15:28:58.610" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3536" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3537" CreationDate="2018-03-23T17:42:39.140" Score="2" ViewCount="1550" Body="&lt;p&gt;Часто люди вживають вираз &quot;...вирізали &lt;em&gt;апендицит&lt;/em&gt;&quot;. Перевіривши в словнику виявила, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/apendycyt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;апендицитом&lt;/a&gt; називається саме захворювання, а орган, що вирізають під час операції, називають &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/apendyks&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;апендиксом&lt;/a&gt;. Чи це специфіка медичних термінів? Як все-таки правильно сказати &quot;вирізали &lt;em&gt;апендицит&lt;/em&gt;&quot; чи &quot;вирізали &lt;em&gt;апендикс&lt;/em&gt;&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-23T18:02:43.233" Title="Вирізають апендикс чи апендицит?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3537" PostTypeId="2" ParentId="3536" CreationDate="2018-03-23T18:02:43.233" Score="2" Body="&lt;p&gt;Щодо підтвердження Ваших думок про сплутування термінів, натрапила також на статтю у &lt;a href=&quot;http://vashaibolit.com.ua/299-apendiks-apendicit.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Віснику здоров’я&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як не дивно, але в розумінні багатьох людей терміни «апендикс» і «апендицит» є абсолютно рівними за своїм значенням. У народі часто можна почути ріжучі слух будь-якого лікаря або біолога вислови про те, як болить апендицит або про те, що хтось переніс апендикс.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слід чітко розмежовувати ці терміни. &lt;strong&gt;Апендикс - це назва органу&lt;/strong&gt;. А термін &lt;strong&gt;«апендицит»&lt;/strong&gt; використовують для позначення &lt;strong&gt;патологічного стану&lt;/strong&gt;, при якому спостерігається запалення червоподібного відростка. В результаті в порожнині органу відзначається посилений розвиток мікроорганізмів, що, в свою чергу, обумовлює запалення слизової оболонки червоподібного відростка, порушується пересування крові по судинах в цій ділянці тіла і призводить до відмирання клітин та тканин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знайшла також і ще одне джерело: &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/11.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроки української мови&lt;/a&gt;, де йдеться про ці терміни і їх розмежування:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Апендикс і апендицит&lt;/strong&gt;. Перше слово означає “червоподібний відросток сліпої кишки людини та деяких хребетних тварин,” друге — “запалення апендикса”. Тому не слід казати і писати: вирізали апендицит, хворіє апендицитом. Адже насправді вирізують (видаляють) апендикс, а хворіють на апендицит.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дозволю і собі висловити власні міркування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не можна ж виразати хворобу, тому вирізають орган - апендикс. Ймовірно, людям озвучили, що діагноз &amp;quot;апендицит&amp;quot; і вилікуватись потрібнно шляхом хірургічного втручання, тобто вирізання. Можливо, звідти пішло і саме сплутування понять.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-23T18:02:43.233" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3538" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3539" CreationDate="2018-03-23T18:40:58.773" Score="4" ViewCount="2446" Body="&lt;p&gt;&quot;Ти признайся мені...&quot;, - так звучать слова відомої пісні Назарія Яремчука. Чи правильно вживати  це слово у всіх випадках, окрім значення &quot;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%d0%be%d1%81%d0%b2%d1%96%d0%b4%d1%87%d1%83%d0%b2%d0%b0%d1%82%d0%b8%d1%81%d1%8f-%d0%be%d1%81%d0%b2%d1%96%d0%b4%d1%87%d0%b8%d1%82%d0%b8%d1%81%d1%8f/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Освідчуватися, освідчитися і признаватися, признатися, зізнаватися, зізнатися в коханні&quot;&lt;/a&gt;. Оскільки, у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryznavatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічному тлумачному  словнику(1970—1980)&lt;/a&gt; знаходимо, що  вживання  словосполучення &quot;признаватися в коханні&quot; є правильним (на даний час ця інформація неактуальна), то  чи можна вживати це слово у всіх інших випадках? Чи замінювати його на &quot;зізнаватися&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-03-23T18:58:45.907" Title="Як правильно вживати &quot;признався&quot; чи &quot;зізнався&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3539" PostTypeId="2" ParentId="3538" CreationDate="2018-03-23T18:58:45.907" Score="4" Body="&lt;p&gt;Щодо того, що правильно використовувати конструкцію &amp;quot;признаватися в коханні&amp;quot;, то на сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BE%D1%81%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%87%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F-%D0%BE%D1%81%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оnlinecorrector&lt;/a&gt; пише так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Замініть нехарактерний для української мови вислів &lt;em&gt;признаватися&lt;/em&gt;, признатися, зізнаватися, зізнатися &lt;em&gt;в коханні&lt;/em&gt; на стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;освідчуватися, освідчитися&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У сучасному &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=36247&amp;amp;page=1144&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-8&lt;/a&gt; наведено таке визначення щодо поняття &amp;quot;зізнаватися&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗІЗНАВА́ТИСЯ&lt;/strong&gt;, наю́ся, нає́шся, недок., ЗІЗНА́ТИСЯ, а́юся, а́єшся, док. 1. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Говорити відверто&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; про свій стан, свої вчинки і т. ін.; признаватися в чому-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Марія зізналася, що тоді, коли Іванові оголосили сувору догану, вона хотіла була прийти до нього, але не зважилась (М. Руденко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо заміни понять &amp;quot;зізнавати&amp;quot;, &amp;quot;признаватися&amp;quot; одне одним, аби уникнути помилки, не варто, адже ці слова є синонімами (окрім значення &amp;quot;освідчуватись&amp;quot;). На підтвердження подаю інформацію з &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/p/priznavatisja/38-1-0-13201&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційного сайту Української мови&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Синоніми до слова &lt;strong&gt;ПРИЗНАВАТИСЯ&lt;/strong&gt;: (в чому) &lt;strong&gt;зізнаватися&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;казати правду про, визнавати що&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; (до чого) не цуратися; (у коханні) освідчуватися; (до кого) обзиватися, не цуратися; (до слів) не зрікатися чого, визнавати що; (з ч. не) не впізнавати, не хотіти знати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо слова &amp;quot;зізнаватися&amp;quot;, &amp;quot;признаватися&amp;quot; будуть у значенні &amp;quot;говорити правду, говорити відверто, вазнавати щось&amp;quot;, то вони виступатимуть синонімами. Таким чином замінювати &amp;quot;признаватися&amp;quot; на &amp;quot;зізнаватися&amp;quot; нема потреби.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-23T18:58:45.907" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3540" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-23T19:01:48.967" Score="8" ViewCount="1507" Body="&lt;p&gt;Знайшла цікаву інформацію у &lt;a href=&quot;https://vlyt.livejournal.com/65936.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Блозі відомого журналіста&lt;/a&gt;, що російське &quot;&lt;em&gt;Ёшкин кот&lt;/em&gt;&quot; (ключова фраза у фільмі &quot;Любовь и голуби&quot;) українською буде &quot;&lt;em&gt;Йосип на кобилі&lt;/em&gt;&quot;. Чи справді так звучить український відповідник цього словосполучення? У &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;російсько-українських словниках&lt;/a&gt; не знайшла відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-20T00:01:16.167" LastActivityDate="2018-11-03T12:39:25.510" Title="&quot;Йошкін кот&quot; - це &quot;Йосип на кобилі&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3541" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3543" CreationDate="2018-03-23T19:35:14.743" Score="6" ViewCount="6958" Body="&lt;p&gt;Побачила на різних сайтах такі формулювання: &quot;Картини &lt;strong&gt;хворіб&lt;/strong&gt; і лікування&quot; (&lt;a href=&quot;https://www.klinik-pirawarth.at/uk/kartini-hvorib-i-likuvannya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Клініка Піраварт&lt;/a&gt;), &quot;5 &lt;strong&gt;хворіб&lt;/strong&gt;, в боротьбі з якими корисно пити каву&quot; (&lt;a href=&quot;https://ukranews.com/ua/news/475291-5-khvorib-v-borotbi-z-yakymy-korysno-pyty-kavu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українські новини&lt;/a&gt;) та &quot;Перелік інфекційних &lt;strong&gt;хвороб&lt;/strong&gt; людини&quot; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%96%D0%BA_%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%B5%D0%BA%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1_%D0%BB%D1%8E%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;), &quot;Симптоми &lt;strong&gt;хвороб&lt;/strong&gt; - зовнішні ознаки захворювань від А до Я&quot; (&lt;a href=&quot;http://www.eurolab.ua/symptomsua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Eurolab&lt;/a&gt;).&#xA;Теоретично мало б бути чергування &lt;em&gt;хвороба - хворіб&lt;/em&gt; за аналогією &lt;em&gt;дорога - доріг&lt;/em&gt; і ця форма мала б бути правильною.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, то яка із форм є правильною: хвороб чи хворіб? Що зумовило широке використання помилки?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T21:05:12.770" LastActivityDate="2019-06-21T19:39:09.003" Title="Хвороб чи хворіб?" Tags="|відмінювання|родовий-відмінок|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3542" PostTypeId="2" ParentId="3460" CreationDate="2018-03-23T19:53:46.367" Score="1" Body="&lt;p&gt;Для української літератури характерне узгодження слів «бути», «стати» тощо з іменниками/прикметниками (які розглядають як частину складеного іменного присудка або як додаток) і в називному, і в орудному відмінках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Обоє вони були сироти, побралися й жили собі двійко (Марко Вовчок);&lt;br&gt;&#xA;  Будь мені лицар да вірнесенький («Українські пісні» М. Максимовича);&lt;br&gt;&#xA;  Не писав до Вас, бо був слабий (М. Коцюбинський);&lt;br&gt;&#xA;  Перепелиха була вже стара людина, добра, жалісна (Панас Мирний);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вранці на палубі я був першим (М. Ірчан);&lt;br&gt;&#xA;  Один з останніх його рейсів був винятковим (О. Гончар);&lt;br&gt;&#xA;  Отаким точнісінько Іван був… (М. Стельмах);&lt;br&gt;&#xA;  То був волом, а то хочеш зостатися конем (М. Номис).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Історично в давньоруській мові в таких випадках уживався називний відмінок («ти єси князь» — принаймні так &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9D%D0%B0%D0%B7%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA&amp;amp;oldid=20657215#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наразі стверджує Вікіпедія&lt;/a&gt;). Нині є схильність до вжитку орудного (так стверджує Антоненко-Давидович (&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/nazyvnyj-vidminok-u-skladenomu-prysudku&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53405/33112.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=4002&amp;amp;page=3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Antonenko-Davydovych/Yak_my_hovorymo/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;4&lt;/a&gt;); Вікіпедія за наведеним раніше посиланням стверджує, що завжди вживається орудний, але це очевидно є перебільшенням).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Борис Антоненко-Давидович у статті «Називний відмінок у складеному присудку» з «Як ми говоримо» (див. посилання вище) стверджує, що вибраний відмінок залежить від постійності ознаки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Що ж — виходить, ніби це однаково, який поставити відмінок іменника в складеному присудку — називний чи орудний? Ні, не однаково. Якщо проаналізувати всі наведені вище приклади, то неважко помітити, що називний відмінок стоїть там, де іменник і прикметник мають незмінну властивість &amp;lt;…&gt;. Зате там, де мовиться про несталу або тимчасову ознаку в іменнику й прикметнику, дають перевагу орудному відмінку &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але якихось підтверджень цьому я не знайшов, навпаки, наведені Борисом Антоненком-Давидовичем  приклади радше підштовхують мене до думки про поступовий історичний перехід від називного до орудного.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;С. О. Караман у «Сучасній українській літературній мові» (&lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/68721/dokumentoznavstvo/skladeniy_imenniy_prisudok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=6629&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;) просто каже про можливість називного і орудного відмінка, не надаючи переваги одному чи іншому (хіба що зазначає, що за умови відсутності дієслова-зв'язки орудний майже не вживається). Також указує на можливість знахідного відмінка з прийменником «за» («був я вам за тата»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-23T19:53:46.367" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3543" PostTypeId="2" ParentId="3541" CreationDate="2018-03-23T19:56:02.383" Score="7" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словниках онлайн&lt;/a&gt; (Орфографічний словник) знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВІДМІНОК  ОДНИНА  МНОЖИНА&lt;br&gt;&#xA;  Називний - хвороба,   хвороби.&lt;br&gt;&#xA;  Родовий - хвороби,    хвороб.&lt;br&gt;&#xA;  Давальний - хворобі,  хворобам.&lt;br&gt;&#xA;  Знахідний - хворобу,  хвороби.&lt;br&gt;&#xA;  Орудний - хворобою, хворобами.&lt;br&gt;&#xA;  Місцевий - хворобі,   на/у хворобах.&lt;br&gt;&#xA;  Кличний - хворобо,    хвороби.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, правильно: Р. В. мнж. слова &quot;хвороба&quot; - хвороб.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також знаходимо у &lt;a href=&quot;http://www.chasipodii.net/article/5974/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Культура \ Мова \ Проблеми мови&lt;/a&gt; таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;2.??? хвороб чи хворіб&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В сполученнях -оро-, -оло-, -ере-, -еле- (т.зв. &quot;повноголосся&quot;: голос,&#xA;  мороз, шелест, очерет) о, е переходять в і:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) у родовому відмінку множини іменників жіночого роду (здебільшого з&#xA;  рухомим наголосом) і в похідних від них іменниках на -к(а) зі&#xA;  значенням зменшеності: борода- борід- борідка, голова- голів- голівка&#xA;  (і головка- з іншим значенням), сторона- сторін- сторінка. 2) у&#xA;  родовому відмінку множини іменників здебільшого середнього роду й&#xA;  відповідних зменшених іменниках: болото- боліт- болітце, ворота-&#xA;  воріт- ворітця, долото- доліт- долітце, але: дерево- дерев- деревце,&#xA;  джерело- джерел- джерельце;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Винятки: a. поріг, моріг, оборіг, сморід;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чергування о, е з і не відбувається:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;О, е в закритому складі не переходять в І 1) у повноголосних формах&#xA;  -оро-, -оло- ере-, -еле зі сталим наголосом іменників переважно жіночого роду, від яких немає зменшених форм з і: колоди -колод&#xA;  (колодка), долоні - долонь (долонька); сороки - сорок, огорожі -&#xA;  огорож, нагорода - нагород&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іменник &quot;хвороба&quot; -ж.р.,сталий наголос,&quot;О, е в закритому складі не переходять в І 1) у повноголосних формах -оро-, -оло- ере-, -еле зі сталим наголосом іменників переважно жіночого роду, від яких немає зменшених форм &quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А помилково вживають, тому що, відміняють за аналогією до &quot;боліт, воріт&quot; і інших, не враховуючи інших мовних нюансів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-23T20:14:23.433" LastActivityDate="2018-03-23T20:14:23.433" CommentCount="6" CommunityOwnedDate="2018-03-23T19:56:02.383" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3544" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3548" CreationDate="2018-03-23T20:49:14.320" Score="2" ViewCount="683" Body="&lt;p&gt;Вираз &lt;em&gt;&amp;quot;заощаджувати на чомусь&amp;quot;&lt;/em&gt; зустрічала багато разів, але є сумніви щодо того, чи правильно вживати його в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачення із СУМ слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaoshhadzhuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;заощаджувати&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&#xA;В словнику не зустрічається варіант вживання &amp;quot;заощаджувати на чомусь&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи доречно вживати цей вираз?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-24T12:04:52.097" Title="Вираз &quot;заощаджувати на чомусь&quot;" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3545" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3546" CreationDate="2018-03-23T21:02:01.860" Score="5" ViewCount="2410" Body="&lt;p&gt;У Києві є кафе, що називається &amp;quot;&lt;strong&gt;Картата Потата&lt;/strong&gt;&amp;quot;. Цікавить що означає цей вираз? У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kartatyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; знайшла лише те, що означає &amp;quot;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;картатий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Із чотирикутними візерунками, малюнками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ходкевич витяг &lt;em&gt;картату&lt;/em&gt; червону хустку і витер спітнілу голову (Зінаїда Тулуб, Людолови, II, 1957, 133).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-23T21:11:17.197" Title="&quot;Картата потата&quot;: що означає вираз?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3546" PostTypeId="2" ParentId="3545" CreationDate="2018-03-23T21:04:03.133" Score="5" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kartatyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Академічному  тлумачному словнику (1970—1980)&lt;/a&gt;  знаходимо: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КАРТА́ТИЙ, а, е. Із чотирикутними візерунками, малюнками (про тканину,&#xA;  одяг і т. ін.). На Марині плахта — аж очі на себе бере: картата,&#xA;  червчата, шовком заткана (Панас Мирний, IV, 1955, 225); На другому&#xA;  тракторі сидить юнак. На ньому картата сорочка й капелюх (Юрій&#xA;  Яновський, II, 1954, 233); Ходкевич витяг картату червону хустку і&#xA;  витер спітнілу голову (Зінаїда Тулуб, Людолови, II, 1957, 133).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Потата, очевидно, з англ. «potato»- картопля &lt;a href=&quot;http://translate.meta.ua/ua/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%87/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0/%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;META Перекладач з Англійської на Українську&lt;/a&gt;.  Це слово у словосполученні «Картата Потата» - це матеріальне (лексичне) запозичення - запозичення, за якого з іноземної в рідну мову входить лексична одиниця повністю (значення й експонент). &lt;a href=&quot;http://westudents.com.ua/glavy/9817-zapozichennya.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вступ до мовознавства - Кочерган М.П. - Запозичення&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, це «картопля з чотирикутними візерунками». Думаю, автори цього проекту не дуже «заморочувалися» і не намагалися вкласти у назву надто глибокий зміст. Це назва кулінарного шоу, то, очевидно, має зв’язок з  картоплею, приготованою таким способом: &lt;a href=&quot;http://vidpoviday.com/chipsi-shkoda-abo-korist&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Чіпси шкода або користь&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-03-23T21:04:03.133" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3547" PostTypeId="2" ParentId="3545" CreationDate="2018-03-23T21:11:17.197" Score="4" Body="&lt;p&gt;Ось як &lt;a href=&quot;http://inter.ua/ru/news/2006/08/28/1491&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пояснює назву&lt;/a&gt; проекту &quot;Картата Потата&quot; його автор: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;Картата потата&quot; - це картата картопля, в перекладі з західно-українського діалекту.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastActivityDate="2018-03-23T21:11:17.197" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3548" PostTypeId="2" ParentId="3544" CreationDate="2018-03-23T21:14:41.760" Score="4" Body="&lt;p&gt;Порівняймо словникові статті дієслів &quot;заощаджувати&quot; й &quot;економити&quot; - перше дієслово перехідне, друге - перехідне і неперхідне, залежно від синтаксичного значення в реченні. Нижче додамо коментар про зміну дієслівної категорії.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗАОЩА́ДЖУВАТИ, ую, уєш, недок., ЗАОЩА́ДИТИ, джу, диш, док., перех.&#xA;  Зберігати невитраченим, складати, нагромаджувати внаслідок доцільного,&#xA;  дбайливого використання; //  Давати&#xA;  можливість зберігати що-небудь, зменшувати витрати чогось;  //  Не робити чого-небудь зайвого.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaoshhadzhuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЕКОНОМИТИ, млю, миш; мн. економлять; недок.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перех. Бережливо, ощадливо витрачати що-небудь; // &#xA;  Давати можливість менше витрачати, зберігати що-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;неперех., на чому. Мати вигоду від ощадливого використання чого-небудь. Економити на всьому;  //  без додатка. Максимально&#xA;  скорочувати витрати.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ekonomyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер звернімося до поняття категорії перехідності/неперехідності в дієсловах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Перехідність/неперехідність - загальнодієслівна категорія, що виражає&#xA;  відношення дії до об'єкта.&#xA;  Перехідні дієслова називають дію, яка поширюється на об'єкт -&#xA;  конкретний предмет, особу чи іншу якусь істоту: спекти коровай,&#xA;  навчати дітей. Неперехідні дієслова&#xA;  називають дію, що не переходить на предмет: зеленіє ліс, птах летить.&#xA;  Чіткої межі між перехідними і неперехідними дієсловами&#xA;  немає. Деякі перехідні можуть вживатися в значенні неперехідних:&#xA;  читати книгу, писати речення (перехідні) - читати вголос, писати&#xA;  повільно (неперехідні)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1212012440560/dokumentoznavstvo/kategoriya_perehidnostineperehidnosti&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сучасна українська літературна мова&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &quot;заощаджувати на чомусь&quot; - вживання перехідного дієслова з прийменником в якості неперехідного. Допустима форма, унормований мовний процес.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-03-24T12:04:52.097" LastActivityDate="2018-03-24T12:04:52.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3549" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3550" CreationDate="2018-03-23T21:27:19.383" Score="3" ViewCount="12635" Body="&lt;p&gt;Знайшла значення у словнику слова &quot;поверховий&quot;, воно має два варіанти: 1-той, що має поверхи; 2-неглибокий;&#xA;А значення &quot;поверхневе&quot; - той що перебуває, здійснююється біля поверхні...&#xA;Зустрічала обидва варіанти, тоді як правильно вживати у контексті слова &quot;уявлення&quot; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1496" LastActivityDate="2018-03-23T21:34:11.077" Title="&quot;поверхове уявлення&quot; чи &quot;поверхневе уявлення&quot;?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3550" PostTypeId="2" ParentId="3549" CreationDate="2018-03-23T21:34:11.077" Score="1" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poverkhovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; знаджу таке пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПОВЕРХОВИЙ 2, а, е. 1,. рідко. Те саме, що поверхневий. Вся ділянка під будівництво спланована з урахуванням відводу поверхових вод (Архітектура і будівництво, 4, 1955, 23).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПОВЕРХНЕ́ВИЙ, а, е. Який розміщується, перебуває, відбувається і т. ін. на поверхні чи недалеко від поверхні чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У сільській місцевості для забезпечення водою потрібно використовувати підземні джерела, де води вищої якості порівняно з поверхневими (Хлібороб України, 8, 1969, 27).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто саме у цьому значенні поняття будуть тотожними.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте щодо самого контекту, що Ви подаєте, то на сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/poverhoviy-i-poverhneviy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; пишуть, що правильно &amp;quot;поверхове уявлення&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спілкування у соцмережах дає поверхові уявлення про людину. А поверхневими бувають джерела.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-23T21:34:11.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3551" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-23T21:35:26.110" Score="1" ViewCount="333" Body="&lt;p&gt;Чому не можна сказати &quot;педагог математики&quot;? Шукала на просторах інтернету, але не знайшла відповідного правила. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1507" LastActivityDate="2018-03-23T21:53:13.330" Title="Чому &quot;педагог математики&quot; не правильно?" Tags="|терміни|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3552" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-23T21:40:17.947" Score="12" ViewCount="5613" Body="&lt;p&gt;Чи існує різниця у вживанні слів &lt;strong&gt;супровід&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;супроводження&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику СУМ таке тлумачення: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/suprovid&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Супровід&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;супроводження&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; знайшла два значення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1) &lt;em&gt;СУПРОВО́ДЖЕННЯ, я, сер.&#xA;1. Дія за значенням супроводити.&#xA;2. Те саме, що супровід 5. З того часу, як почалися бої в Будапешті, гармати супроводження йшли поряд штурмових груп (Олесь Гончар, III, 1959, 262).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;2) &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.marazm.org.ua/document/termin/index.php?file=%D1%F3%EF%F0%EE%E2%EE%E4%E6%E5%ED%ED%FF.txt&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Супроводження&lt;/a&gt; - заходи забезпечення збереження і захисту від розкрадань матеріальних цінностей, а також заходи безпеки пасажирів і таких цінностей в контрольованих зонах авіапідприємств.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-01T16:55:59.267" LastActivityDate="2018-11-27T23:02:00.457" Title="Різниця між словами &quot;супровід&quot; та супроводження&quot;" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3553" PostTypeId="2" ParentId="3551" CreationDate="2018-03-23T21:53:13.330" Score="2" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/209.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови&lt;/a&gt; міститься така відповідь на Ваше запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Учитель — педагог&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи можна вчителя математики назвати педагогом математики?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Педагог — це фахівець, що викладає якийсь предмет, проводить виховну роботу в навчальному закладі. Тому, коли йдеться про рід занять, іменники педагог і вчитель виступають як синоніми. Але якщо вислови вчитель математики, вчитель фізики, вчитель історії, вчитель української мови, вчитель географії та інші нормативні, то &lt;em&gt;&lt;strong&gt;словосполучення педагог математики, педагог історії, педагог географії і под.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;неприродні й неприйнятні&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-23T21:53:13.330" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3555" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3607" CreationDate="2018-03-23T22:15:29.990" Score="6" ViewCount="141" Body="&lt;p&gt;Якщо за аналогією до окуліст, дезинфекціоніст, лінгвіст та ін., тобто слова, що мають суфікс &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;-іст&lt;/a&gt;, який означає (у пункті № 56. є відсилання до -ист):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;44&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;-ист, -иста, -іст на означення носія &lt;strong&gt;професії, вмілости, або приналежности людини до чогось&lt;/strong&gt; (тут спалися два наростки український -ист і чужомовний -іст: бандурист (старіша форма бандуриста), цимбалист (-иста, -истий), басиста і деякі інші, але тепер здебільшого цей наросток вживається як чужомовний, отже то як -ист, то як -іст: юрист, артист..., спеціяліст..., навіть україніст, боротьбіст...&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За цією аналогією мало би бути &quot;майнінгіст&quot;. Однак усюди натрапляю на слово &quot;майнер&quot;. Наприклад, у статті &lt;a href=&quot;https://ua.112.ua/ekonomika/mainer-iak-profesiia-abo-iak-zarobyty-hidni-hroshi-v-kryzu-307700.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Майнер як професія, або як заробити гідні гроші в кризу&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;То як тоді правильно: майнер чи майнінгіст?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, йдеться про людину-майнера, яка займається майнінгом, а не про власне програму.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-27T04:33:19.287" Title="Як правильно: майнер чи майнінгіст?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3556" PostTypeId="2" ParentId="3523" CreationDate="2018-03-24T08:00:43.193" Score="3" Body="&lt;p&gt;У діловому мовлені пошанну множину &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Ви&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; бажано узгоджувати з прикметником у множині.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ви зорієнтовані в цьому питанні.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У невимушеному спілкуванні – в однині.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Світлано, ви неперевершена!&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більш детально можна ознайомитися у &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=Q7KI_6x_w8g&amp;amp;index=40&amp;amp;list=PLpjP6nb03Z4k5Wdj8qOj3s_o49a0f9qxX&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Експрес-урок української&quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; з Олександром Авраменко. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-24T08:00:43.193" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3557" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3566" CreationDate="2018-03-24T09:32:25.467" Score="2" ViewCount="170" Body="&lt;p&gt;Недавно у статті натрапила на одне цікаве слово — &lt;em&gt;полуботки.&lt;/em&gt; Воно асоціюється в мене з Павлом Полуботком — відомим українським гетьманом. І &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%83%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; дає визначення &lt;em&gt;полуботків&lt;/em&gt;, як український козацько-старшинський рід. Але у статті це слово означало один з видів взуття. У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polubotky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; знайша визначення — чоботи з короткими халявами. І натрапила на ще одне схоже слово — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polubotynky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;полуботинки&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Але яке з цих слів є тотожне російському &quot;полусапожки&quot;? Чи можливе є ще якийсь, більш поширений синонім до цих слів? І чи не є слово &lt;em&gt;полуботинки&lt;/em&gt; русизмом?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-24T09:36:27.053" LastActivityDate="2018-03-25T07:18:01.723" Title="Полуботки чи полуботинки?" Tags="|вибір-слова|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3558" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3613" CreationDate="2018-03-24T10:11:10.060" Score="2" ViewCount="963" Body="&lt;p&gt;Перекладачі все частіше і частіше стикаються з англійськими словами, які інколи неможливо пояснити, використавши лише одне українське слово.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;geek&quot; у Сучасному англо-українському словнику (автори: В. Мюллер, М. Зубков, В. Федієнко) має таке визначення як &quot;дивак&quot; чи навіть &quot;дурень&quot;, однак зараз в англомовних країнах, зокрема в Америці, воно вживається в значенні &quot;а knowledgeable and obsessive enthusiast&quot;, тобто це людина, яка чимось дуже цікавиться, наприклад комп'ютерними іграми, фільмами, тощо (визначення взяті з &lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оксфордського словника&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи є в українській мові якийсь наш відповідник (адже ви розумієте, що слова &quot;дурень&quot; чи &quot;дивак&quot; не підійдуть для створення адекватного перекладу, а варіанти з онлайн перекладачів (прекладач &quot;Мета&quot;, ГуглПерекладач, тощо) - &quot;комп'ютерщик&quot; чи &quot;виродок&quot; не завжди підходить за змістом)? Чи все ж таки краще зробити транслітерацію і перекласти його як &quot;гік&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-05T12:06:52.740" LastActivityDate="2018-04-05T12:06:52.740" Title="&quot;Geek&quot; - ґік чи дивак?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3559" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3563" CreationDate="2018-03-24T11:12:03.157" Score="4" ViewCount="6973" Body="&lt;p&gt;&quot;&lt;em&gt;Розтікатися мислями по древу&lt;/em&gt; —  даний фразеологізм викликав у мене багато запитань. У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53408/361102.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фразеологічному словнику&lt;/a&gt; є пояснення цього вислову, але наскільки я зрозуміла він має дещо негативне значення  — довго, інколи беззмістовно розмірковувати над чимось. Та переглянувши приклади, де зустрічається даний вираз, побачила уривок із &quot;Слово про Ігорів похід&quot;:&lt;br&gt;&#xA;  «…Боян був віщим, а якщо хотів пісню творити, то розтікався мислію по древу, сірим вовком по землі, сизим орлом під хмарами».&lt;br&gt;&#xA;Вище зазначене тлумачення фразеологізму в даному випадку, мені здається, не дуже вдале. Чи може тут він означає щось інше? Можливо цей фразеологізм має позитивне значення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-24T13:15:00.903" LastActivityDate="2018-03-24T13:30:40.420" Title="Що означає &quot;розтікатись мислями по древу&quot;?" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3560" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3570" CreationDate="2018-03-24T11:35:10.417" Score="14" ViewCount="20683" Body="&lt;p&gt;Мабуть багато людей чули веселу пісню &quot;Ой, Марічко, чичері&quot;. Зацікавилась значенням слова &quot;&lt;em&gt;чичері&lt;/em&gt;&quot;. На жаль, в українських словниках не знайшла нічого подібного. В російському словнику &lt;em&gt;чичер&lt;/em&gt; — це пронизливий, холодний осінній вітер з дощем. Дане пояснення в контексті пісні зовсім недоречне. Чи можливо це слово вжито просто для зв'язки слів? Чи має воно якесь значення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2023-05-29T19:05:59.660" Title="Що таке &quot;чичері&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3561" PostTypeId="2" ParentId="3559" CreationDate="2018-03-24T12:05:37.203" Score="3" Body="&lt;p&gt;О. Авраменко у &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=JVqy3SBwFvc&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сніданку з 1+1&lt;/a&gt; каже про фразеологізм &quot;розтікатися мислю по древу&quot; так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Розповідати про щось надто багато; бути багатослівним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також він говорить і про його походження саме на прикладі &quot;Слово о полку Ігоревім&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мисль = білка. Таким чином, О. Авраменко вважає, що &quot;Боян так майстерно вмів співати, як білка бігає по дереву (ніхто краще неї цього не вміє робити), як вовк бігає по землі, як орел літає під хмарами. Ось звідки мисливець і мисливство. Тобто буквально це людина, яка полює на білку, з якої у давнину шили дорогі шуби. Тому мисливствознавство - це білкознавство&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-24T12:05:37.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3563" PostTypeId="2" ParentId="3559" CreationDate="2018-03-24T13:30:40.420" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/3561&quot;&gt;зазначеному в іншій відповіді&lt;/a&gt; відео Авраменко &lt;strong&gt;частково помиляється&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вираз «розтікатися мислями/мислю/мислію по д(е)реву» справді походить із «Слова о полку Ігоревім» (див., наприклад, с. 1 у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/slovo67/sl32.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;катерининської копії&lt;/a&gt; кінця XVIII ст. або с. 3 у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/slovo67/sl30.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;виданні 1800 року&lt;/a&gt;). І в сучасній мові він справді набув значення «бути занадто багатослівним» (що найімовірніше не відповідає його початковому значенню, де це було позитивною оцінкою Бояна).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але немає інформації про те, щоб у «давнину мислю називали білку», як це стверджує Авраменко. Натомість:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Початковою інтерпретацією наприкінці XVIII – на початку XIX століть була буквальна — що мисль у даному випадку означає саме мисль/думку. Наприклад, див. російський переклад на с. 3 у виданні 1800 року. Така інтерпретація потрапила й у багато українських перекладів, зокрема: Михайла Максимовича («&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/slovo67/sl04.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зараз думкою по древу // Починає він літать&lt;/a&gt;»), Юрія Федьковича («&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/slovo67/sl07.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;буяв лісами, як дума&lt;/a&gt;»), Івана Франка («&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/slovo67/sl09.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;думков // Розпускався по деревах&lt;/a&gt;»), Панаса Мирного («&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/slovo67/sl11.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розпускаєш свої думки по древу літати&lt;/a&gt;»), Костянтина Зіньківського («&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/slovo67/sl15.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розкидував думки по древу&lt;/a&gt;»), Василя Щурата («&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/slovo67/sl16.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;по дереву гадки-мислі&lt;/a&gt;») тощо.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Деяким перекладачам таке сусідство думки з вовком і орлом не подобалося і вони заміняли слово «мисль» на довільну тварину: солов'я, рись тощо.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У 1854 году Миколай Корелкін припустив, що «мыслію» у фразі «растѣкашеся мыслію по древу» є опискою, а натомість в оригіналі мало бути «мысію» (тобто «миссю» — від «мись»). При цьому він зазначав, що в Опочецькому повіті Псковської губернії Російської імперії на той момент часу досі миссю називали білку (вивірку). Більшість дослідників із ним погодилася; така інтерпретація потрапила наприклад, і в український переклад Володимира Кендзерського («&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/slovo67/sl10.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;То векшею розганявся до древу&lt;/a&gt;»).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто: &lt;strong&gt;не «мисль» позначає (чи позначало колись) білку, а «мись» позначає білку&lt;/strong&gt; (а під час переписування переписувач зробив одрук чи навмисну спробу виправлення).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пов'язування ж мисливства з білками (або в інтерпретації Авраменка з цього відео, або у варіанти «мисливство ← мис(о)ловство ← ловля мисей (білок)», що теж популярна в інтернеті) є радше народною етимологією. Згідно до «Етимологічного словника української мови» в 7 томах слово «мисливство» в українській мові має польське походження (це слово є спільним для українців, поляків і чехів, але не інших слов'ян). Поляки ж однозначно пов'язують «myśliwy» зі словом «мисль» (див., наприклад, статтю &lt;a href=&quot;//pl.wikisource.org/wiki/S%C5%82ownik_etymologiczny_j%C4%99zyka_polskiego/my%C5%9Bl&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«myśl»&lt;/a&gt; у      етимологічному словнику Александера Брюкнера). Ані поляки, ані чехи, здається, не називають білок мисями.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-24T13:30:40.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3564" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3580" CreationDate="2018-03-24T15:25:52.723" Score="0" ViewCount="269" Body="&lt;p&gt;Як назвати мешканців села Старі Петликівці та схожих сіл із назвою, що складається більше ніж з одного слова?&#xA;В Інтернеті мені не вдалося знайди відповідей, лише, що мешканців Кривого Рогу так і називають &quot;мешканці Кривого Рогу&quot;, а Івано-Франківська - &quot;іванофранківчани&quot;. Отож, з жителями Старих Петликівців така ж ситуація, чи їх можна назвати інакше?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-03-25T10:55:31.850" Title="Як називати мешканців Старих Петликовець?" Tags="|розмовна-українська|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3565" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3567" CreationDate="2018-03-24T16:21:40.430" Score="3" ViewCount="4217" Body="&lt;p&gt;Який наголос правильний цІнник чи ціннИк, адже у &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D1%86%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловнику&lt;/a&gt; наголос на перший склад, а от у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cinnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічному тлумачному словнику української мови&lt;/a&gt; на другий. То ж який з варіантів правильний, чи можливі обидва?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-03-25T08:57:22.960" Title="цІнник чи ціннИк?" Tags="|наголос|розмовна-українська|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3566" PostTypeId="2" ParentId="3557" CreationDate="2018-03-24T16:33:17.117" Score="3" Body="&lt;p&gt;Оскільки мода посприяла тому, що ми маємо всі можливі варіанти зовнішнього виду взуття, то словникові статті накшталт наведених із СУМ можуть дати лише усталене лексичне значення слів чоботи, ботинки, полуботинки, полуботки, черевики та інше. Точно упевнитися в їхньому зовнішньому  вигляді важко.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;полусапожки&lt;/strong&gt;&quot; рос. за словником &lt;a href=&quot;http://ozhegov.info/slovar/?ex=Y&amp;amp;q=%D0%9F%D0%9E%D0%9B%D0%A3%D0%A1%D0%90%D0%9F%D0%9E%D0%96%D0%9A%D0%98&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ожегова&lt;/a&gt; є &quot;сапогами с короткими&#xA;  голенищами&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;отже&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;полуботки&lt;/strong&gt;&quot; - &quot;чоботи з короткими халявами&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;це точне попадання в ціль.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі. Маємо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;Черевики&lt;/strong&gt;&quot; в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cherevyky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; як &quot;Вид невисокого взуття переважно на шнурках&#xA;  або ґудзиках&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому маємо право казати &quot;черевики&quot; замість &quot;полуботки&quot;.&#xA;Але маємо в тому ж &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/botynky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; статтю про &quot;&lt;strong&gt;Ботинки&lt;/strong&gt;&quot; із приміткою &quot;розмовне, рідко&quot; і вказівкою &quot;те саме, що черевики&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Застарілим визнано слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/boty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;боти&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot; в значенні знову ж таки &quot;чобіт із короткими халявами&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ще цікавинки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pivchobitky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;півчобітки&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot; - жіночі чоботи з короткими халявами, полуботки.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;Полуботинки&lt;/strong&gt;&quot; укр. в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polubotynky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; дається як &quot;Закриті туфлі на шнурках або&#xA;  пряжках&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Заразом скажу, що &quot;получобіт&quot; в СУМ нема, хоча цілком логічно було їх там шукати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо не зважати на зауваження про шнурки і ґудзики, то маємо більш-менш чітке уявлення про взуття, середнє між туфлями і чоботами, в якого короткі халяви, на позначення якого є слова: полуботки, боти, полуботинки, черевики, півчобітки. Вживайте на свій смак.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо русизма... Тут слушно нагадати, що &lt;strong&gt;полу-&lt;/strong&gt; є цілком українською морфемою, про що можна прочитати, в багатьох джерелах, в тому числі в статті проф. О.Г. Муромцевої:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Колишня форма родового відмінка давньоруського &lt;strong&gt;полъ&lt;/strong&gt; в українській мові&#xA;  остаточно формалізувалась і перетворилась у префікс...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine16-10.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;О. Г. МУРОМЦЕВА&#xA;СКЛАДНІ СЛОВА ЧИ ПРЕФІКСАЛЬНІ УТВОРЕННЯ?&#xA;(ПРО УТВОРЕННЯ З ПІВ-, НАПІВ-, ПОЛУ- В СУЧАСНІЙ УКРАЇНСЬКІЙ МОВІ)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому полуботок і полуботинок хай не видаються дивними. Нормальні українські слова. Не калька.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-03-25T07:18:01.723" LastActivityDate="2018-03-25T07:18:01.723" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3567" PostTypeId="2" ParentId="3565" CreationDate="2018-03-24T16:47:06.953" Score="0" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/nagolos/nagolos-u-slovi-czinnuk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; подають так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЦіннИк.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://ukr-lifehacks.ed-era.com/1lec/nagolos.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; сайті у рубриці &quot;Наголос&quot; теж подають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ціннИк&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=379433&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічний словник&lt;/a&gt; подає аналогічну інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЦіннИк, іменник чоловічого роду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також і СУМ, наведений Вами, містить таку ж інформацію.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, наголос тільки ціннИк.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-03-25T08:57:22.960" LastActivityDate="2018-03-25T08:57:22.960" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3568" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3569" CreationDate="2018-03-24T17:51:41.953" Score="0" ViewCount="4878" Body="&lt;p&gt;Вчора зустріла таке слово, як &quot;багатир&quot;. Це правильно? Чи краще писати &quot;богатир&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1507" LastActivityDate="2018-03-24T18:00:20.563" Title="&quot;Богатир&quot; чи &quot;багатир&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3569" PostTypeId="2" ParentId="3568" CreationDate="2018-03-24T18:00:20.563" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ці слова мають різне визначення та різне вживання.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/baghatyr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БАГАТИР&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Те саме, що багач. &lt;em&gt;Он двір стоїть багатиря гладкого,&#xA;  Неначе городок&lt;/em&gt; (Леонід Глібов, Вибр., 1957, 173); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/boghatyr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БОГАТИР&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 1. Оспіваний у народній творчості герой, хоробрий воїн —&#xA;  людина-велетень з надзвичайною силою і відвагою. &lt;em&gt;Нерідко образ Леніна&#xA;  набирає поетичних рис легендарного богатиря і героя&lt;/em&gt; (Вісник АН УРСР,&#xA;  11, 1957, 52); 2. перен. Про дужу, кремезну, працьовиту, відважну&#xA;  людину. &lt;em&gt;За столом чотири сини.. Всі змужнілі, на порі, Як один —&#xA;  богатирі!&lt;/em&gt; (Микола Шпак, Вибр., 1952, 75);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/bogatur-i-bagatur&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Y05H9.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Y05H9.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-24T18:00:20.563" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3570" PostTypeId="2" ParentId="3560" CreationDate="2018-03-24T19:38:12.737" Score="8" Body="&lt;p&gt;Мені, &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/3560#comment6220_3560&quot;&gt;як і Оксанці Струс&lt;/a&gt;, це здається радше просто вигуком.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Серед слів у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Етимологічному словнику української мови»&lt;/a&gt;, що могли сприяти саме такій формі вигуку (але не задають на 100 % значення вигуку, бо це перш за все вигук, навіть якщо він звуконаслідує якісь інші слова):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;чечува́тися, чочува́тися — гратися в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chit&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;чіт на лишку&lt;/a&gt;;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;чече́кати, чиче́ка́ти — сюрчати, щебетати, цвірінькати;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;чі́ча — квітка або цяця (в дитячій мові).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-24T19:38:12.737" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3571" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3572" CreationDate="2018-03-24T19:39:41.487" Score="2" ViewCount="1157" Body="&lt;p&gt;Знайшла різне формулювання. Наприклад, на сайті &lt;a href=&quot;http://meetgray.com/ukr/pochemu-koty-murchat.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Gazeta.ua&lt;/a&gt; є стаття &quot;Чому коти &lt;strong&gt;мурчать&lt;/strong&gt;?&quot;. Там же натрапила і на таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Якщо спостерігати за кішкою на протязі довгого часу, ви можете помітити, що кішки &lt;strong&gt;муркотять&lt;/strong&gt; не тільки тоді, коли їм добре, але і при стресі, або від болю.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На іншому сайті &lt;a href=&quot;http://a-yak.com/chomu-kishki-murkochut/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;A-YAK.COM&lt;/a&gt; подається стаття, в якій використовується третя форма слова: &quot;Чому кішки &lt;strong&gt;муркочуть&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То яка ж форма правильна?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-25T04:46:02.817" Title="Коти мурчать, муркочуть чи муркотять?" Tags="|різниця-між-словами|морфологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3572" PostTypeId="2" ParentId="3571" CreationDate="2018-03-24T19:41:46.390" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/murkotaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 829.&quot;&gt;Академічний тлумачний словник (1970—1980)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;МУРКОТАТИ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;очу&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;очеш&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;МУРКОТІТИ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;очу&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;отиш&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;недок&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;неперех&lt;/em&gt;. Безперестанно видавати звуки «мур-мур» (про котів та інших котячих). &lt;em&gt;[Варка:] Як почне було Зінько читать, то я слухаю-слухаю, а далі й задрімаю, і почне мені вчуватись, що нібито котик муркоче під самісіньким вухом&lt;/em&gt; (Марко Кропивницький, II, 1958, 226); &lt;em&gt;На лаві солодко муркотів кіт&lt;/em&gt; (Василь Кучер, Трудна любов, 1960, 437);  * Образно. &lt;em&gt;Заспокоєне після цілоденної колотнечі місто стиха муркоче, мов левиця коло своїх малят у барлозі&lt;/em&gt; (Петро Колесник, Терен.., 1959, 246).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;перех&lt;/em&gt;. і без додатка, &lt;em&gt;перен&lt;/em&gt;., &lt;em&gt;розм&lt;/em&gt;. Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/murmotaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 829.&quot;&gt;мурмотати 1&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;— Ну, що, сину? — спитав батько. Густав не відповідав, муркотячи під носом цифри, котрі то додавав, то відтягав&lt;/em&gt; (Іван Франко, III, 1950, 76); &lt;em&gt;Господи! краще з тобою В темних сидіти шинках, Ніж муркотіти без тебе Всі молитви в вівтарях&lt;/em&gt; (Агатангел Кримський, Вибр., 1965, 229); &lt;em&gt;Старий іде, посмоктуючи цигарку, муркочучи дідівську пісню&lt;/em&gt; (Юрій Яновський, IV, 1959, 259).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;МУРЧА́ТИ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;чу&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;чиш&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;недок&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;неперех&lt;/em&gt;. Те саме, що &lt;strong&gt;муркотати 1&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Слухаю я — і борсук у норі мурчить&lt;/em&gt; (Словник Грінченка); &lt;em&gt;Мурчав ситий кіт, жмурив проти сонця зелені очі&lt;/em&gt; (Анатолій Шиян, Переможці, 1950, 39).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;перех&lt;/em&gt;. і без додатка, &lt;em&gt;перен&lt;/em&gt;., &lt;em&gt;розм&lt;/em&gt;. Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/murmotaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 829.&quot;&gt;мурмотати 1&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;У вікно загляне [Мафтей], чомусь у печі довбає довго і все мурчить щось про себе&lt;/em&gt; (Гнат Хоткевич, II, 1966, 93); &lt;em&gt;— Говори, Тучинський, не мурчи. Нічого поглядати на мене&lt;/em&gt; (Олесь Досвітній, Вибр., 1959, 189); &lt;em&gt;— Іди, іди, поки не дав, — сказав той, скручуючи цигарку.. — Не мурчіть, я маю діло&lt;/em&gt; (Іван Микитенко, II, 1957, 253).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/morfologija_i_pravopis/viznachennja_dievidmini_dieslova/6-1-0-126&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Офіційний сайт української мови&quot;&gt;Визначення дієвідміни&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Муркотати&lt;/strong&gt; 3 ос. мнж. &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BC%D1%83%D1%80%D0%BA%D0%BE%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;УЛІФ&quot;&gt;мурко́чуть&lt;/a&gt;, бо основа інфінітива &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Муркотіти&lt;/strong&gt; 3 ос. мнж. &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BC%D1%83%D1%80%D0%BA%D0%BE%D1%82%D1%96%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;УЛІФ&quot;&gt;муркотя́ть&lt;/a&gt;, бо основа інфінітива &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Мурчати&lt;/strong&gt; 3 ос. мнж. &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BC%D1%83%D1%80%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;УЛІФ&quot;&gt;мурча́ть&lt;/a&gt;, бо основа інфінітива &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже,  ці 3 слова можна вживати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-25T04:46:02.817" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3573" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3574" CreationDate="2018-03-24T20:06:26.207" Score="3" ViewCount="1490" Body="&lt;p&gt;Неодноразово чула слово &quot;хідник (у значенні &quot;ткана доріжка&quot;). Це  діалектизм? Знайшла його у &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Словнику української мови&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ХІДНИ́К, а́, ч., розм.&#xA;  1. Те саме, що хід 4. — Під цією церквою викопано глибокий льох, і від нього ведуть чотири хідники до кожної башти (Стар., Облога.., 1961, 67); І ще скажу: таки ж довгенько він Копав хідник, дорогу до рятунку (Рильський, Марина, 1944, 43); Вони [шкідники] підгризають коріння молодих дерев, об’їдають листя й кору, прокладають під корою хідники (Рад. Укр., 21.IX 1946, 3); // гірн. Горизонтальна або похила виробка для переміщення шахтарів. Зараз же біля сторчової шахти пробивано новий хідник (Гр., І, 1963, 367).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те саме, що хід 5. Йдуть усі троє: він, Шарлота й Мундзьо. Вже на хіднику, що провадить на веранду (Март., Тв., 1954, 300); — Геть,— заявив я категорично, вказуючи рукою на хідник.— Геть, і забудь сюди дорогу (Чаб., Катюша, 1960, 139).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Піднята вище проїжджої частини пішохідна стежка з асфальту, цегли, дощок і т. ін. по боках вулиці чи площі; тротуар. Серед вулиці стояла калюжа, а там, де мали б бути хідники, росло будяччя (Крим., Вибр., 1965, 352); Незабаром ми йшли вже тільки вдвох по стемнілій вулиці, по м’яких дерев’яних хідниках попід стінами білих будинків (Перв., Материн.. хліб, 1960, 26); Він схилив голову; попід ногами — вичовганий цегляний хідник, порепана міська земля (Жур., Нам тоді.., 1968, 88); // рідко. Стежка в саду, парку; алея. На другий день пігнали [погнали] нас, може, двадцять парубків, у панський сад,— бач, захотів пан в саду кручених хідників (Фр., XIII, 1954, 109).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Вузький, довгий килим або товста тканина такої ж форми, що її стелять на підлогу; постілка, доріжка. Зробив [Бронко] кілька гімнастичних вправ на «турніку», на якому мама тріпала хідники (Вільде, III, 1968, 120); Червоні хідники й перські килими прикривали підлогу, викладену з різнокольорових камінних плит (Панч, III, 1956, 54); М’яким хідником наблизилась [Ганна] до стола, якийсь час постояла біля нього (Д. Бедзик, Серце.., 1961, 93).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред.І. К. Білодіда. — К.: Наукова думка, 1970—1980. — Т. 11. — С. 72.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Хідник, ка, м. Дорожка, тропинка. Вх. Уг. 273.&#xA;  Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 4. — С. 400.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І теж слово у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53413/1068027.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Лексиконі львівському&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;хідник&#xA;  хідни́к 1. тротуар (ст): Хлопець не йшов на Ринок, він тільки здалеку бачив, як збирається товпа на хідниках, як гудять вівати, як зриваються з голов капелюхи (Лисяк)2. килимова або ткана доріжка (ср, ст): Найбільше не люблю у прибиранні – тріпати хідники (Авторка); На сходах постелено червоні хідники. По цих сходах сюди й туди ходили професори (Шухевич)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-03-25T17:45:03.757" Title="&quot;Хідник&quot; -це діалектизм?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3574" PostTypeId="2" ParentId="3573" CreationDate="2018-03-24T20:10:17.783" Score="4" Body="&lt;p&gt;У згаданому Вами &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khidnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови 1970-1980 рр.&lt;/a&gt; бачимо, що є мітка “розм”:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ХІДНИ́К&lt;/strong&gt;, а, чол., розм. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, лексема використовується лише у розмовному стилі, у науковому його НЕ вживають.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian_lemko.academic.ru/14427/%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику Лемківскої Говірки. Пиртей П.С. . 2001.&lt;/a&gt; подають таку статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Хідник&lt;/strong&gt;, -ника, ч. Пр. Тротуар.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо і Словник Лемківської Говірки, і Лексикон Львівський подають, що це слово належить до говірки, а також і СУМ-11 подає мітку &quot;розм&quot;, робимо висновок, що слово &quot;хідник&quot; - це діалектизм і може використовуватись у розмовному стилі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-25T17:45:03.757" LastActivityDate="2018-03-25T17:45:03.757" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3575" PostTypeId="2" ParentId="3230" CreationDate="2018-03-25T08:06:03.963" Score="9" Body="&lt;p&gt;В відео уроках української мови телепрограми &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=pC3Ro4gib24&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сніданок 1+1&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Олександр Авраменко радить вживати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;рухомий рядок&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/14.php&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З погляду лексичних і словотвірних норм дієприкметник біжучий&#xA;  сприймається як застарілий. Сучасна літературна мова послуговується,&#xA;  зокрема і в термінологічному слововжитку, прикметниками рухомий,&#xA;  рухливий, наприклад: &quot;Якщо в лавах мало кремнезему, то вони дуже&#xA;  рідкі, рухливі, текучі&quot; (з журналу); &quot;У давнину люди виявили на небі&#xA;  сім рухомих небесних тіл, бачили семибарвну райдугу&quot; (з журналу).&lt;br&gt;&#xA;  Отже, на електронних рекламах бачимо й читаємо &lt;strong&gt;&lt;em&gt;рухомий рядок.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-25T08:06:03.963" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3576" PostTypeId="2" ParentId="3234" CreationDate="2018-03-25T08:32:25.773" Score="1" Body="&lt;p&gt;Олександр Пономарів &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/poshyreni-pomylky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Культура слова: мовностилістичні поради&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; радить викоримтовувати просто слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;постійна&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З ним погоджуються більшість мовознавців, зокрема Олена Курило, Борис Антоненко-Давидович, Юрій Шевельов, Святослав Караванський, радили й радять &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/dieprukmetnuku-iz-zakinchennyamu-achuj,-yachuj,-uchuj,-yuchuj-vzhuvatu-chu-ni&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;усувати з тексту зайве за змістом активного дієприслівника&lt;/a&gt;: &lt;strong&gt;постійна&lt;/strong&gt; виставка (а не &lt;strong&gt;&quot;постійно діюча&quot;&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-25T08:32:25.773" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3577" PostTypeId="2" ParentId="3208" CreationDate="2018-03-25T09:08:07.117" Score="0" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://ukr-article.com/index.php?newsid=32811&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Статті українською мовою&quot;&lt;/a&gt; написані декілька варіантів походження вислову &lt;strong&gt;&quot;байдики бити&quot;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Найпоширеніша версія походження виразу&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але найчастіше можна зустріти інше пояснення значення даного поєднання&#xA;  слів. Більшість вчених схиляються до думки, що оборот &quot;бити байдики&quot;&#xA;  раніше означав виготовлення заготовки для дерев'яних ложок і іншого&#xA;  посуду. Дерево було основним матеріалом для домашнього начиння, тому і&#xA;  процес биття байдиків був дуже поширений. Це неважка заняття, яке не&#xA;  потребує особливих знань і умінь. З такою справою легко справлявся&#xA;  навіть десятирічна дитина. Часто над такими труднощами посміювалися,&#xA;  тому в сучасну мову вираз перейшло в такому значенні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як зазначено в коментарі - ця стаття виявилася перекладом російської статті &quot;Что значит &quot;бить баклуши&quot;? Значение и происхождение выражения &quot;бить баклуши&quot;, але на мою думку має право на існування в даній відповіді. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є схожа версія походження даного фразеологізму на цьому &lt;a href=&quot;http://pan-ta-pani.com/20907-pohodzhennya-viraziv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бити байдики  Що таке &quot;байдики&quot;, хто і коли їх &quot;б'є&quot;? З давніх пір&#xA;  кустарі робили ложки, чашки і інший посуд з дерева. Щоб вирізати&#xA;  ложку, треба було відколоти від колоди цурку - байдики. Заготовляти&#xA;  байдики доручалося підмайстрам: це було легке, дріб'язкова справа, що&#xA;  не вимагає особливого уміння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Бити байдики&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://dovidka.biz.ua/biti-baydiki-znachennya-frazeologizmu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синоніми&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;посиденьки справляти, байдикувати; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;гав (ґави) ловити; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;горобцям дулі давати; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;лежати лежнем;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;і за холодну воду не браться; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;горобців лічити;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у стелю плювати;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;лежні справляти.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-11-10T13:42:04.227" LastActivityDate="2018-11-10T13:42:04.227" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3578" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3579" CreationDate="2018-03-25T09:34:10.053" Score="1" ViewCount="1800" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Підбори&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;каблуки&lt;/em&gt;. СУМ подає ці два слова, як синоніми. Хоча, якщо почитати саме визначення, то &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidbor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;підбори&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — це набійки на підошві взуття, що не є зовсім тотожним до слова &lt;em&gt;каблук&lt;/em&gt;. Також зіткнулась із це одним терміном — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/korok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;корок&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, який СУМ також подає, як синонім до каблука. Але ж корок — це матеріал з якого може бути зроблена підошва взуття. І далеко не кожен каблук є корком за структурою. Чи доцільно до кожного виду каблука вживати слово &lt;em&gt;&quot;корок&quot;&lt;/em&gt;? І чи тотожні слова &lt;em&gt;корки, каблуки&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;підбори&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-25T09:52:55.990" Title="Корки, каблуки чи підбори?" Tags="|вибір-слова|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3579" PostTypeId="2" ParentId="3578" CreationDate="2018-03-25T09:52:55.990" Score="2" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/k/kilka/33-1-0-7602&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt; теж знайшла інформацію, що це синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Синоніми до слова КАБЛУК : підбір, обцас, (високий) шпилька. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &quot;каблук&quot; = &quot;підбір&quot;. Про &quot;корок&quot; статті нема.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BA%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка&lt;/a&gt; містить таку статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Каблук&lt;/strong&gt;, ка, м.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) Дуга, часть окружности.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) Снарядъ для спугиванія рыбы, состоящій изъ дуги, концы которой соединены доской, оканчивающейся зубьями въ видѣ гребня; бороздя дно, эти зубцы спугиваютъ мелкую рыбу, попадающую въ поставленную раньше сѣть. Дуга наз. каблук, доска съ зубьями — гребінь. Шух. 1. 228.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3) Лука въ сѣдлѣ. См. Облук. Шух. І. 252.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто тут лексема &quot;каблук&quot; у значення &quot;підбори не подається&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість там же читає іншу статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Корок&lt;/strong&gt;, рка, м. &lt;strong&gt;Каблукъ&lt;/strong&gt;. Чуб. VII. 431. Один чобіт на підкові, а другий на корку. Н. п. Чоботи на височенних корках пошиє, щоб не швидко зносились. Г. Барв. 516. Ум. Корочок. Черевички на корочках височеньких. МВ. ІІ. 77.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, за Грінченком, &quot;корок&quot; = &quot;каблук&quot;. Статті ж про &quot;підбори&quot; нема.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж знову звернутися до сучасного &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44247&amp;amp;page=1400&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-8&lt;/a&gt; читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Корок&lt;/strong&gt; 3. заст. &lt;strong&gt;Підбор&lt;/strong&gt; (перев. обтягнутий шкірою); каблук. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сотничиха дивиться, усміхається, встає, стукає корками і теж пускається у танець (О. Стороженко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, лексема &quot;корок&quot; вважається застарілою, а &quot;підбор&quot; та &quot;каблуки&quot; - це синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-25T09:52:55.990" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3580" PostTypeId="2" ParentId="3564" CreationDate="2018-03-25T10:23:54.130" Score="1" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine35-23.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мовній консультації&lt;/a&gt; з приводу утворення назви мешканців маємо таку думку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На характер творення назв жителів впливають і інші фактори. Серед них&#xA;  — особливості сполучуваності основи і словотворчого суфікса. Їх&#xA;  поєднання відбувається за певними правилами, закономірностями, що&#xA;  діють в українській мові. &lt;strong&gt;Так, зокрема, не може поєднуватися однаковий&#xA;  кінцевий звук твірної основи і початковий звук словотворчого суфікса,&#xA;  не сполучаються звуки, що чергуються між собою, не поєднуються&#xA;  ідентичні суфікси, за допомогою яких творяться найменування жителів і&#xA;  самі географічні назви&lt;/strong&gt;, тому, наприклад, від найменувань населених&#xA;  пунктів на -ов, (-ів, -ев) назви жителів не утворюються за допомогою&#xA;  складного суфікса -івц-і, бо він містить однаковий з суфіксом основи&#xA;  елемент&#xA;  -ів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У книзі І. Фаріон «Мовна норма» маємо таке спостереження:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Другою за продуктивністю є словотвірна модель із суфіксами &lt;strong&gt;-анин,&#xA;  -янин, -чанин.&lt;/strong&gt; Їхня синонімна повноправність із -ець не викликає сумнівів, однак &lt;strong&gt;їм властиве поєднання з твірними основами на:&#xA;  -иц-я&lt;/strong&gt;: Вижниця — вижнич-ан-ин — вижнич-ан-к-а — вижнич-ан-и; Вінниця — віннич-ан-ин — віннич-ан-к-а — віннич-ан-и;&#xA;  -ець: Кременець — кременч-ан-ин — кременч-ан-к-а — кременч-ан-и; Кролевець — кролевч-ан-ин — кролевч-ан-к-а — кролевч-ан-и;&#xA;  &lt;strong&gt;-ц-і&lt;/strong&gt;: Чернівці — чернівч-ан-ин — чернівч-ан-к-а — чернівч-ан-и; Ярмолинці — ярмолинч-ан-ин — ярмолинч-ан-к-а — ярмолинч-ан-и;&#xA;  -цьк: Донецьк — донеч-чан-ин — донеч-чан-к-а — донеч-чан-и; Луцьк — луч-ан-ин — луч-ан-к-а — луч-ан-и;&#xA;  -ак: Судак — судач-ан-ин — судач-ан-к-а — судач-ан-и; Токмак — токмач-ан-ин — токмач-ан-к-а — токмач-ан-и;&#xA;  -ч: Галич — галич-ан-ин — галич-ан-ка — галич-ан-и; Дрогобич — дрогобич-чан-ин — дрогобич-чан-к-а — дрогобич-чан-и; (-к)и: Прилуки —&#xA;  прилуч-ан-ин — прилуч-ан-к-а — прилуч-ан-и; Суми — сум '-ян-ин,&#xA;  сум-ець — сум '-ян-к-а — сум '-ян-и, сум-ц-і.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, найбільш природнім виглядатиме назва старопетліківчанин, старопетликівчанка, старопетликівчани. Однак у тій же &lt;a href=&quot;https://uk-ua.facebook.com/chystamova/posts/385246674964782&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;публікації&lt;/a&gt; зазначається, що суфікси &lt;strong&gt;-анин, -янин, -чанин&lt;/strong&gt; не повинні превалювати над питомим українським -ець:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Суфікси -анин, -янин, -чанин треба залишити хіба у тих позиціях, де не можна вжити суфікса -ець: Вінниця - вінничанин - вінничанка - вінничани. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-25T10:23:54.130" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3585" PostTypeId="2" ParentId="694" CreationDate="2018-03-25T11:04:06.857" Score="5" Body="&lt;p&gt;Також для додаткової інформації можна прочитати статтю &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/37189/18-Chemerkin.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сергія Чемеркіна&lt;/a&gt;,де автор збірно подає  аргументи на користь вживання малої/великої літери у слові &quot;&lt;strong&gt;Інтернет&lt;/strong&gt;&quot;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;-Основні аргументи на користь уживання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;великої&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; літери у слові &lt;strong&gt;&quot;Інтернет&quot;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/pravopys2015.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Українському правописі&quot;&lt;/a&gt; не зазаначено як писати це слово, оскільки, при   перших його виданнях, це поняття( 1990-х рр) не було актуалізованим. Але у &quot;Правописі&quot; зазаначено,що перше слово у назвах організацій завжди писатиметься з великої літери. Лексикографічні &#xA;  праці дають таку дефініцію: «&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Інтернет&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;   — всесвітня &lt;strong&gt;а&lt;em&gt;соціація&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; комп’ютерних мереж, інтегрована мережева «павутина», &#xA;  яка складається з різних комунікаційних мереж, об’єднаних у &#xA;  єдину логічну архітектуру». Тобто &#xA;  Інтернет&#xA;   — це асоціація.&lt;br&gt;&#xA;  У словнику лексема &#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;асоціація&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;   має кілька значень, головні з &#xA;  яких: 1) ‘добровільне об’єднання осіб чи організацій для до-&#xA;  сягнення  спільної  господарської,  політичної,  культурної  чи &#xA;  якої-небудь іншої мети; товариство, спілка’; 2) ‘сполучення, &#xA;  з’єднання чого-небудь в одне ціле’. Якщо вважати, що при тлу-&#xA;  маченні значення слова &#xA;  Інтернет&#xA;   лексема &#xA;  асоціація&#xA;   ужита в &#xA;  першому значенні, то &#xA;  Інтернет&#xA;  , безперечно, є назвою органі-&#xA;  зації. Якщо ж у другому — то належність цієї структури до &#xA;  організації ще потрібно довести. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Інтернет&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;    —  це  назва  унікального  конкретного &#xA;  об’єкта поряд із назвами інших унікальних об’єктів, які теж ви-&#xA;  конують функцію об’єднування комп’ютерних мереж, напри-&#xA;  клад, &#xA;  Фідонет&#xA;  , &#xA;  Нетсукуку&#xA;   тощо. Чи є слово &#xA;  Інтернет&#xA;   власною &#xA;  назвою? Нагадаємо, &lt;em&gt;власна назва&lt;/em&gt; — це іменник, що позначає &#xA;  слово або сполучення слів, яке використовують для називання &#xA;  конкретного, цілком визначеного предмета чи явища, виділя-&#xA;  ючи цей предмет із розряду однотипних предметів чи явищ. &#xA;  Отже, слово &#xA;  &lt;strong&gt;Інтернет&lt;/strong&gt;&#xA;   — &lt;strong&gt;*іменник, воно називає конкретне яви-&#xA;  ще і вирізняється з-поміж інших однотипних явищ (мереж із &#xA;  назвами &#xA;  &lt;em&gt;Фідонет&lt;/em&gt;&#xA;  , &#xA;  &lt;em&gt;Нетсукуку&lt;/em&gt; &#xA;  та ін.), тому є власною назвою, а &#xA;  відповідно його варто писати з великої літери*&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• Основні аргументи на користь уживання &lt;strong&gt;малої&lt;/strong&gt; літери:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В  українській  мові  постійно  відбувається  трансформація &#xA;  великої літери у малу при переході власної назви до розряду &#xA;  загальних. Чи набуло слово &#xA;  &lt;strong&gt;Інтернет&lt;/strong&gt;&#xA;   рис загальної назви? Під цим терміном розуміють &#xA;  глобальну інформаційну мережу, побудовану за певною техно-&#xA;  логією, так само, як за певними технологіями побудовані радіо, &#xA;  телебачення та інші елементи інформаційного простору. Тому &#xA;  немає потреби виокремлювати у написанні з великої літери цю &#xA;  назву поряд із розрядами інших загальних назв — &#xA;  телефоном, &#xA;  радіо, телебаченням&#xA;   тощо. Але ж поряд із &#xA;  Інтернетом&#xA;   існують &#xA;  інші назви комп’ютерних мереж, наприклад, &#xA;  Фідонет&#xA;  ! Однак,  порівнюва-&#xA;  ти, наприклад, назви &#xA;  &lt;strong&gt;Інтернет&lt;/strong&gt;&#xA;   і &#xA;  &lt;em&gt;Фідонет&lt;/em&gt;&#xA;   у такому контексті не &#xA;  коректно, оскільки &#xA;  &lt;em&gt;Фідонет&lt;/em&gt;&#xA;   сьогодні — це комп’ютерна мережа, яка існує частково й завдяки мережі &#xA;  &lt;strong&gt;Інтернет&lt;/strong&gt;&#xA;  . Помітно, що &#xA;  слово &#xA;  &lt;strong&gt;Інтернет&lt;/strong&gt;&#xA;   втрачає риси власної назви, набуваючи ознак &#xA;  загальної, тобто &#xA;  &lt;strong&gt;Інтернет&lt;/strong&gt;&#xA;   — це певна комп’ютерна техноло-&#xA;  гія, тому таке слово потрібно писати з &lt;strong&gt;малої&lt;/strong&gt; літери.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• &#xA;  Основні аргументи на користь уживання &lt;strong&gt;двох літер&lt;/strong&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Коли  ми  сьогодні  пишемо  чи  читаємо &#xA;  Надішли  файл  по &#xA;  &lt;strong&gt;Інтернету&lt;/strong&gt;&#xA;  ; &#xA;  Нам у будинок провели &lt;strong&gt;Інтернет&lt;/strong&gt;&#xA;  , то, ймовірно, ма-&#xA;  ємо на увазі не «всесвітню асоціацію комп’ютерних мереж», &#xA;  як зазначено у словникові, а звичайнісіньку технологію пере-&#xA;  давання/отримання інформації. У цьому разі нібито нелогічно &#xA;  писати назву технології з великої літери, адже слова, які по-&#xA;  значають загальноприйняті технології, пишуть із малої літе-&#xA;  ри — &#xA;  телеграф, метро, електрика&#xA;  . А от у реченні &#xA;  У 1990-ті &#xA;  роки більшість комп’ютерних мереж були об’єднані в мережу &#xA;  &lt;strong&gt;Інтернет&lt;/strong&gt;&#xA;   зрозуміло, що, навпаки, йдеться не про технологію, а &#xA;  про мережу як комп’ютерну асоціацію. &lt;strong&gt;Тобто слово &#xA;  **Інтернет&lt;/strong&gt;&#xA;  має не одне значення. І відповідно до значення, вжитого у кон-&#xA;  тексті, потрібно писати велику чи малу літеру в цьому слові.**&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є багато неоднозначних поглядів, щодо вирішення цього питання, але Сергій Чемеркін зазаначає: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;...найвищій інституції з дослідження української мови знову доведеться&#xA;  вирішувати це питання, а наразі слово &#xA;  &lt;strong&gt;Інтернет&lt;/strong&gt; пишемо з &lt;strong&gt;великої&lt;/strong&gt; літери&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-03-25T15:59:29.147" LastActivityDate="2018-03-25T15:59:29.147" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3586" PostTypeId="2" ParentId="3061" CreationDate="2018-03-25T12:18:02.543" Score="4" Body="&lt;p&gt;Ви самі дали відповідь на своє запитання: &quot;Кум, кума́ — хрещений батько (мати) по відношенню до батьків хрещеника та &lt;strong&gt;хрещеної матері (батька)&lt;/strong&gt;&quot;. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; подає аналогічне визначення.&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Отже робимо висновок, що хрещений батько Вашого хрещеника Ваш &lt;em&gt;кум&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-25T12:18:02.543" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3587" PostTypeId="2" ParentId="3560" CreationDate="2018-03-25T12:27:28.043" Score="8" Body="&lt;p&gt;Є версія, що чічері якось пов'язане із закарпатським діалектним словом &quot;чіча&quot; і &#xA;&quot;чічка&quot;. &#xA;У Словнику закарпатської говірки (Словник закарпатської говірки села Сокирниця &#xA;Хустського району за ред. І Сабодаша - Ужгород, 2008. - С.416): &#xA;&quot;чіча&quot; означає &quot;що-небудь дуже гарне&quot;, &quot;чічка&quot; - &quot;квітка&quot;, або &quot;жінка, що дуже любить &#xA;чепуритися, наряжатися. часто змінювати свої наряди&quot;. Тому, Марічко, мовляв, &#xA;гарна чічко. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще у Словаччині біля Кошице є село &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/%C4%8Ci%C4%8Darovce&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Чічер (Csicser)&lt;/a&gt;, 93% населення якого &#xA;складають угорці. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В історії іншого угорського села &lt;a href=&quot;http://www.nemzetijelkepek.hu/onkormanyzat-tolcsva_en.shtml&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Толчва&lt;/a&gt; також згадується дворянська родина &#xA;Чічері (the Csicseri family), яка правила тут у 1414-1445 роки. І взагалі є угорське не мало поширене прізвище Чічері. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, мабуть, Марічко Чи(и,і)чері (як прізвисько) або Марічко з села Ч(и,і)чері. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще в угорській мові csicser, csicseriborsó означає нут (Hungarian-English Dictionary by Franz de Paula Bizonfy - Budapest, 1886. - С.65). &#xA;Ще є фонетично близьке слово &lt;a href=&quot;https://onlinefordito.micom.hu/szotar.php&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;csicsereg&lt;/a&gt; - &quot;щебетати, розмовляти&quot;, що співпадає зі значенням з попередньої відповіді пана @Sasha: чече́кати, чиче́ка́ти — сюрчати, щебетати, цвірінькати. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому семантику пісенного &quot;чичері&quot; варто шукати в Угорщині і угорській мові, бо тут збіг найбільший, хоч, можливо, і не виправданий.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-26T15:04:39.067" LastActivityDate="2018-03-26T15:04:39.067" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3588" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3589" CreationDate="2018-03-25T12:45:31.710" Score="7" ViewCount="96017" Body="&lt;p&gt;В художній літературі часто зустрічаємо вислів &lt;em&gt;&quot;...один одного&quot;&lt;/em&gt;. Наприклад: &quot;Вони люблять &lt;em&gt;один одного&lt;/em&gt;&quot; чи &quot;Вони розуміють &lt;em&gt;один одного&lt;/em&gt;&quot;. В англійській мові відповідником є &quot;&lt;em&gt;each other&lt;/em&gt;&quot;  — &quot;They love each other&quot;. Але в англійській мові не потрібно узгоджувати роди, на відміну від української. То ж як правильно казати: &quot;Вони люблять одна одного&quot;, &quot;Вони люблять одне одного&quot; чи &quot;Вони люблять один одного&quot;, якщо мова йде про жінку та чоловіка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2021-03-26T14:56:13.913" Title="Один одного, одна одного чи одне одного?" Tags="|вибір-слова|узгодження-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3589" PostTypeId="2" ParentId="3588" CreationDate="2018-03-25T13:04:00.657" Score="5" Body="&lt;p&gt;О. Авраменко у &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=f3nfSPh8zJY&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сніданку з 1+1&lt;/a&gt; проводить експрес-урок якраз на Вашу тематику. Він відповідає на питання &amp;quot;Не бачимо ОДИН одного чи ОДНЕ одного?&amp;quot; так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;займенник &amp;quot;&lt;strong&gt;один одного&lt;/strong&gt;&amp;quot; використовують тоді, коли мова іде ЛИШЕ про чоловіків:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Брати давно не бачили один одного;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;займенник &amp;quot;&lt;strong&gt;одна одну&lt;/strong&gt;&amp;quot; - ЛИШЕ для позначення осіб жіночої статі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Сестри давно не бачили одна одну;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо мова іде про осіб різної статі, то слід використовувати &lt;strong&gt;&amp;quot;одне одного&amp;quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отож, у випадку, що наводите Ви, де йдеться про кохання, мало би бути так: &amp;quot;Вони люблять одне одного&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-25T13:04:00.657" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3590" PostTypeId="2" ParentId="3072" CreationDate="2018-03-25T14:14:01.797" Score="7" Body="&lt;p&gt;В СУМ-11 присутні визначення та приклади вживання обох слів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/navchaljnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;НАВЧАЛЬНИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1&lt;/strong&gt;. Стос. до навчання, пов'язаний з ним. &lt;em&gt;У процесі навчання учні усвідомлюють не лише навчальні предмети, а й&#xA;  свою власну навчальну діяльність&lt;/em&gt; (Радянська психологічна наука..,&#xA;  1958, 382); &#xA;  &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Признач. для навчання. &lt;em&gt;У вечірній і заочній системі треба ширше застосовувати сучасні технічні засоби.. — навчальне кіно, радіо,&#xA;  телебачення, магнітофон&lt;/em&gt; (Радянська Україна, 5.VII 1961, 3); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/uchbovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;УЧБОВИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Те саме, що &lt;strong&gt;навчальний&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Київ тепер є найбільшим культурним центром республіки, в ньому працює Академія наук і Академія&#xA;  архітектури, десятки вищих учбових закладів і наукових інститутів&lt;/em&gt;&#xA;  (Петро Панч, В дорозі, 1959, 264).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; зазначено: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть скалькований прикметник &lt;strong&gt;учбовий&lt;/strong&gt; на стилістично кращий&#xA;  варіант: &lt;strong&gt;навчальний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також на сайті &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53405/26222.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt; рекомендують вживати  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;навчальний&lt;/strong&gt;: навчальний план, навчальне приміщення, навчальний заклад,&#xA;  навчальна практика тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, в наукових матеріалах краще вживати слово &lt;strong&gt;&quot;навчальний&quot;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-25T14:14:01.797" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3591" PostTypeId="2" ParentId="3077" CreationDate="2018-03-25T15:01:53.927" Score="4" Body="&lt;p&gt;В Словнику української мови: в 11 томах присутне слово &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spasybi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Спасибі&quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;1. вигук, кому, чому, без додатка і з&#xA;  сполучником що.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Уживається для вираження, висловлення вдячності за&#xA;  зроблене добро, виявлену увагу і т. ін.; дякую; дякуємо. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;2. у&#xA;  значенні присудкового слова.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Треба бути вдячним за що-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В експрес-уроці української мови телепрограми &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=P2JyjP_HBek&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сніданок 1+1&lt;/a&gt; Олександр Авраменко розповідає: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Вдячність можна висловлювати словом &lt;strong&gt;&quot;спасибі&quot;&lt;/strong&gt;, яке живе в наших&#xA;  писемних пам’ятках із XVI ст. Воно походить від сполуки слів &quot;спаси,&#xA;  боже&quot;. Більш поширеною етикетною формулою висловження вдячності є слово &lt;strong&gt;&quot;дякую&quot;&lt;/strong&gt;. Не важливо яке з цих слів виберете ви.&quot;&lt;br&gt;&#xA;  Обидва слова вживаються, як рівнозначні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE-%D0%B4%D1%8F%D0%BA%D1%83%D1%8E/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; радять:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть нехарактерний для української мови вислів &lt;strong&gt;велике дякую&lt;/strong&gt; на&#xA;  стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;красно дякую&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-25T15:01:53.927" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3592" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-25T16:43:00.973" Score="5" ViewCount="455" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Як правильно зробити переклад назви мультфільму &quot;Иван Царевич и Серый Волк&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На телеканалі &quot;Новий канал&quot; в анонсі показали відео на даний мультфільм із назвою &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Іван Княженко і Сірий Вовк&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, на цьому &lt;a href=&quot;https://tvbesedka.com.ua/channel/nkua/2018/03/31&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt; зазначена така ж назва. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як утворився саме такий переклад для мене не зрозуміло. На мою думку, більш логічним був би переклад &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Іван Царевич і Сірий Вовк&quot;.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Адже в СУМ-11 присутне визначення саме&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/carevych&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЦАРЕВИЧ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; а, чоловічий рід. Син царя (у 1 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;також є &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/knjazenko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КНЯЗЕНКО&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Молодий син князя (у 1, 2 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Визначення слово &lt;strong&gt;&quot;княженко&quot;&lt;/strong&gt; не знайшла, можливо воно утворилося від &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/knjazhyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;княжити&quot;&lt;/a&gt; (правити князівством)?!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна вважати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Іван Княженко і Сірий Вовк&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  нормативним перекладом? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T21:31:32.360" LastActivityDate="2018-03-26T21:31:32.360" Title="Як правильно зробити переклад &quot;Иван Царевич и Серый Волк&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3593" PostTypeId="2" ParentId="3592" CreationDate="2018-03-25T17:47:48.983" Score="4" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Етимологічному словнику&quot;т.2&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;князь, княгиня,княгівна, [князівна], княгиня, княжа,[княжевич] Ж княженецтво,&quot;гідність князя&quot;, &lt;strong&gt;[**княженко&lt;/strong&gt;]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/knjazhych&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник (1970—1980)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КНЯ́ЖИЧ,&lt;/strong&gt; а, чол., іст. Те саме, що &lt;strong&gt;князенко&lt;/strong&gt;. Боярин Мирослав узяв на руки княжича Данила і, держачи поперед себе, гукнув: — Ось князь наш! (Антон Хижняк, Д. Галицький, 1958, 26); Сам король частує знатних гостей — королевичів та княжичів (Анатолій Шиян, Іван — мужицький син, 1959, 20).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А, оскільки, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/knjazenko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник (1970—1980)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КНЯЗЕ́НКО, а, чол., іст. Молодий син князя, &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;то&#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/knjazhyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Княжити&lt;/a&gt; + енк (суфікс пестливості) &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/ukrajinskij_pravopis_2007/pravopis_osnovi_slova/pravopis_sufiksiv_imennikovi_sufiksi/12-1-0-311&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційний сайт української мови&lt;/a&gt; = княженко( також молодий син князя)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, такий переклад є нормативним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-03-25T17:47:48.983" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3594" PostTypeId="2" ParentId="3016" CreationDate="2018-03-25T18:08:39.123" Score="1" Body="&lt;p&gt;Відповідно з &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1005072838353/dokumentoznavstvo/vimogi_skladannya_oformlennya_tekstiv_dokumentiv#93&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вимогами до складання та оформлення текстів документів&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Документ (лат. доказ) - це засіб закріплення всілякими способами на&#xA;  спеціальному матеріалі інформації про факти, події, явища об'єктивної&#xA;  дійсності і розумової діяльності людини. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всі документи складаються &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1099021438351/dokumentoznavstvo/ukrayinska_literaturna_mova_normi#31&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українською літературною мовою&lt;/a&gt; не залежно від регіону проживання &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Українська літературна національна мова сформувалася на основі&#xA;  найбільш уніфікованого й поширеного діалекту, в основі якого лежать&#xA;  середньонаддніпрянські говірки, але увібрала в себе і найважливіші&#xA;  елементи інших діалектів України. &#xA;  Літературна мова - це нормована мова з&#xA;  погляду лексики, граматики, орфографії, орфоепії (тобто це певні&#xA;  критерії вживання слів та речень).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Існує &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1392091838354/dokumentoznavstvo/derzhavniy_standart_oformlennya_dokumentiv_upravlinnya_rekviziti_dokumentiv#62&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Державний стандарт на оформлення документів управління та реквізити документів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Постановою Держкомітету стандартів з 01.01.91 в дію введено ГОСТ&#xA;  6.38-90. Це науково обґрунтовані правила підготовки та оформлення документів. Введення таких правил створює необхідні передумови для&#xA;  детальнішої уніфікації документів, що у свою чергу сприятиме&#xA;  використанню їх в автоматизованих системах управління.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Отже, в  офіційній або службовій документації, навіть якщо вона стосується тільки внутрішнього службового користування не допустимо вживати місцеву говірку.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-25T18:08:39.123" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3595" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3596" CreationDate="2018-03-25T18:43:30.593" Score="1" ViewCount="11910" Body="&lt;p&gt;Чи є якась різниця між цими словами? Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Катерина зробила цей вінок &lt;strong&gt;задля&lt;/strong&gt; Марійки.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Катерина зробила цей вінок &lt;strong&gt;для&lt;/strong&gt; Марійки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке значення взагалі має частинка &lt;em&gt;за&lt;/em&gt; у слові &lt;em&gt;задля&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1516" LastActivityDate="2018-03-25T20:14:37.800" Title="Різниця між словами &quot;для&quot; та &quot;задля&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3596" PostTypeId="2" ParentId="3595" CreationDate="2018-03-25T18:53:04.373" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dlja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник (1970—1980)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ДЛЯ, прийм., з род. в.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Указує на особу, предмет і т. ін., заради яких що-небудь здійснюється, відбувається, яким що-небудь призначається. — Слухай, козаче, пісню русалки, — То ж я для тебе співаю! (Леся Українка, I, 1951, 329);&#xA;  //  Указує на призначення предмета. Любов несе в руках невелике пуделко і стирочку, Орест — гіпсову головку і дошку для малювання (Леся Українка, II, 1951, 35); &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Указує, з якою метою здійснюється, відбувається що-небудь. Раз у бабусі Шелестихи Я на тім тижні гостював І любим діткам для потіхи Химерну вигадку дістав (Леонід Глібов, Вибр., 1957, 281);).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Указує на особу, предмет, яких стосується названа обставина, якість і т. ін. Сиділи, руки поскладавши, Для них все празники були (Іван Котляревський, I, 1952, 149).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;рідко. Указує на причину якоїсь дії. Для першої стрічі з панною Устею він їй дарує оці квіти (Михайло Коцюбинський, II, 1955&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там само:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗАДЛЯ, прийм., з род. в., розм. Сполучення з прийм. задля виражають:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Об'єктні відношення&#xA;  1. Уживається при означенні особи, предмета, на користь яких щось здійснюється, відбувається. Настала весна. Старий розпочав нову хату будувати задля Якова, а про Йосипа — ні слова (Панас Мирний, IV, 1955, 42);&#xA;  //  Уживається при означенні особи, предмета, в інтересах яких, заради яких щось здійснюється. — Задля неї, задля власного щастя лишився я, наважився перемогти себе... (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 421);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Уживається при означенні особи, предмета, по відношенню до яких має силу, значення названа обставина, якість, стан і т. ін. Не співай повесні, Соловейко, мені.. Про щасливії дні, Що, мов наче вві сні, Задля мене минулися нині (Іван Манжура, Тв., 1955, 45);&#xA;  Відношення мети&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Уживається при визначенні мети дії. [Трохим (до косарів):] Ану, задля початку утніть пісні, розбудіть лугове птаство, щоб ховалось від гострих кос! (Марко Кропивницький, V, 1959, 130); &#xA;  //  Уживається при вказуванні на предмет, признач. для чого-небудь. Столи задля карт;&#xA;  //  Уживається у складі сполучника мети. Широкоплечі стави та озера порозлягалися в затишних балках, по низах, мов задля того, щоб ясне сонце й синє небо повсякчас любувалися та видивлялися у їх чистих, прозорих водах (Панас Мирний, IV, 1955, 219).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Причинові відношення&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;рідко. Уживається при визначенні причини якої-небудь дії або якихось вчинків. Маленька лампа на стіні задля браку чистого повітря майже погасала (Лесь Мартович, Тв., 1954, 315); .&#xA;  Задля того — тому, з цієї причини. — Це, мабуть, ти задля того до мене такий добрий, щоб я одписав тобі, а не Уласові, хату та ґрунт (Нечуй-Левицький, III, 1956, 289).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, знайшла  інформацію у &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/pryjmennyky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як ми говоримо&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прийменники для й задля часто виступають як синоніми: «Для тебе сина породила» (Т. Шевченко); «Задля нього зробила» (Г. Квітка-Основ’яненко); &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, вживаючи &quot;для&quot; і &quot;задля&quot; треба враховувти контекст.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-03-25T20:14:37.800" LastActivityDate="2018-03-25T20:14:37.800" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3597" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3601" CreationDate="2018-03-25T19:38:10.470" Score="1" ViewCount="11393" Body="&lt;p&gt;Читаючи сайт &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53394/33370.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;, я наткнувся на інформацію, що слова &lt;em&gt;&quot;вибирати&quot;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&quot;обирати&quot;&lt;/em&gt; вживаються у різних значеннях: перше - коли ми говоримо про вибір якогось предмету, напрямку тощо, а друге стосується виборів депутатів, почесних членів тощо. Однак, перевіривши ці слова в Академічному тлумачному словнику української мови, я з'ясував, що як одне так і інше дієслово може мати обидва ці значення, отож виходить, що ці два дієслова таки абсолютні синоніми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-25T20:02:51.977" LastActivityDate="2018-03-25T21:30:59.460" Title="Вибирати та обирати - абсолютні синоніми чи ні?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3598" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3599" CreationDate="2018-03-25T20:56:05.033" Score="0" ViewCount="488" Body="&lt;p&gt;У словнику Грiнченка зустрічається такий вираз: “Це така абищиця, що не варт і казати…”.Що означає слово &quot;Абищиця&quot;? я так розумiю, що це,мабуть, пуста обiцянка. Можливо, помиляюсь. Пiдскажiть, будь ласка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1517" LastActivityDate="2018-03-29T21:28:14.097" Title="Що означає &quot;Абищиця&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3599" PostTypeId="2" ParentId="3598" CreationDate="2018-03-25T21:13:55.117" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=28&amp;amp;page=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику Української Мови Online &lt;/a&gt; надано таке тлумачення слова &lt;em&gt;абищиця&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;АБИ́ЩИЦЯ&lt;/strong&gt;, і, ж., розм. Річ або справа, що не має ніякої цінності чи значення; дрібниця, дурниця.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/html/announcement.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt; наводить такий переклад і синонімічний ряд:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;• &lt;strong&gt;плёвое дело&lt;/strong&gt; (разг.) – дурниця, &lt;em&gt;абищиця&lt;/em&gt;, пусте, пустячина, казна-що.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ко́е-что́&lt;/strong&gt; – де́що (де́чого, де́чому и т. д.), де́не́що (р. де́нечого),&#xA;  аби́-що (р. аби́-чого), де́щиця, &lt;em&gt;аби́щиця&lt;/em&gt; (-ці), що(сь).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мелочь&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;6) (пустяк) дрібни́ця, дрібни́чка, дрі́б’язок, &lt;em&gt;аби́щиця&lt;/em&gt;, марни́ця,&#xA;  (жалкий) нікче́мниця, мізе́рія, (малость) ма́лість (-лости).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T04:15:52.360" LastActivityDate="2018-03-26T04:15:52.360" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3601" PostTypeId="2" ParentId="3597" CreationDate="2018-03-25T21:30:59.460" Score="2" Body="&lt;p&gt;В монографії Б.Антоненка-Давидовича є стаття щодо паронімів &lt;em&gt;обирати-вибирати&lt;/em&gt;. Наведу цитату:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...слово &lt;em&gt;вибирати&lt;/em&gt; стоїть там, де мовиться про напрям, матеріал, якусь річ тощо; воно може бути й синонімом дієслів витягати, діставати («От баба вибирає пиріжки та на стіл кладе, щоб прохололи». — О. Іваненко), відокремлювати («Кукіль з пшениці вибирати». — М. Номис), виймати («Бодай дідько очі вибрав!» — М. Номис). Там, де йдеться про вибори депутатів, почесних членів чи на якусь громадську посаду, як це бачимо в перших прикладах, слід послуговуватись дієсловом &lt;em&gt;обирати&lt;/em&gt; (обібрати). Цим словом користуємося ще, коли мовиться про наречену, дружину («Та ви, певно, когось уже обрали собі, — так ви й кажіть». — Марко Вовчок), покликання, фах («Сам, добровільно, без чужого примусу, обібрав собі спеціальність». — А. Кримський) або влюблене місце («Сестри обрали затишне місце, вкрите густою травою і квітами». — Л. Смілянський). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Короткий підсумок: дієслово обирати стосується важливих справ, коли від рішення буде залежати майбутнє. Вибирати можна щось із ряду подібних, коли мова йде про повсякденні справи.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаві уточнення щодо вибору слова в технічних текстах є &lt;a href=&quot;https://ua-etymology.livejournal.com/241864.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У технічному перекладі логічно казати &quot;виберіть потрібні файли&quot;,&#xA;  &quot;виберіть кодування цієї сторінки&quot;, &quot;виберіть адресата(ів)&quot;. До речі,&#xA;  майже завжди коли мова йде про вибір кількох елементів - слово&#xA;  &quot;оберіть&quot; стає недоречно пафосним.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А коли обираємо щось одне й хоч трохи надовго - воно влучає саме в&#xA;  ціль. &quot;Оберіть теку встановлення&quot;, &quot;Оберіть типове кодування&quot;,&#xA;  &quot;Оберіть безпеку та зручність нашого продукту!&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-25T21:30:59.460" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3602" PostTypeId="2" ParentId="3592" CreationDate="2018-03-25T21:56:38.297" Score="1" Body="&lt;p&gt;Перекладачі відповідально підійшли до справи, хоча результат, м'яко кажучи, кумедний. В добу Київської Русі не могло бути жодних царів, а всі, хто був, носив українські прізвища. Навіть у російських казках. Тільки цим можна пояснити перетворення сина царя на княжича. Щодо ж суфікса -енко, маємо &lt;a href=&quot;https://uamodna.com/articles/chomu-bagato-ukrayinsjkyh-prizvysch-zakinchuyutjsya-na-enko/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;таку інформацію&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дослідник Степан Бевзенко, який вивчав реєстр Київського полку&#xA;  середини XVII століття, зазначає, що прізвища, які закінчуються на&#xA;  &quot;енко&quot; становили приблизно 60% від усього списку фамільних імен полку.&#xA;  Суфікс &quot;енко&quot; – зменшувальний і підкреслює зв’язок з батьком, що&#xA;  буквально означало &quot;маленький&quot;, &quot;молода людина&quot;, &quot;син&quot;. Наприклад,&#xA;  Петренко – син Петра або Ющенко – син Юська.   Пізніше древній суфікс&#xA;  втратив своє пряме значення і почав використовуватися як фамільний&#xA;  компонент. Зокрема він став доповненням не тільки для патронімів, але&#xA;  й для прізвиськ і професій – Зубченко, Мельниченко.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібне обговорення також є &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/343/%D0%A9%D0%BE-%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B0%D1%94-%D1%81%D1%83%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81-%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE-%D0%B2-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D1%85-%D0%BF%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%89%D0%B0%D1%85-%D1%96-%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BA%D0%B8-%D0%B2%D1%96%D0%BD-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D1%88%D0%BE%D0%B2&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-25T21:56:38.297" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3603" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3605" CreationDate="2018-03-25T21:59:44.050" Score="1" ViewCount="452" Body="&lt;p&gt;Михайло Коцюбинський писав: “Сонце грає промінням, весняний легіт жене по небесній блакиті як пух легенькі білі хмаринки…”. Яке значення має слово &quot;легiт&quot;? схоже на легкий шепiт, але я не впевнена. Пiдскажiть, будь ласка.&#xA;Дякую за увагу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1517" LastActivityDate="2018-03-26T06:38:44.783" Title="Яке значення має слово &quot;легiт&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3604" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3608" CreationDate="2018-03-25T23:45:28.077" Score="1" ViewCount="18223" Body="&lt;p&gt;Чому слово сторіччя вживається рідше, ніж століття? Адже це проміжок часу в сто років, тому було б логічніше називати його саме сторіччям.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1517" LastActivityDate="2018-03-26T08:32:05.650" Title="Століття чи сторіччя?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3605" PostTypeId="2" ParentId="3603" CreationDate="2018-03-26T06:38:13.917" Score="3" Body="&lt;p&gt;Згідно із Словником української мови online (1-8 томи) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47035&amp;amp;page=1485&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЛЕГІТ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; готу, чоловічий рід, поет. &lt;em&gt;Легкий приємний вітерець. Сонце грає промінням, весняний легіт жене по небесній блакиті як пух&#xA;  легенькі білі хмаринки&lt;/em&gt; (М. Коцюбинський); // переносне значення.&#xA;  &lt;em&gt;Шум, гомін і т. ін., що нагадують віяння легкого вітерцю. Безжурні заклики фуркотіли у леготі дерев&lt;/em&gt; (К. Гриневичева)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-26T06:38:13.917" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3607" PostTypeId="2" ParentId="3555" CreationDate="2018-03-26T06:52:53.450" Score="10" Body="&lt;p&gt;Правильно &lt;strong&gt;майнер&lt;/strong&gt;, і на це є кілька міркувань.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;В англ. мові &lt;strong&gt;miner&lt;/strong&gt; - новотвір, що зазнав упливу неморфологічного словотвору. Поясню: первісно це слово означало професію шахтаря (без подробиць, бо там ще були значення по справі видобутку), а потім стало означати видобувача біткоїнів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;miner&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;A person who works in a mine.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1.1 A person who obtains units of a cryptocurrency by running computer processes to solve specific mathematical problems.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/miner&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Oxford&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зазначимо собі з цього те, що англ. &lt;strong&gt;miner&lt;/strong&gt; - повноцінне слово в мові-джерелі, а не, скажімо, морфема, яку треба доповнювати укр. суфіксами. Слово зайшло повним комплектом - форма+значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Майнер&lt;/strong&gt; - слово, запозичене з англ. у двох значеннях особи і програми (+ програма-вірус), не має омонімів в укр. мові, тому нема потреби відрізняти майнера зі сфери криптовалют від якогось іншого майнера. Зміна суфікса -ер на інший немотивована.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Колись була спроба перекласти назву особи, що професійно варить каву, бариста як кав'яр, але в укр.мові вже є кав'яр в значенні рибної ікри, так само як і кавник і кав'ярник. Тому лишився бариста, як мені відомо.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;За бажанням, можна зробити кальку з англ. і перекласти назву особи, яка займається видобутком біткоїнів. Очевидно, що це не буде шахтар, оскільки це слово активно вживане на позначення особи-гірника. Якщо є бажання, можна використовувати лексеми &quot;видобувач&quot;, &quot;добувач&quot;, які, втім, позначені як розмовні в словнику, але це не завадить їхньму використанню. Можна погратися в словотвір і запропонувати &quot;криптодобувач&quot; чи щось таке, але це окреме питання.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Процес засвоєння запозичених слів поступовий, утім сьогодні через стрімкий розвиток сфери криптовалют його терміни засвоїлись в рекордний строк. Зверніть увагу, що &lt;strong&gt;майнер&lt;/strong&gt; - форма, що поводиться в укр.мові як іменник чоловічого роду ІІ відміни і має вже всі необхідні закінчення для зручного обігу в мовленні. Фонемний склад слова також зручний для вимови.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Не правильною видається спроба ділити запозичене слово &lt;strong&gt;майнер&lt;/strong&gt; на корінь майн- і суфікс -ер, бо в морфології запозичене слово вважається неподільним морфом (іноді зветься чистою основою), незалежно від його здатності приєднувати відмінкові закінчення.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українській мові є корені, які засвідчені одним словом (5 тисяч, 7&#xA;  тисяч). Це переважно запозичені слова: какаду, фрау, алло, біфштекс&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://studopedia.com.ua/1_137632_korenevi-ta-afiksalni-morfemi-zagalna-harakteristika.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кореневі та афіксальні морфеми&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якби ми тут намагалися утворити засобами нашої мови слово на позначення особи від англ. запозиченя &lt;strong&gt;майн&lt;/strong&gt;, то, мабуть, була би потреба обирати доцільний суфікс. Але ситуація геть інша. Слово &lt;strong&gt;майн&lt;/strong&gt; не зайшло в український ужиток взагалі, тож маємо засвоювати майнер і майнінг окремо від їхнього англ. кореня.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;майнер&lt;/strong&gt; має всі шанси лишитися в такій формі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-03-27T04:26:14.027" LastActivityDate="2018-03-27T04:26:14.027" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3608" PostTypeId="2" ParentId="3604" CreationDate="2018-03-26T06:58:54.237" Score="8" Body="&lt;p&gt;СУМ подає визначення цих слів так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;СТОРІ́ЧЧЯ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, я, сер.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Час, період тривалістю сто років; століття, вік. В вісімнадцятім сторіччі, Як вікно в заморський світ, Цар Петро в цім межиріччі Місто звів (Іван Нехода, Ми живемо.., 1960, 120); [Чубатенко:] Народ наш творить суд над російськими поміщиками, що сторіччя тримали наші кращі землі (Олександр Корнійчук, I, 1955, 164); Сторіччями вірменський народ оспівував безсмертну силу води (Комуніст України, 3, 1967, 25).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Річниця, роковини чого-небудь, що відбулося або почало існувати сто років тому. Не сторіччя з дня його [Т. Шевченка] смерті ми будемо відзначати, а його безсмертя, безсмертя правди, безсмертя народу! (Максим Рильський, Веч. розмови, 1964, 31); Сторіччя з дня заснування І Інтернаціоналу — свято всього світового робітничого і комуністичного руху (Комуніст України, 9, 1964, 10).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;СТОЛІ́ТТЯ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, я, сер. Те саме, що сторіччя. Століття люди б'ються, Щоб воленьки здобуть!.. (Леся Українка, I, 1951, 36); Минуть століття, а ім'я великого Леніна, його діла, його неповторний образ житимуть у пам'яті народів усього світу (Комуніст України, 4, 1967, 10); За це от біле молоко гумове Століттями точилася війна (Максим Рильський, III, 1961, 295); Посадовила я тополю в день народження Кобзаря, саме на століття (Юрій Яновський, I, 1954, 13).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже ці слова є синонімами.&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Також слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lita&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;літа&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; є цілком літературним і може вживатись, як певний період часу у житті суспільства. Тому &lt;em&gt;сто років&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;сто літ&lt;/em&gt; — це тотожні поняття і можуть вживатись однаково часто, так як &lt;em&gt;століття&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;сторіччя&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-26T08:32:05.650" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3609" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3610" CreationDate="2018-03-26T07:10:16.660" Score="4" ViewCount="1775" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;української мови&lt;/a&gt; ці два слова знаходяться в розділі пароніми, однак в Академічному тлумачному словнику української мови пише, що &amp;quot;письменність&amp;quot; може мати те саме значення, що і &amp;quot;писемність&amp;quot;. Отож, чи справді ми можемо вживати &amp;quot;письменність&amp;quot; у значенні &amp;quot;система графічних знаків, які вживають для писання в якійсь мові або групі мов; сукупність давніх писемних пам'яток якоїсь мови&amp;quot;? Чи ці слова все ж таки мають різні значення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-26T11:43:30.387" Title="Писемність та письменність?" Tags="|значення-слів|синоніми|пароніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3610" PostTypeId="2" ParentId="3609" CreationDate="2018-03-26T10:01:55.463" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ви влучно зауважили щодо різниці між цими поняттями.&lt;br&gt;&#xA;Багато джерел вважає, що вони різні.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, Борис Антоненко-Давидович у &quot;Як ми говоримо&quot; має таку думку: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Певно, через звукову подібність слів письменність і писемність автори й промовці інколи помиляються, ставлячи одне слово замість другого, як у фразі: «Наша країна визначається абсолютною писемністю», — де треба було поставити слово письменність.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Слово писемність — це позначання слів відповідними графічними знаками — письменами: «Ще задовго до виникнення писемності східнослов’янські племена створили велику та різноманітну усну поезію» («Історія української літератури»). Письменність — це вміння людини передати на письмі свою думку й читати написане: «Колгоспне село — село суцільної письменності» (Остап Вишня).&quot; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також знайшла статтю з цього приводу у &quot;Складних випадках українського слововживання&quot; Є.Д.Чак:    &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Письменність означає вміння читати й писати. «Сьогоднішня Туркменія – республіка суцільної письменності» («Радянська Україна»). «…Всі люди, що жили в їй [Костівці], мали такий погляд на книжку та на письменність, мов би то річ зовсім не цьогосвітна» (Б. Грінченко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Писемність виступає в двох значеннях. Насамперед – це система графічних знаків, що їх вживають для писання в якійсь мові або групі мов. «Усі відкриті в Софійському соборі графіті написані кирилівськими літерами – шрифтом, який покладений в основу сучасної російської, української та білоруської писемності» («Радянська Україна»). «П’ятий міжнародний конгрес славістів був особливо урочистим, бо його робота збіглася із святкуванням 1100-річчя створення слов’янської писемності і підготовкою до наступного 150-річчя з дня народження Т. Г. Шевченка – геніального діяча слов’янської культури» («Народна творчість та етнографія»).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Друге значення слова писемність – «сукупність давніх, писемних пам’яток якоїсь мови». «Високий ступінь економічного, політичного та культурного розвитку Київської Русі, а також деякою мірою прийняття християнства сприяли розвиткові писемності. З’явилися перші книги, переважно богослужебні, необхідні для церковних відправлень» (Історія української літератури). «Інтермедії Якуба Гаватовича належать до визначних пам’яток давньої української писемності» («Радянське літературознавство»). «Давньоруська культура – яскраве самобутнє і багатогранне явище. До якої б сторони її не звернутися – чи до писемності (художня література, історія, публіцистика), чи до мистецтва… – скрізь стародавня Русь залишила свій… глибокий слід» (Нариси стародавньої історії Української РСР).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Не можна погодитися з визначенням семантики деяких слів розглядуваного гнізда у ряді сучасних словників. У шеститомному Українсько-російському словнику АН УРСР (т. III, стор. 347) зазначається, що одним із значень слова письменність є «система графічних знаків», і, навпаки, при слові писемність, де саме слід було говорити про систему графічних знаків, нічого про це не сказано. Неточність у тлумаченні слова писемність іде від однотомного Російсько-українського словника 1948 р., відбита в Російсько-українському словнику для середньої школи Д. І. Ганича і І. С. Олійника і в однотомному Українсько-російському АН УРСР.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цілком правильне тлумачення поняття писемність подане в УРЕ (т. 11, стор. 144).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, &lt;em&gt;письменність&lt;/em&gt; – це вміння писати й читати; &lt;em&gt;писемність&lt;/em&gt; – система графічних знаків, що вживаються для писання в якійсь мові або групі мов, і – друге значення – давні писемні пам’ятки.&quot;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;З цього можна зробити висновок, що ці два поняття не є тотожними. Можливо СУМ-20 більш точно розтлумачить нам визначення обох цих слів.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-03-26T11:43:30.387" LastActivityDate="2018-03-26T11:43:30.387" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3611" PostTypeId="2" ParentId="1035" CreationDate="2018-03-26T11:51:34.117" Score="3" Body="&lt;p&gt;Як свідчить &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/html/goloskevych_pered.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правописний словник 1929р. (Г. Голоскевич)&lt;/a&gt;, для української мови природнім є збереження наголосу на першому складі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Су́ми, Сум, Су́мам (м.); су́мський, -ка, -ке&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обговорення наголосу у відмінкових формах назви міста Суми є на &lt;a href=&quot;https://lingvoforum.net/index.php?topic=1139.25&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лінгвофорумі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо наголосу у місцевому вжитку цікавим є &lt;a href=&quot;http://sumy-blog.pp.ua/2013/11/sumskoi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;погляд&lt;/a&gt; Евграфової Алли Олександрівни — кандидата філологічнихнаук, доцента Сумського державного университету, щоправда, в стосовно російської мови, але основна думка залишається прийнятною:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Традиционно коренные жители Сум говорят «Сумской» с ударением на&#xA;  «о» и в «в Сумах» ударением на второй слог. Словари же всегда&#xA;  учитывают традицию. По идее, если в словаре зафиксировано «сумской»&#xA;  (ударение на второй слог), то и СумАх-СумАми. В этом вопросе со мной&#xA;  солидарны и другие мои коллеги. В начале 90-х годов все коренные&#xA;  жители без малейшего сомнения говорили «сумскОй» и в «сумАх».  Однако,&#xA;  нужно учитывать другой момент. Исторически складывается так, что в&#xA;  разные времена люди говорят по-разному, поэтому в одно время говорили&#xA;  «Сумский», в другое — «Сумской». Так как норма написания нигде не была&#xA;  зафиксирована, сегодня в литературе можно встретить обе формы&#xA;  написания»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але за нормативний вважатимемо варіант наголосу, вказаний в &lt;a href=&quot;http://padaread.com/?book=84816&amp;amp;pg=550&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфоепічному словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Суми&lt;/strong&gt;, Сум, у С&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;мах&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А на фоні розмірковувань російськомовних лінгвістів варіант з наголосом на другому складі здається таким, що зазнав впливу російської вимови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-26T11:51:34.117" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3612" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3614" CreationDate="2018-03-26T12:00:15.787" Score="-1" ViewCount="126" Body="&lt;p&gt;Наче і зрозуміло - байдужий, байдужа. Але зустріла у Коцюбинського: &quot;В останні часи вона почувала себе такою втомленою, такою апатичною, байдуж&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;ою до всього.&quot; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1497" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:50:41.387" LastActivityDate="2018-04-05T04:50:41.387" Title="Як правильно використовувати жіночу форму слова &quot;байдужий&quot;?" Tags="|правопис|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-04-05T08:28:52.940" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3613" PostTypeId="2" ParentId="3558" CreationDate="2018-03-26T12:26:03.630" Score="3" Body="&lt;h3&gt;1. Все залежить від контексту.&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/geek&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Oxford Dictionaries for &quot;geek&quot;:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;An unfashionable or socially inept person.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1.1 [&lt;strong&gt;usually with modifier&lt;/strong&gt;] A knowledgeable and obsessive enthusiast. ‘a &lt;strong&gt;computer&lt;/strong&gt; geek’.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для першого значення маємо відповідну статтю у &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=geek&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-українських словниках&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;1) (ексцентрична або неприваблива людина, особливо з інтелектом)&#xA;  ексце́нтрик, ентузіа́ст, фана́т; ґік; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обирайте з цього ряду те слово, яке вам у тій чи іншій ситуації підходить найкраще.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для другого краще використовувати транслітерацію, бо це міжнародний термін на позначення людини, що є фанатично, обсесивно занурена у певну діяльність (вже навіть маємо &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D0%BA_(%D0%BB%D1%8E%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю на вікі&lt;/a&gt; та україномовний ютуб-канал &quot;ґік джорнал&quot; (не подаю тут посилання, щоби не вважали за рекламу абощо). Також можемо подивитися результати в ґуґлі, для &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D2%91%D1%96%D0%BA%22&amp;amp;source=lnt&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwi9h_KJuYraAhXCjCwKHTUSA4gQpwUIHw&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слова &quot;ґік&quot; вже є&lt;/a&gt; 5,5 тисяч результатів українською мовою + &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B3%D1%96%D0%BA%22&amp;amp;source=lnt&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjT_oW4uYraAhVBkSwKHS4jCGkQpwUIHw&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;11 тис&lt;/a&gt; для неправильної транслітерації. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;2. &lt;a href=&quot;http://zakon4.rada.gov.ua/laws/show/55-2010-%D0%BF/conv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Транслітерація&lt;/a&gt;.&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ґґ |Gg |Ґалаґан |Galagan |Ґорґани |Gorgany&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Літера &quot;Gg&quot; передається через літеру &quot;Ґґ&quot;, отже, не гік, а &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ік.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, дивіться відповіді на схожі питання: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/347/240&quot;&gt;Правила вживання букв г/х при перекладі іншомовних термінів (гакер, гостинг)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;3. &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/gik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ініціатива перекладу іншомовних слів.&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На словотворі іноді є хороші питомі відповідники на іншомовні слова, але цього разу думаю, варто утриматися від використання варіантів, що їх запропонували користувачі, бо всі відповідники не надто відповідають тим значенням, які нас цікавлять.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, дивіться відповіді на схожі питання: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/94/240&quot;&gt;Чи всі терміни мають бути перекладені українською?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-26T16:52:15.603" LastActivityDate="2018-03-26T16:52:15.603" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3614" PostTypeId="2" ParentId="3612" CreationDate="2018-03-26T12:26:17.007" Score="1" Body="&lt;p&gt;СУМ визначає слово &lt;em&gt;байдужний&lt;/em&gt;, як синонім до слова &lt;em&gt;байдужий&lt;/em&gt;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;БАЙДУ́ЖНИЙ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а, е. Те саме, що байдужий 1. Згорда поглядають вони [чумаки] довкола, певні в своїх силах, байдужні до всяких життєвих незгод (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 180); Він відвернувся, силкуючися надати свойому лицю згірдний і байдужний вигляд (Іван Франко, VII, 1951, 312); Знов [Рустам] присьорбнув чаю, куточком, ока простежив за Саїдом, який своєю байдужною мовчанкою починав лякати таджика (Іван Ле, Міжгір'я, 1953, 132).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже слово &lt;em&gt;байдужна&lt;/em&gt; є цілком нормативним для української мови, як і слово &lt;em&gt;байдужа&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T13:25:46.723" LastActivityDate="2018-03-26T13:25:46.723" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3615" PostTypeId="2" ParentId="2966" CreationDate="2018-03-26T12:44:38.013" Score="2" Body="&lt;p&gt;У слова &lt;em&gt;контакт&lt;/em&gt; є кілька значень, одне з яких Ви згадали. У СУМ-20: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;КОНТА́КТ, у, ч.   &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;спец. Стикання двох електричних провідників, що створює умови прохідності струму, а також місце такого стикання. Найпоширенішим типом реле є електромагнітне, в якому контакти замикаються або розмикаються під час зміни стану релейного елемента (з наук.-попул. літ.); Залізні половинки розійшлися, і контакт був порушений (Ю. Смолич); Можна жити, покірно місити свою непокірну глину, міняти перегорілі контакти в недопаяному апараті й чекати, коли з протилежного кута кімнати пролунає буденний голос Славка Костельника: – Василю, тебе до телефону (І. Андрусяк); // Прилад, що здійснює стикання електричних провідників. Завдяки шаруватій будові графіт слугує змащувальним матеріалом, а його електропровідність дає змогу виготовляти електричні контакти й електроди (з наук. літ.); Ніна кинула пускову ручку .. Знову перевірила контакти, заміряла пальне (Є. Кравченко).  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже вживання даного слова у технічному контексті можливе.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;Також є безліч статей саме про &quot;&lt;em&gt;електричний контакт&lt;/em&gt;&quot;. Ось одна з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%BA%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;них&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="1500" LastEditDate="2018-03-26T13:28:33.720" LastActivityDate="2018-03-26T13:28:33.720" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3616" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3617" CreationDate="2018-03-26T13:06:10.963" Score="-1" ViewCount="1440" Body="&lt;p&gt;Наприклад, &quot;відділення банку\пошти&quot;. Відділення - процесс, дія за знач. відділи́ти й відділи́тися. Є слово &quot;відділ&quot; - наслідок, підрозділ, одна з частин чого-небудь цілого, на які воно поділяється або його поділяють за певними ознаками. Це помилка чи є пояснення? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1497" LastActivityDate="2018-03-26T13:44:35.617" Title="Чому використовують &quot;відділення&quot; в назвах підрозділів установ?" Tags="|граматика|орфографія|морфологія|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3617" PostTypeId="2" ParentId="3616" CreationDate="2018-03-26T13:44:35.617" Score="1" Body="&lt;p&gt;Тлумачний словник розглядає слово &lt;em&gt;відділення&lt;/em&gt;, як синонім до слова &lt;em&gt;відділ&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;ВІДДІ́ЛЕННЯ&lt;/strong&gt;, я, с.&lt;br&gt;&#xA;2. Те саме, що ві́дділ 2, 3, 5. – Ось відділення, – санітарка розкрила перед ним двері, – дев'ята палата друга ліворуч (Є. Кононенко); Відкривались відділення банків (О. Гончар); Автоматизований цех має два незалежних відділення (з наук.-попул. літ.); Реабілітаційне відділення лікарні працювало з постійною напругою (з газ.); У першому відділенні концерту звучатиме музика у супроводі клавесина (з газ.).  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІ́ДДІЛ&lt;/strong&gt;, у, ч.&lt;br&gt;&#xA;2. Частина установи, закладу, підприємства. Директор повернувся до завідувача відділу капітального будівництва (Ю. Шовкопляс); Єдине, чого запрагнув [Бузина], – це перейти у відділ професора Отави (П. Загребельний);&lt;br&gt;&#xA;3. Частина приміщення, що має певне призначення.Вода ринула крізь пробоїни в трюм, у машинний відділ (О. Донченко);  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже, у даному випадку, вирази &lt;em&gt;відділення&lt;/em&gt; банку/пошти та &lt;em&gt;відділ&lt;/em&gt; банку/пошти будуть абсолютно тотожними.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-26T13:44:35.617" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3618" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3628" CreationDate="2018-03-26T14:36:40.380" Score="4" ViewCount="682" Body="&lt;p&gt;З уроків хімії знала, що миш'як та арсен — це одна й та сама сполука. Нещодавно наткнулась на цікаву думку про походження слова &lt;em&gt;миш'як:&lt;/em&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;У наукових працях, словниках, популярних виданнях 40—80-х років XX ст. спостерігається паралельне функціонування хімічних термінів арсен і миш’як: Відомі багаті родовища руд таких металів, як арсен, стибій, кадмій, молібден, уран та ін. (з підр.); Газ, добутий випалюванням колчедану, містить деякі домішки, зокрема оксид миш’яку (з підр.).&lt;br&gt;&#xA;Латинська назва arsenicum стала базовою для номінації хімічного елемента у термінологічних системах індоєвропейських мов: arsenis (англ.), arsen (нім.), arsenic (фран.), arsenico (ісп.), arszenik (польськ.), arzen (чеськ.), арсен, арсеник (болг.), арсеник (серб.). Термін &lt;em&gt;миш’як&lt;/em&gt; відомий тільки у російській мові. Припускають, що ця назва походить від слова &lt;em&gt;мышь&lt;/em&gt;, оскільки сполуки арсену використовували для знищення гризунів.&lt;br&gt;&#xA;В українській науці до 30-х років XX століття послідовно послуговувалися терміном &lt;em&gt;арсен&lt;/em&gt;. Однак він був витіснений у наступні десятиріччя російським запозиченням &lt;em&gt;миш’як&lt;/em&gt;, яке, до речі, за своїми фонетичними особливостями суперечить закономірностям сполучуваності звуків, фонетиці української мови.&#xA;Упорядковуючи наукову термінологію відповідно до міжнародних термінологічних систем, фахівці рекомендують уживати назву хімічного елемента &lt;em&gt;арсен&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;миш’як&lt;/em&gt;.&quot;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Напротивагу ствердженню автора, що миш'як  — це термін, запозичений з російської, знайшла ще одну &lt;a href=&quot;https://gazeta.ua/articles/events-journal/_nihto-u-sviti-ne-govorit-literaturnoyu-movoyu/470780&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt;, де сказано, що миш'як(мишак)  — термін українського походження.&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=51203&amp;amp;page=1623&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; подає визначення слова &lt;em&gt;миш'як&lt;/em&gt;, як те саме що &lt;em&gt;арсен&lt;/em&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж чи не є &lt;em&gt;миш'як&lt;/em&gt; русизмом? Яке походження цього слова? І чи не буде доцільнішим вживати в українській мові слово &lt;em&gt;арсен&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-26T18:05:00.580" Title="Походження слова &quot;миш'як&quot;" Tags="|вибір-слова|етимологія|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3619" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-26T15:17:41.677" Score="1" ViewCount="258" Body="&lt;p&gt;Згідно Академічному тлумачному словнику ШТИБ - чол., розм. Те саме, що кшталт. Синонім, тобто можна використовувати для розширення словникого запасу, але чи актуальне таке використання, на вашу думку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1518" LastActivityDate="2018-03-26T15:17:41.677" Title="Чи використовують в сучасній мові слово &quot;штиб&quot;?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ClosedDate="2018-03-26T20:27:11.397" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3620" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3626" CreationDate="2018-03-26T16:17:00.477" Score="0" ViewCount="1017" Body="&lt;p&gt;Крім Вікіпедії не знайшла інших джерел інформації, але навіть там в одному реченні: &quot;Сукупність всіх бло&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ів в Інтернеті прийнято називати бло&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;осферою.&quot; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1518" LastActivityDate="2018-04-11T23:44:12.190" Title="Як правильніше &quot;блог&quot; чи &quot;блоґ&quot;?" Tags="|вживання-слів|правопис|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ClosedDate="2018-03-26T22:25:40.710" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3621" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3624" CreationDate="2018-03-26T16:53:04.457" Score="1" ViewCount="2627" Body="&lt;p&gt;В російській мові є вираз &quot;Валять дурака&quot;, а на сайті &lt;a href=&quot;http://myslovo.com/?dictionary=%D0%BA%D0%BB%D0%B5%D1%97%D1%82%D0%B8-%D0%B4%D1%83%D1%80%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мислово&lt;/a&gt; я знайшов варіант &quot;клеїти дурня&quot;, який, як мені здається, підійде для перекладу. Однак, чи існують в українській мові ще якісь варіанти перекладу? Адже якось мені доводилося чути від викладачів мого університету таку фразу як &quot;запускати сміховинки&quot;, яка також, на мою думку, може бути перекладом данного виразу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T21:29:48.990" LastActivityDate="2018-03-26T21:29:48.990" Title="Як перекласти вислів &quot;Валять дурака&quot; на українську?" Tags="|переклад|from-russian|фразеологізми|розмовна-українська|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3622" PostTypeId="2" ParentId="3620" CreationDate="2018-03-26T16:58:31.237" Score="0" Body="&lt;p&gt;Згідно із Словником української мови online (1-8 томи) правильно &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=191052&amp;amp;page=180&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&quot;блог&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; у, ч., інформ. Веб-сайт, головний зміст якого – записи, зображення та&#xA;  мультимедіа злободенної тематики, що регулярно додаються.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/577-baga.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику Грінченка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; слово &lt;strong&gt;&quot;блоґ&quot;&lt;/strong&gt; відсутнє. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З усіма словами в яких використовується буква &quot;ґ&quot; можна ознайомитися в даному &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%96%D0%BA_%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2_%D0%B7_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BE%D1%8E_%D2%90_%D0%B7%D0%B0_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BC_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%B0_%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Переліку слів з буквою Ґ за словником Бориса Грінчека&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-26T16:58:31.237" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3623" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3625" CreationDate="2018-03-26T17:07:07.043" Score="3" ViewCount="40168" Body="&lt;p&gt;В словниках складновживаних словосполучень використовують &quot;розплющте&quot;, але немає пояснень чому. &quot;Відкрийте&quot; більш милозвучно, на перший погляд, і досить часто від україномовних чую саме такий варіант.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1519" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-05-13T10:06:19.463" LastActivityDate="2020-05-06T10:54:34.357" Title="Заплющте/розплющте очі чи закрийте/відкрийте очі?" Tags="|вживання-слів|синоніми|словосполучення|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3624" PostTypeId="2" ParentId="3621" CreationDate="2018-03-26T17:22:16.377" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно із &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53396/357398.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічним словником української мови&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; маємо таке визначення &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;валя́ти (кле́їти) ду́рня&lt;/strong&gt;. &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Робити дурниці, безглузді вчинки; поводитися не так, як слід.&lt;/em&gt; Петрусь сів. Просто на вогкий, холодний&#xA;  гравій.— Хлопчики, викидайте мене разом з добром, більше я ні на що не&#xA;  здатен.— Кинь дурня клеїти! — розсердився, аж викрикнув Валет (П.&#xA;  Дорошко). &lt;strong&gt;валя́ти дурака́.&lt;/strong&gt; (Вареник:) Демку, побратиме, перестань&#xA;  смішить людей, не соромся. Ну що ти дурака валяєш? (М. Кропивницький).&#xA;  &lt;strong&gt;стро́їти ду́рня.&lt;/strong&gt; — Тільки от що, Маріє,— затримав її Давид,— Хай Тихін дурня не строїть, нехай лікується (А. Головко). &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Прикидатися&#xA;  таким, що нічого не розуміє, не знає.&lt;/em&gt; — Скажи мені, Давид, от у вас, у&#xA;  Грузії, що роблять такій людині, яка в бою дурня клеїть. Га? (Ю.&#xA;  Яновський). &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Нічого&#xA;  не робити, байдикувати.&lt;/em&gt; — В Голодний Степ везе, каже, працювати будеш,&#xA;  нема чого дурня валяти (Іван Ле). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно лише до 3 значення можемо додати такі &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://dovidka.biz.ua/biti-baydiki-znachennya-frazeologizmu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синоніми&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;посиденьки справляти, байдикувати; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;гав (ґави) ловити; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;горобцям дулі давати; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;лежати лежнем;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;і за холодну воду не браться; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;горобців лічити;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у стелю плювати;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;лежні справляти.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-26T17:28:29.207" LastActivityDate="2018-03-26T17:28:29.207" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3625" PostTypeId="2" ParentId="3623" CreationDate="2018-03-26T17:35:19.063" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidkryvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику української мови в 11 книгах&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відкривати (відкрити) очі&lt;/strong&gt; кому — показувати правду, виводити з омани. Комсомол відкрив Сашкові очі й на те, що таке дисципліна і чому вона така важлива.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozpljushhuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;РОЗПЛЮЩУВАТИ 2&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, ую, уєш, недок., РОЗПЛЮЩИТИ, щу, щиш, док., перех. Розкривати (око, очі). Розплющую очі — темно. Коло диліжанса якісь люди з ліхтарем (Степан Васильченко, I, 1959, 184)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/sunonimu/zakrivati&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова — ДНК нації&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відкривати&lt;/strong&gt; новий ресторан, змагання, засідання, таємницю, душу, карти, рахунок, закон фізики, комусь очі на правду&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Розплющувати (заплющувати)&lt;/strong&gt; очі, повіки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%87%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%B8-%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; вказана інформація:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перевірте вживання дієслова &lt;strong&gt;відкривати(ся)&lt;/strong&gt; і в разі потреби замініть:&#xA;&lt;strong&gt;розплющувати(ся)&lt;/strong&gt; — про очі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому правильно вживати словосполученення &lt;strong&gt;заплющте/розплющте&lt;/strong&gt; очі, бо слова &lt;strong&gt;відкрийте/закрийте&lt;/strong&gt; нормативно вживати з іншими словами.&#xA;&lt;strong&gt;Відкрити очі&lt;/strong&gt; можна лише у значенні „показувати правду, виводити з омани“,&#xA;а &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53399/357614.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;закрити очі&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;  &lt;em&gt;заплю́щувати&lt;/em&gt; (рідше &lt;em&gt;закрива́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;замика́ти&lt;/em&gt; і т. ін.) чи &lt;em&gt;заплю́щити&lt;/em&gt; (рідше &lt;em&gt;закри́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;замкну́ти&lt;/em&gt; і т. ін.) &lt;em&gt;о́чі&lt;/em&gt; в значенні „навмисне не помічати чого-небудь, не звертати уваги на щось“.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;закрити/відкрити очі&lt;/strong&gt; — можна лише у фразеологічних сполуках.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-05-13T10:06:42.587" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3626" PostTypeId="2" ParentId="3620" CreationDate="2018-03-26T17:56:17.817" Score="1" Body="&lt;p&gt;За чинним правописом — 2015&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 87. G, H&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;G&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; звичайно передаються літерою &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;авангард, агітація, агресор, гвардія, генетика, гімнастика, гоніометр, грандіозний, графік, грог, ембарго, лінгвістика, міграція; гандбол, гегемонія, гектар, гербарій, герцог, гінді&lt;/em&gt; (мова), &lt;em&gt;гіпотеза, горизонт, госпіталь, гугенот, гумус; Гаага, Гавана, Гавр, Гарвард, Гаронна, Гвінея, Гельсінгфорс, Гельсінкі, Гіндустан, Гренландія, Греція, Йоганнесбург, Люксембург; Ганнібал, Гейне, Гете, Гізо, Гомер, Горацій, Горн, Гюго, Магомет.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому: &lt;em&gt;бло&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Але є декілька &lt;em&gt;але&lt;/em&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Анґлійською звучить як &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/us/dictionary/english/blog&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;/blɔɡ, blɑɡ/&lt;/a&gt;, цебто &lt;em&gt;блоґ&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чинний правопис багато залишив чого від совітованого правопису, коли &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt; прибрали геть.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цебто &lt;del&gt;теперішні&lt;/del&gt; словники і правописи переважно ґрунтуються на поширеність серед люду, а не за чистотою мови. Тому в вільному вживанні все залежить від самих нас.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цьому підтверджує і досовітний правопис&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/243&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Чуже h — g § 55.&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; Чуже &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; передаємо нашим &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;, щождо чужого &lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt;, то в новіших запозиченнях його треба передавати через &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, у запозиченнях же засвоєних давніше, особливо з грецької мови, віддаємо нашим &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; (порівн. § 54): &lt;em&gt;Англія, газ, газе́та, га́ма, гегемо́нія, гецеало́гія (ло́гіка...), генера́л, геній, геогра́фія (грама́тика, програ́ма, грамофо́н, діягра́ма, гра́фіка, грам, кілогра́м...), Герма́нія, гігіє́на, гімна́зія, гіпс, гра́дус, граф, Гру́зія, гру́па, дифто́нг, егої́зм, організа́ція, педаго́г, Ри́га, траге́дія, фігу́ра&lt;/em&gt; й ін., але &lt;em&gt;аґе́нт, аґіта́ція, аґроном, Араґо́нія, бра́внінг, Брю́ґґе, Гамбурґ, Геґель, гіда́льґо, гуґено́ти, Гюґо́, ґарантія, Ґаро́нна, ґва́рдія, Ґвіне́я, Ґе́ргард, Ґе́те, Ґеттінґен, ґібелі́н, ґірля́нда, ґля́вберова сіль, ґлядія́тор, ґнайс, Ґо́льфштром, Ґрана́да, ґрандіо́зний, Ґріґ, ґу́ма, Ґустав, дириґе́нт, елеґа́нтний, інтеліґе́нт, лінґві́ст, міґра́ція, Чіка́ґо&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також вельми цікава і дивна &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par15prym&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;примітка до § 15&lt;/a&gt; про &lt;strong&gt;букву ґ&lt;/strong&gt; в чинному правописі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У власних назвах іншомовного походження етимологічний &lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt; згідно з усталеною традицією вимовляється як &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;; проте збереження &lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt; у вимові не є порушенням орфоепічної норми. Отже, правильною є вимова: &lt;em&gt;Гданськ&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Ґданськ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гренландія&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;Ґренландія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гібралтар&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Ґібралтар&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Гарібальді&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;Ґарібальді&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гете&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;Ґете&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T23:44:12.190" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3627" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3631" CreationDate="2018-03-26T17:57:47.520" Score="-2" ViewCount="975" Body="&lt;p&gt;На сторінці української &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D0%BB%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; подається варіант &quot;білборд&quot;, але на сайті &lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?Article=2863&amp;amp;action=show&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словника іншомовних слів&lt;/a&gt; пише, що правильним є варіант &quot;біллборд&quot;. Отож, як писати це слово правильно? Чи обидва варіанти можливі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-26T22:21:50.220" LastActivityDate="2018-03-27T08:07:21.840" Title="Як правильно писати &quot;біллборд&quot; чи &quot;білборд&quot;" Tags="|орфографія|подвоєння|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-03-26T22:19:47.533" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3628" PostTypeId="2" ParentId="3618" CreationDate="2018-03-26T18:05:00.580" Score="4" Body="&lt;p&gt;Щодо походження, то &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник&lt;/a&gt; (Т. 3, с. 471) подає таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;миш'як&lt;/strong&gt; (хім.) «&lt;em&gt;&lt;strong&gt;арсен, тверда отруй­на речовина&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;», [мишак] «тс.», миш'яко­вистий; -р. мьішьяк, бр. мьіш’як, слн. misnica «тс.»; -&lt;em&gt;похідне утворення від мИша&lt;/em&gt;; &lt;strong&gt;назва зумовлена тим, що миш'яком отруюють мишей. або, мож­ливо, тим, що речовина має блискучо­сірий («мишиний») колір&lt;/strong&gt;; припускаєть­ся також (Брандт РФВ 23, 86) існування незасвідченого * мужьяк як кальки гр. cipaєvtx6v «миш'як», що помилково nо­в'язувалося з apGYJV «мужній».-Фас­мер ІІІ 28; Преобр. І 577.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, лексема &amp;quot;миш’як&amp;quot; не є калькою з російської мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо використання відповідника &amp;quot;арсен&amp;quot;, то теж можна використовувати його, але ця назва не така розповсюджена. Як Ви вже писали, у СУМі &amp;quot;миш’як&amp;quot; = &amp;quot;арсен&amp;quot;. Проте якщо задати одразу у пошуку &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=169675&amp;amp;page=73&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-8&lt;/a&gt; слово &amp;quot;арсен&amp;quot;, вискакує стаття із визначенням, що є аналогічним до ЕСУМ:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;АРСЕ́Н, у, ч. Хімічний елемент з атомним номером 33, &lt;strong&gt;тверда речовина сірого кольору&lt;/strong&gt; з металічним блиском, яка входить до складу деяких мінералів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хлопець майже нічого не їв, і ніякі ліки, всі ті препарати арсену й заліза, що їх приписував йому Олександр Іванович, не допомагали (Б. Антоненко-Давидович).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-26T18:05:00.580" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3629" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3630" CreationDate="2018-03-26T18:13:19.537" Score="3" ViewCount="577" Body="&lt;p&gt;Академічний тлумачний словник пояснює слово ЗАХИ́СНИ́К, захисника, чол. 1. Той, хто захищає, обороняє, охороняє кого-, що-небудь від нападу, замаху, удару, ворожих, небезпечних і т. ін. дій. &#xA;Але &quot;захисник&quot; зустрічається в словнику іншомовних слів і трапляється в списках русизмів, а суто українською версією вважають &quot;оборонець&quot;. То все таки русизм чи синонім?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1519" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-30T11:36:47.087" LastActivityDate="2018-03-30T11:36:47.087" Title="Захисник чи все-таки оборонець?" Tags="|синоніми|іншомовні-слова|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3630" PostTypeId="2" ParentId="3629" CreationDate="2018-03-26T18:22:52.307" Score="0" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C-%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; радять &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Для урізноманітнення мовлення й уточнення думки замініть слова&#xA;  &lt;strong&gt;захисник, захищати&lt;/strong&gt;, якщо мовиться про захист як потребу застосувати&#xA;  фізичну силу або зброю, на стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;оборонець,&#xA;  боронити, обороняти.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова &quot;захисник&quot; та &quot;оборонець&quot; є синонімами згідно із &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B7%D0%B0%D1%85%D0%B8%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словником синонімів&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАХИСНИ́К&lt;/strong&gt; (особа, що здійснює судовий захист обвинуваченого), &lt;strong&gt;ОБОРО́НЕЦЬ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ОБОРО́ННИК&lt;/strong&gt; (рідко), &lt;strong&gt;РЕ́ЧНИК&lt;/strong&gt; (застаріле). &lt;em&gt;Захисники й судді об’їдались останнім мужицьким скарбом, ..вони замучили селян, що затялись на своєму&lt;/em&gt; (М. Стельмах); &lt;em&gt;Опісля говорить оборонець Гната&lt;/em&gt; (М. Коцюбинський); &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-27T17:48:27.173" LastActivityDate="2018-03-27T17:48:27.173" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3631" PostTypeId="2" ParentId="3627" CreationDate="2018-03-26T18:41:57.620" Score="0" Body="&lt;p&gt;Коли заглядаєте у якийсь словник, обов'язково з'ясовуйте для себе, що саме це за словник: як конкретно називається, хто його автори, яким видавництвом виданий, чи схвалений він Міністерством освіти і науки України, чи має він стосунок до Національної академії наук України тощо. Той словник, на який Ви посилаєтеся, судячи &lt;s&gt;з повної відсутності якихось даних про його укладачів/редакторів&lt;/s&gt; (перепрошую, я неуважно дивився) з того, що він декларується як наробок однієї людини (Володимира Лук'янюка) і найімовірніше ніколи не рецензувався і не видавався, не можна вважати на 100 % надійним джерелом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість у &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=196384&amp;amp;page=162&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словнику української мови» в 20 томах&lt;/a&gt;, виданому Українським мовно-інформаційним фондом Національної академії наук України, написано:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;БІЛБО́РД&lt;/strong&gt;, а, &lt;em&gt;ч[оловічий рід]&lt;/em&gt;. Рекламний щит великих розмірів, який встановлюється перев. вздовж вулиць і доріг. &lt;em&gt;Для того, щоб встановити білборд, потрібно отримати погодження ряду служб&lt;/em&gt; (з газ.); &lt;em&gt;У 2007 році у Чернівцях було надано 61 дозвіл на розміщення рекламних конструкцій типу “білборд” із зовнішнім освітленням&lt;/em&gt; (з Інтернету); // Плакат, встановлений на такому щиті. &lt;em&gt;Розміщення білбордів потребує значних коштів&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par89p1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 89.1&lt;/a&gt; чинного «Правопису» (2015) бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У загальних назвах іншомовного походження приголосні звичайно не подвоюються…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-27T08:07:21.840" LastActivityDate="2018-03-27T08:07:21.840" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3632" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3633" CreationDate="2018-03-26T20:05:36.467" Score="4" ViewCount="97" Body="&lt;p&gt;У К. Сосенка (Сосенко, Ксенофонт Петрович. Культурно-історична постать староукраїнських свят Різдва і Щедрого Вечера / Ксенофонт Сосенко. – Львів: Накладом авт., 1928. – IX, 349 c.) сьогодні натрапила на цікавий текст:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ой течут, течут, бистрі річеньки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;на тих річеньках &lt;strong&gt;сплавиноченьки&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;на тих &lt;strong&gt;сплавононьках&lt;/strong&gt; по три вершечки...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, що означає слово &amp;quot;сплавиноченьки&amp;quot;? Щось не можу дати собі ради у тлумаченні. З контексту мені нічого на гадку не спадає, бо весь текст надто короткий. Проте мені відомо, що це колядка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-02-08T07:54:13.243" Title="Що таке &quot;сплавиноченьки&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3633" PostTypeId="2" ParentId="3632" CreationDate="2018-03-26T20:57:30.580" Score="2" Body="&lt;p&gt;Даний уривок поданий з &lt;a href=&quot;http://spadok.org.ua/zymovi-zvychayi-ta-obryady/schedruy-i-velychaysya-ukrayino-oberegy-ukrayinskoyi-tradytsiyi-kolyadky-i-schedrivky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;комогонічної колядки&lt;/a&gt;.&#xA; У статті Станіслава Губерначука  &lt;a href=&quot;http://www.redkyb.ru/svarohs/sv11_12/vyslav.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДАЖБОГ МЕНЕ ВИСЛАВ&lt;/a&gt;  знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Плине, сплавиноченьки — з того кореня, що й наші слова, народ утворив назву міста Плав, що згадується в “Літопису руському”. Своє українське слово плави використав перекладач “Остромирового євангелія”: “І видіте ниви яко плав”. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, йде мова про &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/splav&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СПЛАВ&lt;/a&gt; :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пліт із сплавного лісу. Лісові підприємці.. почали висилати [Вовкуна] зі сплавами до Журавна, ба й до Окопів, повіряючи йому продаж дерева (Іван Франко, III, 1950, 48); — А що вже сплави збивати та гонити, то рівні йому в цій роботі поміж нас не було (Ігор Муратов, Буковинська повість, 1959, 16)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або про &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plav&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПЛАВ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Сміття, різні предмети, що пливуть по річці суцільним потоком (звичайно під час повені). Я пливу за водою.. І плав пливе. Пропливають лози, верби, в'язи, тополі у воді (Олександр Довженко, Зачарована Десна, 1957, 476);  * У порівняннях. Злилось як плав (Словник Грінченка).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Невеликі мулувато-торф'янисті плавучі утворення з коренів і стебел очерету, рогозу, вкриті рослинами. Кругом обняла його [хутір] річка з зеленими плавами, лозами й очеретами (Пантелеймон Куліш, Вибр., 1969, 49); Плави постійно або періодично плавають, вони відокремлені від берегів або з'єднані з ними (Ботанічний журнал, X, 3, 1953, 34).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Ділянка трясовини, де під шаром рослинності є вода. Вночі через болото переходила [Оленка], в плаву провалилася (Костянтин Гордієнко, Діти.., 1937, 44).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, сплавиноченьки -це пестлива форма слів &lt;strong&gt;&quot;ПЛАВ&quot;&lt;/strong&gt;, або &lt;strong&gt;&quot;Сплав&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-03-26T20:57:30.580" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3634" PostTypeId="2" ParentId="3632" CreationDate="2018-03-26T20:59:27.593" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сплав&lt;/strong&gt; + &lt;strong&gt;-ин·а-&lt;/strong&gt; + &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;29. -еньк-, -ечк-, -оньк-, -очк- — надзвичайно поширені здрібніло-пестливі наростки в іменниках, прикметниках і навіть у займенниках, числівниках, дієсловах, прислівниках&quot;&gt;&lt;strong&gt;-ечк-&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;-оньк-&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://vre.pp.ua/vre_splavina.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Велика совітська енциклопедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сплавини&lt;/strong&gt;, зибун, плаваючий на поверхні водойми килим водних і болотних рослин. У водоймах, багатих поживними речовинами, С. складається з очерету, рогозу, вахти та ін кореневищних рослин і зелених мохів; в бідних поживними речовинами - в основному з сфагнових мохів (див. Сфагнум ). Наростає С. від берегів до центру, покриваючи іноді весь водойму. При створенні водосховищ особливо небезпечні надиловие С. (тобто підстилаються мулом), які після затоплення перетворюються у вільно плаваючі острови, що перешкоджають судноплавству і що утрудняють роботу ГЕС.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Инше: &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Горох&lt;/a&gt; (не знаю на якому джерелі базується, ймовірно народний)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сплавина&lt;/strong&gt; Шар водних і болотяних рослин, що наповзають з берега на поверхню водоймища.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0:%D0%95%D1%82%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B1%D1%96%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%A2.35.djvu/150&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;можливо&lt;/a&gt; (тут чомусь &lt;em&gt;сплаво&lt;del&gt;но&lt;/del&gt;ньках&lt;/em&gt;, можливий одрук) і просто &lt;a href=&quot;/a/3633/585&quot;&gt;згаданий&lt;/a&gt; &lt;em&gt;сплав&lt;/em&gt; пані Іванки Сеновʼят. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-02-08T07:54:13.243" LastActivityDate="2020-02-08T07:54:13.243" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3635" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3641" CreationDate="2018-03-26T20:59:58.413" Score="4" ViewCount="977" Body="&lt;p&gt;Ще зі школи пам`ятаю, що, наче, псевдоніми не можна скорочувати на письмі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, ім`я Лесі Українки, яка в насправді була Ларисою Петрівною Косач, не можна зводити до &quot;Л. Українка&quot;.&#xA;Але нещодавно побачила на одному з київських вказівників &quot;бул. Л. Українки&quot;, тому піддала сумнівам свої здогадки. Можливо, це просто зумовлено браком місця на табличці і таке скорочення здійснене заля економії місця.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи справді можна скорочувати псевдоніми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="1515" LastEditDate="2018-03-26T22:31:19.650" LastActivityDate="2018-03-27T09:55:05.933" Title="Бульвар Л. Українки чи бульвар Лесі Українки?" Tags="|власні-назви|орфографія|скорочення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3636" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3637" CreationDate="2018-03-26T21:27:58.883" Score="5" ViewCount="87" Body="&lt;p&gt;У того ж К. Сосенка (Сосенко, Ксенофонт Петрович. Культурно-історична постать староукраїнських свят Різдва і Щедрого Вечера / Ксенофонт Сосенко. – Львів: Накладом авт., 1928. – IX, 349 c.) ще стикнулася з одним текстом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Й а в ліску, в ліску, на жовтім піску&lt;br /&gt;&#xA;Росте деревце тонке, а в лист широке&lt;br /&gt;&#xA;Й а в лист широке, &lt;strong&gt;в корінь дуплаве&lt;/strong&gt;,&lt;br /&gt;&#xA;Гой у тих кудрях сив соків сидит,&lt;br /&gt;&#xA;В Дунай си дивит, там &lt;strong&gt;виза&lt;/strong&gt; видит,&lt;br /&gt;&#xA;Там виза видит, з визом говорит:&lt;br /&gt;&#xA;Гой, ци тепер єк з первовіку?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=25328&amp;amp;page=840&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; пише, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДУПЛА́ВИЙ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ДУПЛЯ́ВИЙ&lt;/strong&gt;, а, е.З дуплом або дуплами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стара, дуплява грушка широко розкладала довге гілля (Н. Кобринська)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виходячи з цього, гіпотетично можна сказати, що „в корінь дуплаве“ — це з дуплом у корені або такий корінь широкий, наче дупло, однак вже повторюватись буде „в лист широке, в корінь широке“, що не логічно. Отож що таке &lt;strong&gt;„в корінь дуплаве“&lt;/strong&gt; та хто такий &lt;strong&gt;виз&lt;/strong&gt; (про нього інформації не знайшла)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-27T07:31:38.793" Title="Що таке &quot;в корінь дуплаве&quot; та хто такий &quot;виз&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3637" PostTypeId="2" ParentId="3636" CreationDate="2018-03-26T21:39:50.970" Score="3" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D0%B2%D0%B8%D0%B7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Грінченка &lt;/a&gt;знаходимо таке значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Виз&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;м&lt;/em&gt;. Рыба Acipensor schypa. Браун. 31.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;академічному словнику української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВИЗ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;чол&lt;/em&gt;. Велика промислова риба родини осетров их.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А щодо „в корінь дуплаве“, то, думаю, значення цього слова в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/duplavyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;академічному тлумачному словнику (1970—1980)&lt;/a&gt; досить добре підходить для цього контексту:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дуплавий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дуплявий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;. З дуплом або дуплами. &lt;em&gt;Де-де заскрипить журавель, затріщить під напором вітру безлиста, дуплава липа&lt;/em&gt; (Іван Франко, VII, 1951, 424); &lt;em&gt;Дорога до головної вулиці вела.. поміж сади з крислатими дуплавими деревами&lt;/em&gt; (Іван Чендей, Вітер.., 1958, 253); &lt;em&gt;Стара, дуплява грушка широко розкладала довге гілля&lt;/em&gt; (Наталія Кобринська, Вибр., 1954, 166).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки, це космогонічна колядка, то дуже важко сучасним дослідникам точно пояснити її смисл. Але, виходячи з розуміння &lt;a href=&quot;http://about-ukraine.com/svitove-drevo/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;світового дерева&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;По вертикалі древо ділиться на три частини: нижню — коріння (підземний світ), середню — стовбур (земний світ) та верхню — крону (небесний світ). До кожної з цих частин “приписані” певні істоти. Внизу, побіля коріння, мешкають змії, жаби, риби, водоплавні птахи і тварини, бо низ древа символізує не лише підземний світ, а й воду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;то цілком логічно, що в корінні дерева є якесь дупло, де живуть міфологічні істоти (в даному випадку, як я розумію - сокіл).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-03-27T07:31:38.793" LastActivityDate="2018-03-27T07:31:38.793" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3638" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3659" CreationDate="2018-03-26T21:48:57.857" Score="6" ViewCount="772" Body="&lt;p&gt;У сучасній українській мові слово &lt;em&gt;&quot;роди&quot;&lt;/em&gt; вже давно відійшло в давнину і сприймається як русизм, що походить від &lt;em&gt;&quot;роды&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Незважаючи на це, воно все ще зустрічається у літературі, зокрема, юридичній.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, у Кодексі законів про працю України (Документ №322-08, поточна редакція від 20.01.2018 р.) у ч.5 ст. 40 серед виключного переліку випадків, які уможливлюють розірвання трудового договору з ініціативи власника, зустрічається наступна фраза: &lt;em&gt;&quot;не рахуючи відпустки по вагітності &lt;strong&gt;і родах&lt;/strong&gt;&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому виникає питання стосовно правильності вживання даного слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І. К. Білодіда. — К.: Наукова думка, 1970—1980. — Т. 8. — С. 90. &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh/%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;містить таке визначення&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ПОЛО́ГИ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 1, ів, мн. Фізіологічний процес виходу плода з тіла матері; роди.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цей же словник наводить і визначення того, що таке &quot;роди&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;РО́ДИ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, ів, мн., рідко. Те саме, що поло́ги (1).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія ж не містить поняття &lt;em&gt;&quot;роди&quot;&lt;/em&gt;, натомість - &lt;em&gt;&quot;пологи&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На різноманітних сайтах про материнство (на кшталт, &lt;a href=&quot;http://ya-matusya.com.ua/pologi-i-pislyapologoviy-period-vidverto-i-bez-prikras/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Я-матуся&quot;&lt;/a&gt;)  переважно зустрічається слово &lt;em&gt;&quot;пологи&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Зважаючи на все вищевикладене, виникає запитання: чи буде правильним та доцільним вживати слово &quot;роди&quot; замість &quot;пологи&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="1515" LastEditDate="2018-03-26T22:31:53.760" LastActivityDate="2018-03-27T17:20:17.580" Title="Чи можна вживати слово &quot;роди&quot; у значенні &quot;пологи&quot;?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|архаїзми|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3639" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4685" CreationDate="2018-03-26T22:33:16.750" Score="5" ViewCount="771" Body="&lt;p&gt;Іноді у публікаціях ЗМІ та на телебаченні зустрічається слово «самородок» у значенні талановитої людини, яка професійно не займалась розвитком своїх здібностей. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, у такому контексті на &lt;a href=&quot;http://ukraine-live.com/news/33253&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Україна Live&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Справжній самородок … розвернув всі суддівські крісла і зipвав бурю аплодисментів».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схоже застосування міститься на &lt;a href=&quot;//24tv.ua/golos_krayini_2018_3_vipusk_8_sezon_divitisya_online_11_02_2018_n923904&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Українська Адель, самородок з Чернівців&quot;&gt;каналі 24&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/samorodok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І. К. Білодіда. — К.: Наукова думка, 1970—1980. — Т. 9. — С. 44.&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; містить визначення даного поняття:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;перен.&lt;/em&gt; Людина, у якої природний хист, нахил до чого-небудь виявилися без впливу освіти й виховання.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та попри присутність такого слова у словниках, воно не є активним у вжитку. Доказом цього є те, що пошукові системи видають посилання на сайти, де &lt;em&gt;самородок&lt;/em&gt; — це частинка або уламок самородного металу, здебільшого благородного, що різко виділяється за розмірами серед інших частинок природного металу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічне [основне] значення слова міститься в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/samorodok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І. К. Білодіда. — К.: Наукова думка, 1970—1980. — Т. 9. — С. 44&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;  та у &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;частинка або уламок самородного металу, здебільшого благородного, що різко виділяється за розмірами серед інших частинок природного металу&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доволі мала кількість прикладів вживання свідчить про те, що це слово не надто активно використовується. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більше того, воно співзвучне з російським «самородок», що позначає особу, наділену талантом, який проявився сам. Складається із двох слів «сам родился». Як на мене, то звучить як калька з російської.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;У звʼязку з цим питання: чи можна в українській мові вживати слово «самородок»?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-27T06:44:43.750" LastActivityDate="2018-08-03T12:16:11.383" Title="Чи правильно вживати слово «самородок»?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3640" PostTypeId="2" ParentId="3089" CreationDate="2018-03-27T05:33:44.853" Score="3" Body="&lt;p&gt;Насправді в українській мові є слово &lt;em&gt;горящий&lt;/em&gt;. Його наводить &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%8F%D1%89%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник А.Кримського&lt;/a&gt; як відповідник російському &lt;em&gt;горящий&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Горе́ть&lt;/strong&gt; – горі́ти, (реже) горі́тися, пали́тися. [Без пі́дпа́лу й дро́ва не горя́ть. От як зо́лото гори́ть! Ра́на гори́ть. До горі́лки&#xA;  душа́ гори́ть].  • Горя́щий – горя́щий [Перед хресто́м лампа́дочка&#xA;  горя́ща (М. Вовч.)], спалені́лий [Спалені́лий со́ромом її́ вид (=&#xA;  лицо)], розгорі́лий, (диал.) розго́рений. [Вки́нув у розго́рені&#xA;  дро́ва]. Горе́ние – горі́ння, (без пламени) же́вріння, тлі́ння. См.&#xA;  Пыла́ние, Блиста́ние, Сверка́ние, Мерцание.  • Находящийся в состоянии&#xA;  горе́ния – горя́щий. [Гру́бка – ще горя́ща].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%8F%D1%89%D0%B8%3F&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt; також наводить &lt;em&gt;горящий&lt;/em&gt; як аналог російського &lt;em&gt;горящий&lt;/em&gt;, але водночас пропонує і переклад сталого виразу &lt;em&gt;горящие путевки&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Горящий&lt;/strong&gt; – що (який) горить, горящий, спаленілий, (разгоряченный,&#xA;  редко) розгорілий, (диал.) розгорений:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;быстро горящий – швидкого горіння, що швидко горить;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;горящие путёвки – гарячі путівки&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;горящие (пылающие) глаза – пломінкі (пломенисті, променисті, палахтючі, палахкі, палкі, полум’яні) очі;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;горящий без пламени (тлеющий) – жаристий;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;горящий желанием – охоплений бажанням;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;хорошо горящий – горю́чий, горю́щий (що добре горить).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17845&amp;amp;page=599&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt; містить таке тлумачення прикметника гарячий:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Надзвичайно напружений.&lt;/strong&gt; За гарячою роботою в полі не було часу сваритись (І. Нечуй-Левицький); А бесіда була, видно, гарячою, бо за якийсь час Сперанський кулею вилетів звідти, червоний, як рак (О. Гончар); &lt;strong&gt;// Доведений до крайнього напруження; запеклий, жорстокий (про бій, стрілянину)&lt;/strong&gt;. На цілі кілометри плацдарм, народжуючись, клекотів гарячою пальбою, розгойданим, як море, гамором наступу (О. Гончар); В горні гарячих атак нічних Горів горніст і згоріти не міг (Л. Первомайський); &lt;strong&gt;// Сповнений надзвичайного напруження (про час)&lt;/strong&gt;. Ревіли, гриміли гармати, Кривавий, гарячий був день (І. Франко); І так робити весь час, поєднуючи операції, економлячи хвилини гарячого часу, продумуючи кожен рух (В. Собко).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, точного відповідника значення немає, бо мова не про гарячий, напружений час, а про тур, який продається зі знижкою з метою швидкого продажу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаве обговорення маємо на &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t3065.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Форумі Словника&lt;/a&gt;, важливим з нього є такий допис:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коли мова йде про усталений зворот (припустімо, що це саме так), то у&#xA;  фразеологізмах не обов’язково кожне слово має пряме лексичне значення.&#xA;  Оті ж гарячі жнива. Тож не такі, що доходять до кипіння? Або гарячий&#xA;  на руку... Невже йдеться про руку, яка от-от вибухне від високої&#xA;  температури? А заливатися гарячими слізьми? Гірко, невтішно плакати...&#xA;  Можна навести ще чимало прикладів. Гаряча путівка - це термінова&#xA;  путівка. Значення не виводиться зі слів &quot;гаряча&quot; і &quot;путівка&quot;. Адже&#xA;  фразеологізм відтворюється у вигляді усталеної, неподільної, цілісної&#xA;  конструкції.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут же наводяться варіанти: негайні, нагальні, термінові, викидні путівки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-02T10:24:15.813" LastActivityDate="2018-10-02T10:24:15.813" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3641" PostTypeId="2" ParentId="3635" CreationDate="2018-03-27T07:10:14.287" Score="5" Body="&lt;p&gt;Згідно з книгою М. І. Лісового  &lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=6WHrCQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA143&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;сторінка 143&quot;&gt;«Культура професійного мовлення: Навчальний посібник для студентів вищих медичних навчальних закладів.»&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;не можна скорочувати&lt;/strong&gt;:    &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Імена та імена по батькові (крім ініціалів): &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;не &lt;em&gt;Мих. Серг. Грушевський&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;М. С. Грушевський&lt;/em&gt; (як виняток — з одна­ковими &#xA;прізвищами: &lt;em&gt;Гр. Тютюнник&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Григір&lt;/em&gt;, бо є &lt;em&gt;Григо­рій Тютюнник&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;псевдоніми:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;не &lt;em&gt;Ж. Занд&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;Жорж Занд&lt;/em&gt;,  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;не &lt;em&gt;Л. Українка&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;Леся Українка&lt;/em&gt;;  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;подвійні прізвища:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;не &lt;em&gt;Б.-Хом'як&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;Богачевська-Хом'як&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;не &lt;em&gt;Ж.-Стоша&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;Жукевич-Стоша&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;не &lt;em&gt;К.-Яценко&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;Кучук-Яценко&lt;/em&gt;.    &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще випадки, коли імʼя в людини справжнє, а прізвище вигадане. Наприклад: &lt;em&gt;Йосип Сталін&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Володимир Ленін&lt;/em&gt;. Тоді імена скорочувати можна, бо вони таки справжні.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інші джерела: &lt;a href=&quot;http://studopedia.com.ua/1_85478_pravila-skorochuvannya-sliv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt; —  &lt;a href=&quot;//gazeta.ua/articles/ukraine-newspaper/_ci-mozhna-skorochuvati-imya-lesi-ukrayinki/548288&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;&#xA;—  &lt;a href=&quot;http://helpstudenty.at.ua/publ/katalog_dlja_studenta/ukrainskij_jazyk/skorochuvannja_sliv_i_slovospoluchen/19-1-0-458&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже, на вказівнику, все-таки, мало писати &quot;бул. Лесі Українки&quot;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="1500" LastEditDate="2018-03-27T09:49:00.540" LastActivityDate="2018-03-27T09:49:00.540" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3642" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3655" CreationDate="2018-03-27T07:19:59.763" Score="2" ViewCount="809" Body="&lt;p&gt;Гугл та Мета перекладачі пропонують варіант &quot;млявий&quot;, але так як він інколи може не підійти для перекладу (наприклад, коли у нас словосполучення &quot;вялотекущая болезнь&quot;), то чи є ще якийсь відповідник данного слова в нашій мові? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-27T09:10:11.410" LastActivityDate="2018-03-27T13:45:21.853" Title="Український відповідник російського слова &quot;вялотекущий&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3643" PostTypeId="2" ParentId="3635" CreationDate="2018-03-27T09:55:05.933" Score="5" Body="&lt;p&gt;Хоча багато джерел стверджують, що псевдоніми не можна скорочувати (зокрема посібник М. Лісового «Культура професійного мовлення», зазначений у &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/3641&quot;&gt;іншій відповіді&lt;/a&gt; і деякі шкількі підручники), але, мені здається, ситуація не зовсім однозначна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ми &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%BB+%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%BA%D0%B0%22+OR+%22%D0%BB+%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%BA%D0%B8%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бачимо в «Google Книгах»&lt;/a&gt;, що псевдонім Лесі Українки скорочували до «Л. Українка» ще за її життя і періодично скорочували протягом усього часу донині. Невже це все помилки? А що робити, якщо невідомо, чи це псевдонім, чи ні? Коли хтось опублікував свою роботу з підписом Дмитро Петренко — і невідомо, чи це справжнє ім'я, чи ні, адже псевдоніми іноді для того й створюють, щоб сховати справджє ім'я. А що робити, коли автори самі підписують свій твір ініціалами, але несправжніми, наприклад, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B2_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%A4%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;М. Уманець і А. Спілка&lt;/a&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-моєму, сам факт того, що хтось обирає собі псевдонім, подібний до звичайного людського імені (Леся, Остап тощо), вже автоматично призводить до того, що його в певних випадках можна скорочувати (наприклад, не знаючи, псевдонім це чи ні). Тому, по-моєму, все значно складніше, і чи скорочувати псевдонім, визначається багатьма факторами, зокрема: тим, наскільки загальновідомо, що це псевдонім, тим, як сам носій ставиться до скорочення свого псевдоніму, тим, наскільки псевдонім схожий на звичне ім'я — тим, як історично склалося щодо конкретного псевдоніму.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Здається, не скорочувати псевдоніми насправді є більш схожим на стилістичну рекомендацію, аніж на суворе правило — &lt;strong&gt;але я ніяк не можу це довести&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-27T09:55:05.933" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3644" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3645" CreationDate="2018-03-27T09:59:32.790" Score="3" ViewCount="2604" Body="&lt;p&gt;Словосполучення &quot;вільна вакансія&quot; вважається плеоназмом (надлишком), оскільки &quot;вакансія&quot; - вільна, незайнята посада. Тоді вона і &quot;звільнитися&quot; не може, так? Якщо бажано використати саме &quot;вакансія&quot;, а не &quot;посада&quot;, як краще сформулювати? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1519" LastActivityDate="2018-03-27T11:06:25.620" Title="Наскільки правильно писати &quot;звільнилася вакансія&quot;?" Tags="|вживання-слів|синоніми|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3645" PostTypeId="2" ParentId="3644" CreationDate="2018-03-27T10:15:11.017" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;З'явилася вакансія&lt;/strong&gt;, або будь-яке словосполучення, яке пасує до &quot;вільна посада&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ВАКА́НСІЯ, ї, жін. Вільна посада в штаті установи. Ти накажи всім, кому можна, щоб стежили і не пропускали вакансії (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 175); А недавно побачив у газеті оголошення, конкурсу на заміщення вакансії доцента в рідному університеті (Микола Руденко, Остання шабля, 1959, 38).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vakansija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-03-27T10:53:41.400" LastActivityDate="2018-03-27T10:53:41.400" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3646" PostTypeId="2" ParentId="3644" CreationDate="2018-03-27T10:43:09.440" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/inshe/vakansiya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ckPkh.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ckPkh.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сайт &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B2%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%96%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; радить&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вільна вакансія&lt;/strong&gt; — тавтологія, виправте: &lt;strong&gt;вакансія.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6444&amp;amp;page=236&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ВАКА́НСІЯ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, ї, ж. 1. Вільна посада в штаті установи, закладу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-03-27T11:06:25.620" LastActivityDate="2018-03-27T11:06:25.620" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3647" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3651" CreationDate="2018-03-27T11:08:11.290" Score="4" ViewCount="1526" Body="&lt;p&gt;&quot;Магазин&quot; є в Сучаному тлумачному словнику української мови і, загалом, вважається синонімом &quot;крамниці&quot;. Але знайшла роздум, що слово «магазин» частіше вживалося в українській мові у значенні «склад»: «На самім кінці Борислава... стояв великий магазин, де складували земний віск» (І. Франко) та ін. Під впливом російської мови це слово почали широко вживати в розумінні «крамниця». При чому, &quot;крамниця&quot; взагалі досить рідко вживають...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1519" LastActivityDate="2018-04-11T23:42:29.740" Title="Чи можна вважати &quot;магазин&quot; русизмом?" Tags="|вживання-слів|росіянізм|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3648" PostTypeId="2" ParentId="3647" CreationDate="2018-03-27T11:21:17.573" Score="3" Body="&lt;p&gt;Вікіпедія переадресовує на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Крамницю&lt;/a&gt;, проте дає варіант &lt;strong&gt;магазин&lt;/strong&gt; як додатковий. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Магазин — об'єкт торгівлі, розташований в окремій капітальній споруді&#xA;  або приміщеннях іншої капітальної споруди або тимчасової споруди&#xA;  некапітального типу або їх частинах&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість у нас є свій термін &lt;strong&gt;крамниця&lt;/strong&gt;, який не є русизмом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось щодо походження:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово «магазин» утворено від арабського слова, яке у множині означає&#xA;  «комори», «склади». У цьому ж сенсі це слово потрапило з французької&#xA;  мови (magasin, magazin) в українську. Поступово змінило своє смислове&#xA;  навантаження, витіснивши слово «лавка».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож так, це не стільки русизм, скільки запозичене слово, але загальновживане. Як і маркет. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastActivityDate="2018-03-27T11:21:17.573" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3649" PostTypeId="2" ParentId="3647" CreationDate="2018-03-27T11:59:28.560" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Доповнення &lt;a href=&quot;/a/3648/585&quot;&gt;до&lt;/a&gt; про походження&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Етимолоґічниь словник української мови, 3 книга: 74 сторінка — крам; 351 — магазин&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;крам&lt;/strong&gt; «предмет торгівлі (звичайнофабричного виробництва), товар», &lt;em&gt;кра­мар&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;крамаренко&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;крамариха&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;крама­рівна&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;&lt;strong&gt;крамарня&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;] «крамниця» Г, Ж, &lt;em&gt;крамарство&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;крамарчук&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;крамарщик&lt;/em&gt;] «крамар» Л, [&lt;em&gt;крамарщина&lt;/em&gt;] «дрібний то­вар» Ж. [&lt;em&gt;крамщина&lt;/em&gt;] «тс.» Ж. [&lt;em&gt;крамина, крамнина&lt;/em&gt;] «тканина фабричного вироб­ництва», крамниця, [&lt;em&gt;крамарний&lt;/em&gt;] «тор­говий» Я, &lt;em&gt;крамарський, крамний, крам­ничний&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;крамовий&lt;/em&gt;] «крамний», [&lt;em&gt;крам­ський&lt;/em&gt;] «тс.», &lt;em&gt;крамарювати, крамува­ти&lt;/em&gt;, ст. &lt;em&gt;крамъ&lt;/em&gt; (1460), &lt;em&gt;крамныи&lt;/em&gt; (1388);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;російська [&lt;em&gt;крам&lt;/em&gt;] «дрібний товар», білоруська &lt;em&gt;крама&lt;/em&gt; «лавка, крамниця», ст. &lt;em&gt;крамъ&lt;/em&gt; (1582), крамныи (1338), польська kram «крамниця; (ст.) крам», чеська, словацька krám «крамниця», вл. klamy «тс.», нл. kšamy «дрібні товари; крамниця», ст. kramy «тс.», полаб. krom «крам», слн. krâm «крамар­ські товари»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;запозичення з німець­кої мови, можливо, частково за поль­ським посередництвом; свн. krām(e) «крамниця, ятка; розіслане сукно, то­вар», двн. crām «ятка», снн. krām(e) «полотняна покрівля ятки», тол. kraam «крам; крамниця» походять від пгерм. *krama- «покрівля, яку мандрівні купці напинали над своїм возом»; спроба ви­вести п. kram з пд.‑сл. &lt;em&gt;храм&lt;/em&gt; (Brückner 264; Веrn. І 606) безпідставна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;магазин&lt;/strong&gt; «крамниця; комора; склад; частина апарата або приладу (найчастіше зброї); [додаткові рамки у вулику ЛексПол]», [&lt;em&gt;магазин&lt;/em&gt;] «колгоспна ко­мора» Па, [&lt;em&gt;магазін&lt;/em&gt;] «магазин; колгоспне приміщення для зерна, амбар; скляний резервуар лампи, в який наливають гас» Л, [&lt;em&gt;маказин&lt;/em&gt;] «колгоспне примі­щення для зерна, амбар» Л, Па, &lt;em&gt;магази­нер&lt;/em&gt; «власник крамниці; продавець у крамниці», &lt;em&gt;магазинка&lt;/em&gt; «рушниця з мага­зином», &lt;em&gt;магазинник&lt;/em&gt; «комірник»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;російська, болгарська &lt;em&gt;магазин&lt;/em&gt;, білоруська &lt;em&gt;магазін&lt;/em&gt;, польська magazyn «магазин; ілюстрований журнал», чеська словацька magazin «універмаг; ілюстрований жур­нал», вл. magacin «магазин, склад, депо», македонська &lt;em&gt;магазин&lt;/em&gt; «склад, магазин; журнал», схв. магазӣн, магацӣн «тс.», слн. magazín «склад; депо; магазин»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;через по­середництво західноєвропейських мов (нім. Magazín, фр. magasin, іт. maggazzino «магазин, склад», пор. також ісп. ст. magacén «тс.») запозичено з арабської; араб. mahā́zin є формою множини від mahzū́n «склад», похідного від házaпa «він зібрав, нагромадив»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T23:42:29.740" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3650" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3657" CreationDate="2018-03-27T12:03:15.840" Score="0" ViewCount="139" Body="&lt;p&gt;У випуску серії &quot;Педагогіка&quot; зустрілося, як приклад вислову, що є калькою російської мови з публіцистики «жарознижуючий» потрібно заміняти на «температурознижувальний». При чому &quot;жарознижуючий&quot; є в Тлумачному словнику. Та й в медичний літературі &quot;температурознижувальний&quot; радше виключення...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1518" LastActivityDate="2018-03-27T15:03:50.763" Title="&quot;Температурознижувальний&quot; замість &quot;жарознижуючий&quot;?" Tags="|вживання-слів|калька|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2018-03-27T15:12:59.840" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3651" PostTypeId="2" ParentId="3647" CreationDate="2018-03-27T12:03:34.223" Score="3" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/mahazyn-kramnycya-kramnychka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Б. Д. Антоненко-Давидовичем&lt;/a&gt; — магазин, то більше синонім до слова комора.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;§33. Магазин, крамниця, крамничка&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У сучаснiй українськiй офiцiйнiй i дiловiй мовi слово &lt;em&gt;магазин&lt;/em&gt; замiнило всi iншi синонiми, широко вiдомi в класичнiй лiтературi й живому мовленнi, де, якщо й траплялося слово &lt;em&gt;магазин&lt;/em&gt; (або &lt;em&gt;гамазин&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гамазей&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гамазея&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гамазiя&lt;/em&gt;), то далеко в вужчому значеннi. Цi слова означали не будiвлю для продажу, а велику комору на зерно („Пiдпалюють &lt;em&gt;гамазини&lt;/em&gt; з хлiбом“. — О. Стороженко ) або комору на рiзне начиння, знаряддя, продукти („Рушниць, мушкетiв, оружжин наклали повнi &lt;em&gt;гамазеї&lt;/em&gt;“. — I. Котляревський; „На самiм кiнцi Борислава... стояв великий &lt;em&gt;магазин&lt;/em&gt;, де складували земний вiск“. — I. Франко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Заклад, де продають харчi або якiсь iншi припаси й речi, незалежно вiд розмiру його й асортименту краму, в класичнiй лiтературi й народнiй мовi називали й називають &lt;em&gt;крамницею&lt;/em&gt;: „Завiв &lt;em&gt;крамницю&lt;/em&gt; з тютюном“ (I. Нечуй‑Левицький); „Ще сонце не зайшло, а вже &lt;em&gt;крамницi&lt;/em&gt; почали зачинятись“ (М. Коцюбинський); „Лелiя спинилась бiля одної дуже великої &lt;em&gt;крамницi&lt;/em&gt;, там в освiтленому вiкнi стояло багато квiтiв“ (Леся Українка). Крамницi, де продають спецiальнi вироби, мають теж свої назви: &lt;em&gt;книгарня&lt;/em&gt;, де продають лiтературу, &lt;em&gt;цукерня&lt;/em&gt;, де продають солодощi, тощо („Перед дверима &lt;em&gt;цукернi&lt;/em&gt; ще помацався за кишеню, чи є грошi“. — Л. Мартович).  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо мовиться про дрiбну сiльську крамницю, вживають зменшеного iменника — &lt;em&gt;крамничка&lt;/em&gt;, вiдповiдно до росiйського слова &lt;em&gt;лавка&lt;/em&gt;: „Якiв зайшов до кума в &lt;em&gt;крамничку&lt;/em&gt;“ (Марко Вовчок).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Навряд чи є потреба замiняти всi цi слова одним-однiсiньким словом&#xA;  &lt;em&gt;магазин&lt;/em&gt;, бо таким способом збiднюється багата на рiзноманiтну лексику&#xA;  українська мова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-27T12:11:41.927" LastActivityDate="2018-03-27T12:11:41.927" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3652" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3653" CreationDate="2018-03-27T12:50:57.840" Score="0" ViewCount="1406" Body="&lt;p&gt;Як корректніше сформувати вимогу до посади: &quot;бути тактовним у відношенні\ставленні до коллег&quot;? Чи взагалі &quot;по відношенню&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1518" LastActivityDate="2018-03-27T18:07:13.830" Title="&quot;Відношення&quot; чи &quot;ставлення&quot;?" Tags="|вибір-слова|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ClosedDate="2018-03-27T15:13:18.263" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3653" PostTypeId="2" ParentId="3652" CreationDate="2018-03-27T13:01:40.450" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відношення&lt;/strong&gt; рідко вживається щодо людей, на що вказує словник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidnoshennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Краще в такому контексті вжати слово &lt;strong&gt;стосунки&lt;/strong&gt; в значенні зв'язки, взаємини, які виникають між людьми в процесі спілкування (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stosunok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ставлення&lt;/strong&gt; має близьке значення того чи іншого характеру поводження з ким-, чим-небудь (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stavlennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;), тому теж може бути використане.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також сам прийменник &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; виражає достатньою мірою зв'язок між словами, тому цілком припустимо взагалі обійтися лише прийменником.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, правильні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;бути тактовним до колег&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;бути тактовним у стосунках із колегами&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;бути тактовним у ставленні до колег&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-03-27T18:07:13.830" LastActivityDate="2018-03-27T18:07:13.830" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3654" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3656" CreationDate="2018-03-27T13:38:02.823" Score="3" ViewCount="450" Body="&lt;p&gt;Існує поєтичний синонім русизму &quot;не дивлячись&quot; - &quot;всупір&quot;. Наприклад, він зустрічається у перекладі Стусом Кіплінга. Але крім художніх творів пошук не дає результатів використання цього слова. Чи не є воно занадто специфічним і неприйнятним для ділового використання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1519" LastActivityDate="2018-03-27T14:20:20.953" Title="Чи доречне використання слова &quot;всупір&quot; в діловій мові?" Tags="|вживання-слів|синоніми|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3655" PostTypeId="2" ParentId="3642" CreationDate="2018-03-27T13:45:21.853" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D1%8F%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%83%D1%89%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник&lt;/a&gt; містить такий переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вялотекущий&lt;/strong&gt; – &lt;em&gt;млявий, повільний, млявоплинний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Hnatiuk_Iryna/Rosiisko-ukrainskyi_slovnyk_u_4_tomakh_Tom_1_AY/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник у 4 томах&lt;/a&gt; (Т.1, с. 429) теж подає, що: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вялотекущий&lt;/strong&gt; - &lt;em&gt;млявоплинний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак у &lt;a href=&quot;http://www.m-translate.com.ua/perekladach/russian/ru-uk#text==%D0%B2%D1%8F%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%83%D1%89%D0%B8%D0%B9%0A&amp;amp;direction=ru-uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Миттєвому російсько-українському онлайн перекладачу&lt;/a&gt; зафіксований ще такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вялотекущий&lt;/strong&gt; - &lt;em&gt;уповільнений&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені ж більше подобається варіан №3 &quot;уповільнений&quot;, однак &quot;млявоплинний&quot; теж можна використовувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-27T13:45:21.853" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3656" PostTypeId="2" ParentId="3654" CreationDate="2018-03-27T14:20:20.953" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://explain_words_uk.academic.ru/1002/%D0%B2%D1%81%D1%83%D0%BF%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачний український словник&lt;/a&gt; (2014 р.) все ж містить статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;всупір - наперекір, всупор.&#xA;  Не виводять співаночок на весь двір соловієві на вишенці всупір. [Звн 108]; [ВЛ]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак ні в СУМі-20, ні в СУМі-11 цього слова не знайшла. Також не знайшла і в словнику за ред. Б. Грінченка. Лише натрапляла у художній літературі, зокрема в &lt;a href=&quot;http://www.ukrcenter.com/%D0%9B%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0/%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD-%D0%94%D1%80%D0%B0%D1%87/65634/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9-perpetuum-mobile-%D0%B0%D0%B1%D0%BE-%D0%9C%D0%B0%D1%88%D0%B8%D0%BD%D0%B0-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97-%D0%BD%D0%B5%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;І. Драча&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.i-franko.name/uk/Verses/ZVershynINyzyn/Vesnjanky/ScheSchebeche.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;І. Франка&lt;/a&gt; та ін. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, у художньому стилі можна використовувати таке слово, однак в науковому, офіційно-діловому стилі все ж НЕ варто.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: У нас є чудове слово &quot;всупереч&quot;, що дещо подібне до &quot;всупір&quot; і є зафіксованим у різноманітних словниках, то чому б не використовувати саме його?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-27T14:20:20.953" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3657" PostTypeId="2" ParentId="3650" CreationDate="2018-03-27T15:02:26.193" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=26761&amp;amp;page=901&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; подає словникову статтю щодо лексеми &amp;quot;жарознижувальний&amp;quot; (оскільки про &amp;quot;жарознижуючий&amp;quot; немає. Ймовірно, у зв’язку з тим, що українська мова оминає суфіксів -уч- / -юч- на кшталт &lt;em&gt;нотуючий - нотувальний&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЖАРОЗНИ́ЖУВАЛЬНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. Який знижує жар (у 3 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сполуки кремнію виявляють, особливо в гомеопатичних дозах, протизапальну, знеболювальну, жарознижувальну дію (з наук. літ.);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Популярними потогінними та жарознижувальними засобами справедливо вважають липовий цвіт, квітки бузини чорної, плоди малини звичайної (з навч. літ.);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;// у знач. ім. жарозни́жувальне, ного, с. Засіб для зниження жару (у 3 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Він знайшов жарознижувальне, та коли повернувся до вітальні зі склянкою води та пігулкою, то просто остовпів! (Люко Дашвар).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітки щодо використання (розмовне, застаріле, діалектизм) нема. Отже, цілком нормально використовувати це слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аби точніше з’ясувати, звернімося до ще одної лексеми &amp;quot;жар&amp;quot; (&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=26741&amp;amp;page=900&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у цьому ж словнику&lt;/a&gt;) саме у третьому значенні, оскільки друга частинка &amp;quot;знижувальний&amp;quot; використовується з першою саме у третьому значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЖАР&lt;/strong&gt;, у, ч. 3. Підвищена температура тіла під час хвороби.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені сьогодні легше, жару нема, і я навіть гуляв на балконі (М. Коцюбинський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, теж позначення на обмежене використання слова нема.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо іншого слова &amp;quot;температурознижувальний&amp;quot;, то у цьому словнику його ще нема, оскільки наразі вийшли томи 1-8. Також інформації не знайшла ні в &amp;quot;СУМ-11&amp;quot;, ні у словнику за ред. Б. Грінченка, ні на сайті &amp;quot;Оnline corrector&amp;quot;, ні на Офіційному сайті Української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отож, слово &amp;quot;жарознижувальний&amp;quot; хоч і з першого погляду нагадує русизм, однак є цілком нормативним в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: Крім того, знаю, що навіть у діалектах є слово &amp;quot;жар&amp;quot; у значенні &amp;quot;температура&amp;quot; і як трохи віддалене від нього &amp;quot;жарівка&amp;quot;, що означає лампочка. Чому наводжу саме ці слова, бо тут однаковий корінь жар-. Також і тут, і тут йдеться про виділення теплоти. Можливо, це й етимологічно споріднені слова. А це ще раз підтверджує, що слово &amp;quot;жарознижувальний&amp;quot; не є русизмом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-27T15:03:50.763" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3658" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-27T15:45:13.943" Score="6" ViewCount="1201" Body="&lt;p&gt;Мабуть багато з нас куштували кисло-солодкі червоні ягідки — &lt;em&gt;кизил&lt;/em&gt;. Донедавна думала, що у них є ще одна назва — &lt;em&gt;дерен&lt;/em&gt;. Та у &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21645&amp;amp;page=736&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; &lt;em&gt;дереном&lt;/em&gt; називають поверхневий шар ґрунту, вкритий травою і трав'янистими рослинами, густо пронизаний їхніми коренями. Натомість у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/deren&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; ще є визначення  дерену, як ягоди. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD_%D1%81%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B6%D0%BD%D1%96%D0%B9#%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B5_%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%B8%D0%B7%D0%B8%D0%BB&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;російсько-українські словники&lt;/a&gt; також подають обидва ці терміни. То ж чи правильно зараз називати ці ягоди &lt;em&gt;кизилом&lt;/em&gt;, а чи &lt;em&gt;дереном&lt;/em&gt;? Чи, можливо, обидва слова підходять?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-02T15:09:56.680" LastActivityDate="2018-11-12T21:19:19.820" Title="Кизил чи дерен?" Tags="|вибір-слова|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3659" PostTypeId="2" ParentId="3638" CreationDate="2018-03-27T16:02:04.763" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%8B&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словники&lt;/a&gt;, що передували 11-томному Тлумачному, не містять слово роди.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Роды – ро́диво, -ва, поло́ги, -гів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зло́ги, -гів –  1) роды; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ро́диво –  1) роды;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Роді́ння – рожание, роды.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зло́ги, -гів, м. мн.  1) Роды. Балт. у.   По́лог, -гу, м.  1) Роды,&#xA;  разрѣшеніе отъ бремени.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Роди́ни, -ди́н, ж. мн.  1) Рожаніе, роды. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Роді́ння, -ня, с. Рожаніе, роды.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На захист слова роди є думка &lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/pologi-chi-rodi-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-27T16:02:04.763" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3660" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3663" CreationDate="2018-03-27T16:53:18.680" Score="8" ViewCount="2141" Body="&lt;p&gt;Наштовхнулась на статтю &lt;a href=&quot;http://www.aratta-ukraine.com/text_ua.php?id=90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Трипільська культура – первень українського народного мистецтва&quot;&lt;/a&gt;. Зацікавило слово &quot;&lt;em&gt;первень&lt;/em&gt;&quot;. Тлумачення цього слова у СУМі не знайша. У &lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/searchall.php?SWord=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%8C&amp;amp;from=xx&amp;amp;to=ru&amp;amp;did=explain_words_uk&amp;amp;stype=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому словнику&lt;/a&gt;  є значення, яке не дуже відповідає зазначеній статті. Судячи з контексту (&quot;Дошукуючись праоснов своєї нації, уважно проаналізував Трипільську культуру й дійшов такого висновку: ”Головний первень - трипільці”&quot;), це щось, на зразок складника, складової. Але переконливого підтвердження цьому не знайшла. То що таке &quot;&lt;em&gt;первень&lt;/em&gt;&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-22T20:03:29.517" LastActivityDate="2019-04-21T20:58:40.483" Title="Що таке &quot;первень&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3661" PostTypeId="2" ParentId="3660" CreationDate="2018-03-27T17:05:06.287" Score="4" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/e/element/28-1-0-4825&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt; знайшла таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Синонiмі до слова &lt;strong&gt;ЕЛЕМЕНТ&lt;/strong&gt;:(хемічний) у. &lt;strong&gt;первень&lt;/strong&gt;; (системи) складник, інгредієнт, деталь, риса, аспект; (електричний) батерія, гальванічний елемент, сов. батарея; мн. ЕЛЕМЕНТИ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож цілком ймовірно, що первень - це елемент (складова частина).&#xA;Тому, якщо замінити це слово на йому синонімічні, отримаємо: &quot;Трипільська культура як складова частина / елемент українського народного мистецтва&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натрапила ще у статті Івана Лучука &lt;a href=&quot;http://www.ji.lviv.ua/n8texts/luchuk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Українські та єврейські первні в російській поезії першої третини ХХ ст.&quot;&lt;/a&gt; на це слово, де автор пояснює його, проте ще й інтерпретує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово &quot;&lt;strong&gt;первень&lt;/strong&gt;&quot; мало б означати: &lt;strong&gt;начало&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;первоначало&lt;/strong&gt;. В такому розумінні хотілося б пристосувати його до даного сюжету (начало ж вживається тут в значенні: &lt;strong&gt;основа&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;суть&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;джерело&lt;/strong&gt; чогось там).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте сумніваюся, що саме друге значення підійде до контексту, пропонованого Вами. Тож варто залишити слово &quot;первоначало&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо академічних праць, то, на жаль, не знайшла нічого.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-02T13:17:27.003" LastActivityDate="2018-08-02T13:17:27.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3662" PostTypeId="2" ParentId="3660" CreationDate="2018-03-27T17:17:00.923" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%8C&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійський словник 1955р.&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/dicts/andrusyshen&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;К. Андрусишин, Я. Крет&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;пе́рвень&lt;/strong&gt; (-вня) m Chem. element, constituent part.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%8C&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки). Частина І англійсько-українська 2010р.&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/dicts/4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;О. Кочерга, Є. Мейнарович&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;element&lt;/strong&gt; 1. елеме́нт || елеме́нтний 2. складни́к, елеме́нт, компоне́нта, складова́ части́на 3. (х.) хемі́чний елеме́нт, &lt;strong&gt;пе́рвень&lt;/strong&gt;; про́ста речовина́ 4. (мех.) ла́нка 5. (техн.) елеме́нт констру́кції, ву́зол, блок 6. (ел.) (ґальвані́чний) елеме́нт, (первинне) джерело́ стру́му 7. (мн.) заса́ди, осно́ви 8. стихі́я&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt; [&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/html/announcement.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інфо&lt;/a&gt;]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Начало&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;7&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;(химич. элемент) елеме́нт (-та), первень;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут всюди вказують на &lt;em&gt;хімічну&lt;/em&gt; складову — &lt;strong&gt;елемент&lt;/strong&gt;. Тому тут теж може бути складовою, в такому собі переносному значенні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-27T17:17:00.923" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3663" PostTypeId="2" ParentId="3660" CreationDate="2018-03-27T17:19:07.233" Score="9" Body="&lt;p&gt;Я думаю, що для вашого випадку підходить інше значення слова &quot;первень&quot;. Його знаходимо на сайті &lt;a href=&quot;https://goroh.in.ua/%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Горох&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ПЕ́РВЕНЬ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Елемент, конструктивна частина.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Першооснова, першоелемент чого-небудь.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, корінь вказує на спорідненість з іншим &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словом&lt;/a&gt;**:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ПЕ́РВЕНЕЦЬ, нця, ч., книжн.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;чого, перен. Те, що з’явилося або &lt;strong&gt;створено першим за часом&lt;/strong&gt;, раніше, ніж все наступне.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, моє припущення таке, що у статті малося на увазі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Трипільска культура - &lt;strong&gt;основа (першопочаток)&lt;/strong&gt; українського народного мистецтва.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На доказ мого твердження наводжу цитату зі статті: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;“Від трипільців &lt;strong&gt;починаємо&lt;/strong&gt; історію української території як одности і&#xA;  її торгівельних взаємин з іншими країнами, одности духовної і&#xA;  матеріальної”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;** Це підтверджує й етимолоґічний словник української мови у 6т:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/KjyMT.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/KjyMT.jpg&quot; alt=&quot;&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2019-04-21T20:58:40.483" LastActivityDate="2019-04-21T20:58:40.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3665" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3719" CreationDate="2018-03-27T18:41:56.577" Score="3" ViewCount="5655" Body="&lt;p&gt;Як краще вітатися в електронному вигляді? Себто електронною поштою, в месенджерах, і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Добрий день/ранок/вечір&lt;/em&gt; - не підходять, бо співрозмовник не факт що прям зараз прочитає.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вітаю&lt;/em&gt; - занадто урочисте, ближче до &lt;em&gt;поздоровляю&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Здрастуйте&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;привіт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;здоровенькі були&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;салют&lt;/em&gt; - фамільярні. Незнайомцю такого не скажеш&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдиний більш-менш прийнятний варіант знайшов на &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?t=814&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форумі r2u&lt;/a&gt; - &lt;em&gt;Доброго здоров'я&lt;/em&gt;. Але й він, здається, рідко вживаний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="129" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:36:31.740" LastActivityDate="2018-04-17T17:05:03.100" Title="Привітання для електронного спілкування" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|стилістика|етикет|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3667" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3668" CreationDate="2018-03-27T18:44:22.087" Score="6" ViewCount="6695" Body="&lt;p&gt;У розмовній мові набагато частіше можна почути слово &quot;яєшня&quot;, але, на мій погляд, звучить не надто грамотно. До того ж, приклади вживання слова &quot;яєшня&quot; пошукова система видає доволі застарілі.&#xA;Зокрема: &lt;em&gt;&quot;Но хто лиш в город показався, того в яєшню і поб’ють&quot;. Котл. Ен. V. 72. Ум.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словниках же знайшла різне написання.&#xA;Так, &lt;a href=&quot;http://eslovnyk.com/%D1%8F%D1%94%D1%87%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Академічний тлумачний словник &amp;#40;1970—1980&amp;#41;&quot;&gt;Тлумачний словник української мови&lt;/a&gt; містить обидва слова: &quot;яєшня&quot; та &quot;яєчня&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічна ситуація міститься у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Jajechnja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Академічному тлумачному словнику (1970—1980)&lt;/a&gt;, де також застрічаються обива слова. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На моє здивування, я знайшла ще один варіант &lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%AF%D1%94%D1%87%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;на цьому сайті&lt;/a&gt; &lt;em&gt;- Яє́чниця, -ці, ж. = Яєшня.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібне обговорення є &lt;a href=&quot;https://ua-mova.livejournal.com/533420.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, але навіть там немає однозначної відповіді, тому маю надію нарешті з`ясувати це.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;У зв`язку з такою багатоманітністю чи то синонімів, чи то просто неправильних варіацій даного слова, виникає питання: яке з них (&lt;strong&gt;&quot;яєчня&quot;, &quot;яєшня&quot; чи &quot;яєчниця&quot;&lt;/strong&gt;) буде правильно вживати?&lt;/em&gt; І чи не є слово &quot;яєшня&quot; застарілим?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastActivityDate="2023-05-03T07:58:00.997" Title="&quot;Яєшня&quot; чи &quot;яєчня&quot;?" Tags="|граматика|орфографія|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3668" PostTypeId="2" ParentId="3667" CreationDate="2018-03-27T19:06:09.880" Score="3" Body="&lt;p&gt;Завжди думала, що правильний варіант лише &amp;quot;яєЧня&amp;quot;, а не &amp;quot;яєШня&amp;quot; і що при перекладі виникла помилка, проте натрапила на статтю «Оката яєчня, лАте, еспресо: найпоширеніші помилки у назвах їжі та напоїв» (сайту kava.lviv.ua, де була ця стаття, більше не існує, але статтю можна знайти &lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20200926173020/http://kava.lviv.ua/ua/article/5863/%7Eokata-yajechnya-late-espreso-najposhyrenishi-pomylky-u-nazvakh-izhi-ta-napoiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в інтернет-архіві&lt;/a&gt;, а також &lt;a href=&quot;https://1plus1.ua/snidanok-z-1-1/novyny/late-chi-late-8-guchnih-pomilok-u-nazvah-napoyiv-ta-yizhi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;під іншою назвою на сайті «1+1»&lt;/a&gt;, звідки її імовірно й було взято сайтом kava.lviv.ua), в якій дає інтерв’ю Олександр Авраменко (яке також &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=sd2YNPSlZps&amp;amp;t=71s&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;доступне на YouTube&lt;/a&gt;). То ж Олександр Авраменко каже:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;правильними&lt;/em&gt; є обидва варіанти – &lt;em&gt;яєчня та яєшня&lt;/em&gt;. Проте у словниках &lt;em&gt;«яєшня»&lt;/em&gt; позначають як &lt;em&gt;застаріле слово&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-05-02T14:35:46.867" LastActivityDate="2023-05-02T14:35:46.867" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3669" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-27T19:33:59.360" Score="5" ViewCount="8560" Body="&lt;p&gt;Чи є різниця між словами &amp;quot;складнощі&amp;quot; та &amp;quot;складності&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачення в СУМ й іншому словнику цих слів такі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skladnistj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СКЛА́ДНІСТЬ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 1, ності, жін. Абстр. ім. до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skladnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;скл&lt;b&gt;а́&lt;/b&gt;дний&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;СКЛА́ДНІСТЬ&lt;/strong&gt; 2, ності, жін. Абстр. ім. до складн&lt;b&gt;и́&lt;/b&gt;й. &lt;em&gt;Відзначаючи єдність живої і неживої природи, слід підкреслити складність хімічних сполук, властивих організмам&lt;/em&gt; (Методика викладання анатомії.., 1955, 42); &lt;em&gt;Народе мій! При тракторнім рулі, У складності прекрасного комбайна Ти данину збираєш від землі, І в тебе казка — ніби річ звичайна&lt;/em&gt; (Максим Рильський, III, 1961, 239); &lt;em&gt;Світ стає дедалі складнішим — але хай пильніше бачать наші очі всю цю складність&lt;/em&gt; (Комуніст України, 8, 1966, 60); &lt;em&gt;Розмаїтість життєвих зв'язків, складність людських взаємин і разом в тим складність людської душі — ці те невичерпне джерело, що живить літературу&lt;/em&gt; (Вітчизна, 8, 1970, 163); &lt;em&gt;Кібернетику цікавлять не всі керуючі системи, а тільки ті серед них, які досягли певного ступеня складності&lt;/em&gt; (Робітнича газета, 21.X 1962, 2).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/skladnoshhi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;скла́днощі&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, -ів, мн.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Перешкоди, які складно вирішити, розв'язати, подолати.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Якусь мить поміркувавши, рабин повів нас уперед, перетинаючи хол навкоси, потім не без складнощів проминув заставлений старими меблями коридор..&lt;/em&gt; (Брати Капранови, Розмір має значення, 2006).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чого, які і без додатка. Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trudnoshhi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;труднощі&lt;/a&gt; (у 2 знач.); скрута.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Деякі люди перебільшують складнощі мого тутешнього існування: повторюю, я живу, як студент&lt;/em&gt; (Василь Стус, VI, 1997);&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Машинка в білявки була, як на лихо, з механічною коробкою передач… Ясно, що з нею в білявки «У» були певні складнощі&lt;/em&gt; (Ірена Карпа, Bitches Get Everything, 2007).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Із прикладів вживання обох слів можна побачити, що вони вживаються для передачі схожої семантики. То виходить, що ці слова тотожні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-09-05T12:52:48.860" Title="Різниця між словами &quot;складнощі&quot; та &quot;складності&quot;" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3670" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3680" CreationDate="2018-03-27T20:22:41.520" Score="3" ViewCount="387" Body="&lt;p&gt;При перекладі комп'ютерного терміна &lt;em&gt;&quot;device&quot;&lt;/em&gt; зустрічала українські відповідники &quot;девайс&quot; та &quot;пристрій&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Онлайн словник Glosbe перекладає термін &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/device&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;device&lt;/a&gt; таким чином.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Microsoft Language Portal подає наступний переклад терміна &lt;a href=&quot;https://www.microsoft.com/en-us/language/Search?&amp;amp;searchTerm=device&amp;amp;langID=Ukrainian&amp;amp;Source=true&amp;amp;productid=All%20Products&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;device&lt;/a&gt; та приклади його вживання у контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який переклад використовувати для кращого розуміння, зафіксований - &lt;strong&gt;&quot;пристрій&quot;&lt;/strong&gt; чи все ж таки той, що набуває нового поширення - &lt;strong&gt;&quot;девайс&quot;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastActivityDate="2018-03-28T04:03:48.580" Title="Переклад терміна &quot;device&quot; українською мовою" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3671" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3674" CreationDate="2018-03-27T20:22:56.700" Score="1" ViewCount="872" Body="&lt;p&gt;Як у розмовній мові, так і на письмі зустрічаються обидва слова: &quot;запитання&quot; та &quot;питання&quot;. Хотілось би розуміти, коли яке слово правильно вживати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapytannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;  містить визначення даного поняття:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗАПИТА́ННЯ, я, сер.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Звертання до кого-небудь з метою з'ясування чогось; питання.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те, що вимагає з'ясування. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Тема для відповіді при перевірці знань учня, при    збиранні якихось відомостей і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ПИТА́ННЯ, я, сер.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Звертання до кого-небудь, яке потребує відповіді, роз'яснення і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Тлумачення практично тотожні, то як зрозуміти різницю між «&lt;strong&gt;запитанням&lt;/strong&gt;» і «&lt;strong&gt;питанням&lt;/strong&gt;»?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastActivityDate="2018-03-27T21:01:50.023" Title="Запитання і питання. Яка між ними різниця?" Tags="|різниця-між-словами|значення-слів|пароніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-03-28T01:25:28.577" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3672" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3673" CreationDate="2018-03-27T20:29:08.090" Score="1" ViewCount="996" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=26065&amp;amp;page=873&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; пише, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;1) &lt;strong&gt;ЕМБЛЕ́МА&lt;/strong&gt;, и, ж.Умовне, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;символічне&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;зображення&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; якого-небудь поняття, ідеї. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З балконів звисали зелені прапори з білим голубом – емблемою миру (П. Тичина).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) &lt;strong&gt;ЛОГОТИ́П&lt;/strong&gt;, а, ч. Спеціально розроблений &lt;strong&gt;&lt;em&gt;знак&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (оригінальне поєднання зображень, літер, цифр і слів), що передає повне або скорочене найменування установи, організації, фірми і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Попiльничка з логотипом фiрми, якiй належала газета, стояла на столi постiйно (А. Кокотюха).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І це, і це символ, що передає основну інформацію про щось. Наприклад, в айфоні яблучко - це логотип чи емблема? Якщо враховувати, що символ айфона - це яблуко, тоді це емблема, якщо ж яблуко - це знак / позначення, тоді це логотип. Можливо у тому випадку яблучко - це водночас і логотип, і емблема?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, що є що? І чим відрізнаються ці поняття?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-03-27T20:32:27.150" Title="Логотип = емблема?" Tags="|різниця-між-словами|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3673" PostTypeId="2" ParentId="3672" CreationDate="2018-03-27T20:32:27.150" Score="1" Body="&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;http://poradumo.com.ua/302451-c-288/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чим відрізняється логотип від емблеми?&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Головна відмінність логотипу від емблеми — в тому, що в першому рисунку основну площу картинки займає літерне найменування товару або бренду, у другому — абстрактне зображення, яке асоційоване з товаром або брендом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, дальше у статті йдеться про те, що емблему і логотип розрізнити важко. Поняття часто не розмежовуються. Таку ж інформацію знаходимо у &lt;a href=&quot;http://mimino.ua/poslugi/rozrobka-logotipiv-ta-firmovogo-stilu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розробка логотипів та фірмового стилю&#xA;&lt;/a&gt; та  у &lt;a href=&quot;https://naub.oa.edu.ua/2014/vyznachennya-sutnosti-lohotypiv-ta-jih-klasyfikatsiya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Визначення сутності логотипів та їх класифікація &lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо «яблучка», то це логотип і пояснення цього, думаю, пов’язане з наступним &lt;a href=&quot;http://poradumo.com.ua/302451-c-288/#%D1%81_menu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чим відрізняється логотип від емблеми?&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ще один критерій розмежування розглядуваних понять — сфера застосування. Так, відносно графічних елементів, що мають відношення до символіки спортивних команд, досить рідко вживається термін «логотип». У свою чергу, якщо мова йде про відомий комерційний бренд, то навіть якщо він пізнається по зображенню, явно відповідного ознаками емблеми, дана картинка часто іменується логотипом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;П.С.  За формальними ознаками деякі &quot;емблеми&quot; спортивних команд, в принципі, можна віднести і до логотипу — але традиції іменувати «логотипами» ті емблеми, що використовуються спортивними командами, не склалося &lt;a href=&quot;http://poradumo.com.ua/302451-c-288/#%D1%81_menu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чим відрізняється логотип від емблеми?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-03-27T20:32:27.150" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3674" PostTypeId="2" ParentId="3671" CreationDate="2018-03-27T21:01:50.023" Score="1" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/zapitannya-y-pitannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; пише, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Деякі мовознавці радять розрізняти ці два слова:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запитання&lt;/strong&gt; – звернення до когось, яке потребує відповіді, вимога, прохання з приводу чогось; запит.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Питання&lt;/strong&gt; – справа, проблема, що потребує розв’язання, обговорення чи дослідження. Знак питання.&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/1ddxI.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/1ddxI.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;О. Авраменко каже у &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=h1h11MD2tCY&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сніданку з 1+1&lt;/a&gt; так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;&lt;strong&gt;Запитання&lt;/strong&gt;&amp;quot; і &amp;quot;&lt;strong&gt;питання&lt;/strong&gt;&amp;quot; є &lt;em&gt;&lt;strong&gt;синонімами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; у значенні звертання до когось, яке потребує відповіді. Тому правильно сказати: і &lt;em&gt;поставити питання&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;поставвити запитання&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А ось у значенні &amp;quot;проблема або справа, яку треба вирішити&amp;quot;, то тут треба вживати тільки слово &lt;strong&gt;питання&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-27T21:01:50.023" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3675" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3676" CreationDate="2018-03-27T21:06:39.237" Score="5" ViewCount="2674" Body="&lt;p&gt;Цікавить питання:  в якому контексті ми можемо вживати &quot;&lt;strong&gt;заувага&lt;/strong&gt;&quot;, а в якому -&quot;&lt;strong&gt;зауваження&quot;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53399/265339.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів Караванського&lt;/a&gt; знаходимо, що ці слова синоніми.&#xA; А &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Zbirnyk_2014/TK_Zbirnyk_2014_3_rebeznuk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ігор Ребезнюк у статті СПРОБУЙМО ПИСАТИ ТА ГОВОРИТИ ЗА НАЦІОНАЛЬНИМИ, А НЕ РАДЯНСЬКИМИ ПРАВИЛАМИ&lt;/a&gt; зауважує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо розглядати як дію-подію-наслідок тріаду слів &lt;strong&gt;зауважування-зауваження-заувага&lt;/strong&gt;, то видно, що &lt;strong&gt;зауваження&lt;/strong&gt; – це подія, а наслідок цієї події, що є коротко висловлене чи записане судження з приводу чого-небудь, – &lt;strong&gt;заувага.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, автор не вважає ці слова синонімами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як тоді нормативно вживати ці слова у контексті?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-03T04:41:23.153" LastActivityDate="2018-04-03T04:41:23.153" Title="Заувага =зауваження?" Tags="|різниця-між-словами|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3676" PostTypeId="2" ParentId="3675" CreationDate="2018-03-27T21:16:30.773" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=135806&amp;amp;page=1070&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-20&lt;/a&gt; подають такі визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАУВА́ГА&lt;/strong&gt;, рідше ЗАВВА́ГА, и, ж. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Те саме, що заува́ження&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Нарешті, кілька завваг з приводу словотвору (В. Русанівський);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;– Товаришу Шторе, ви запізнились на двадцять хвилин. Роблю вам заввагу (В. Винниченко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАУВА́ЖЕННЯ&lt;/strong&gt;, я, с.1. Коротко висловлене судження, міркування з приводу чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Огей і Орест тупцяли довгим коридором.., перекидаючись зауваженнями про плакати, які висіли на стінах (Олесь Досвітній)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;// перев. мн.Судження наукового, публіцистичного і т. ін. характеру про який-небудь твір.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Комітет в справах мистецтв дав мій переклад на рецензію якомусь N. Цей “рецензент” написав зауважень на цілих шістдесят, а то й більше, сторінок (Остап Вишня).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Докір, закид, указівка на помилку в поведінці.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;В довірливих розмовах Світлана завжди критикувала інших. Якогось разу Тарас це помітив і зробив їй зауваження (Ю. Покальчук)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;// Міра стягнення, покарання за який-небудь учинок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До школи він, звичайно, запізнився .. Але вчитель географії був суворіший за вчителя історії, він .. записав йому зауваження (О. Іваненко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/z/zauvazhennja/31-1-0-4073&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;На офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt; пишуть, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Синонiм до слова &lt;strong&gt;ЗАУВАЖЕННЯ&lt;/strong&gt;: &lt;strong&gt;заувага&lt;/strong&gt;, репліка, сил. докір, закид, вказівка; (суворе) догана.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://synonyms_uk.enacademic.com/6227/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BC%D1%96%D1%82%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів української мови&lt;/a&gt; читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;примітка (додаток, пояснення до якогось твору / тексту, перев. коротке), коментар, &lt;strong&gt;зауваження&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;заувага&lt;/strong&gt;; ремарка (перев. у драматичному творі).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виходячи з вищенаведених словників, &lt;em&gt;заувага і зауваження — це синоніми&lt;/em&gt;, єдина відмінність у самому “відтінку” (про що йдеться у статті, яку Ви згадуєте): &lt;em&gt;зауваження — це подія, заувага — наслідок події, що є коротко висловлене чи записане судження з приводу чого-небудь&lt;/em&gt;. Таким чином їх можна замінювати одне одним. Наприклад: &amp;quot;я врахую Ваше зауваження&amp;quot; і &amp;quot;я врахую Вашу заувагу&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-27T21:16:30.773" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3677" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3679" CreationDate="2018-03-27T22:07:23.003" Score="1" ViewCount="335" Body="&lt;p&gt;Поширеним є як прикметник &quot;зарубіжний&quot;, так і іменник &quot;зарубіжжя&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також часто використовується прикметник &quot;закордонний&quot;. Наприклад, у словосполученні &quot;закордонний паспорт&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Та чи можна за аналогією утворити слово &quot;закордоння&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке слово міститься &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=100757&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Закордоння&lt;br&gt;&#xA;  іменник середнього роду&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, більше енциклопедичних згадок я не знайшла, що, безумовно, наштовхує на сумніви щодо правильності вживання цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чи правильно буде вживати слово &quot;закордоння&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastActivityDate="2018-03-28T01:47:50.097" Title="&quot;Закордонний&quot; - &quot;закордоння&quot;?" Tags="|синоніми|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3678" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3774" CreationDate="2018-03-27T23:07:46.817" Score="4" ViewCount="18675" Body="&lt;p&gt;Як зрозуміти, коли доцільно застосувати слово &quot;країна&quot;, а коли &quot;держава&quot;? Адже вони так часто зустрічаються у схожих контекстах. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Академічному тлумачному словнику (1970—1980) знайшла наступне тлумачення поняття &quot;країна&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krajina&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КРАЇ́НА&lt;/a&gt;, и, жін.&#xA;  1. Територія, що становить єдність із погляду історії, природних умов, населення тощо. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Те саме, що держава&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Хто поверне в рабство ту країну, Де свободи стяг затрепетав?&lt;/em&gt; (Максим Рильський, III, 1961, 81); &lt;em&gt;Наша країна&#xA;  послідовно проводить політику мирного співіснування&lt;/em&gt; (Радянська&#xA;  Україна, 6.V 1959, 1); Соціалістичні країни;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи справді те саме?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/derzhava&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДЕРЖА́ВА&lt;/a&gt;, и, жін. Апарат політичної влади в суспільстві.  //&#xA;  Країна з таким апаратом політичної влади. &lt;em&gt;Будучи складовою і&#xA;  невід'ємною частиною Радянського Союзу, Українська РСР виросла в одну&#xA;  з найбільших держав Європи&lt;/em&gt; (Наука і життя, 12, 1957, 1); Тринадцять&#xA;  морів і два океани Омивають державу мою (Микола Нагнибіда, Пісня..,&#xA;  1949, 64).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поясню свої сумніви. На просторах інтернету є чимало джерел, які роз`яснюють різницю між цими поняттями, зокрема змістовний висновок міститься &lt;a href=&quot;http://dovidka.biz.ua/riznitsya-mizh-derzhavoyu-i-krayinoyu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В той час як «держава» — це в першу чергу політичне утворення, а&#xA;  «країна» — культурне та соціально-економічне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://poradumo.com.ua/243275-chim-vidrizniayetsia-krayina-vid-derjavi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОРАДИМО&lt;/a&gt; також акцентують різницю на тому, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Країна – окрема географічна територія з населенням певної&#xA;  національності та своєрідною культурою.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Держава – автономна одиниця, існує на будь-якій території і володіє&#xA;  суверенітетом і власною системою управління.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але &lt;strong&gt;це не словники і не енциклопедії&lt;/strong&gt;, тому виникають сумніви щодо того, &lt;strong&gt;де вказана більш точна і правильна інформація&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Чи тотожні за змістом поняття &quot;країна&quot; та &quot;держава&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="1515" LastEditDate="2018-03-28T07:32:14.070" LastActivityDate="2019-07-24T11:30:26.517" Title="Країна та держава: тотожні чи ні?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3679" PostTypeId="2" ParentId="3677" CreationDate="2018-03-28T01:47:50.097" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=134285&amp;amp;page=982&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Слово «закордоння» існує, але є розмовним&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=29855&amp;amp;page=982&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слово «закордон» (як іменник) теж є розмовним&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=135316&amp;amp;page=1039&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слово «зарубіжжя» вже нейтральне&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело: «Словник української мови» в 20 томах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-28T01:47:50.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3680" PostTypeId="2" ParentId="3670" CreationDate="2018-03-28T04:03:48.580" Score="5" Body="&lt;p&gt;«Девайс» не належить до загальної лексики. Це є сленг/жаргон.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Пристрій» — нейтральне слово (наприклад, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=195456&amp;amp;page=516&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;застосовується&lt;/a&gt; в означеннях «Словника української мови» в 20 томах).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Девайс» прийнятний лише в окремих контекстах (наприклад, на IT-конференції в стилі «свої для своїх», де лексика фактично розмовна і навіть без цього слова насичена жаргоном/професіоналізмами), але не в діловому мовленні чи тесті загального призначення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-28T04:03:48.580" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3681" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3683" CreationDate="2018-03-28T06:26:20.993" Score="1" ViewCount="162" Body="&lt;p&gt;Зацікавило слово &lt;strong&gt;пленер&lt;/strong&gt;. Його значення в принципі зрозумілі - зафіксоване в словнику значення жанру живопису і незафіксоване, але вживане значення мистецького заходу, на якому ці пленери, власне і малюють. А от чи вважати це одним багатозначним словом, чи двома різними словами-омонімами спільного походнення? Таке моє питання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наводжу словникову статтю на перше значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПЛЕНЕ́Р, у, чол. У живописі — правдиве відтворення природного&#xA;  освітлення, кольору, повітряного середовища.  ▲ На пленері — на&#xA;  повітрі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plener&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І приклади контекстів, де значення інше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://botanicgarden.lnu.edu.ua/fotohalereya/pershyj-mizhnarodnyj-mystetskyj-plener-salix/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перший міжнародний мистецький пленер “Salix”&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://museum.oa.edu.ua/underground-gallery/exhibition/vii-%D0%BC%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;VII мистецький пленер&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.dolesko.com/Ekologo-mistec-kij-plener.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕКОЛОГО-МИСТЕЦЬКИЙ ПЛЕНЕР&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Залежно від відповіді, доповнення словникової статті - а таке має статися під час випуску нових словників, &lt;strong&gt;пленер&lt;/strong&gt; буде мати одну (полісемія) або дві статті (омонімія). Тому питання має водночас і теоретичне, і практичне значення&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:43:48.307" LastActivityDate="2018-04-05T05:43:48.307" Title="ПЛЕНЕР - омонімія чи полісемія?" Tags="|омоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3682" PostTypeId="2" ParentId="3163" CreationDate="2018-03-28T07:31:57.300" Score="2" Body="&lt;p&gt;В коментарях доречно підмічено, якщо є слово учбовий отже є і абревіатура. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/uchbovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УЧБОВИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Те саме, що &lt;strong&gt;навчальний&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Київ тепер є найбільшим культурним центром республіки, в ньому працює Академія наук і Академія&#xA;  архітектури, десятки вищих учбових закладів і наукових інститутів&lt;/em&gt;&#xA;  (Петро Панч, В дорозі, 1959, 264). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/navchaljnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НАВЧАЛЬНИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; . Стосовний до навчання, пов'язаний з ним. &lt;em&gt;У процесі навчання учні усвідомлюють не лише навчальні предмети, а й&#xA;  свою власну навчальну діяльність&lt;/em&gt; (Радянська психологічна наука..,&#xA;  1958, 382);  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема у СУМ-20 присутння така абревіатура&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=16915&amp;amp;page=566&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВУЗ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  у, ч., &lt;strong&gt;застаріле&lt;/strong&gt;. Скорочена назва вищого навчального закладу; ВНЗ. – &lt;em&gt;Я її торік іще зустрів на вулиці. “І чого б я ото, –&#xA;  кажу, – по-дурному час гаяв! .. ну для чого ви в Києві сидите? ..&#xA;  Поступили б до якогось вузу, почали б учитись абощо”&lt;/em&gt; (Б.&#xA;  Антоненко-Давидович); &lt;em&gt;Вчилися вони, ці дівчатка, в радянських школах,&#xA;  кінчали десятилітки, йшли до вузів, мріяли бути лікарями, інженерами&lt;/em&gt;&#xA;  (Остап Вишня); &lt;em&gt;Наприкінці 80-х я кілька семестрів викладала естетику&#xA;  в одному з мистецьких вузів Києва&lt;/em&gt; (О. Забужко); &lt;em&gt;Студенти і викладачі&#xA;  вузу часто приймають закордонних гостей&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=182680&amp;amp;page=506&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВНЗ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; невідм., ч. Скорочення: вищий навчальний заклад; виш. &lt;em&gt;Кожен&#xA;  ВНЗ повинен зберегти власне унікальне “обличчя”, яке формують персонал&#xA;  і студенти&lt;/em&gt; (з наук. літ.); &lt;em&gt;Навчальний посібник “Курс загальної&#xA;  астрономії” ми адресуємо студентам університетів та інших ВНЗ, а також&#xA;  учителям шкіл і гімназій&lt;/em&gt; (з навч. літ.); &lt;em&gt;Правильне управління&#xA;  отриманими коштами, підвищення конкурентоспроможності кожного окремого&#xA;  ВНЗ на ринку освітніх і наукових послуг вимагає високої професійної&#xA;  підготовки керівних кадрів, а також відповідної законодавчої бази&lt;/em&gt; (із&#xA;  журн.); &lt;em&gt;Важливе завдання для українських ВНЗ – розвивати свою&#xA;  автономію&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Оскільки ВУЗ є застарілим, більш вживаним є ВНЗ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-28T07:31:57.300" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3683" PostTypeId="2" ParentId="3681" CreationDate="2018-03-28T07:37:32.590" Score="1" Body="&lt;p&gt;Взагалі щоб намалювати ПЛЕНЕР (чи можна взагалі так сказати?) художник йде &quot;▲ на пленер&quot; для того щоб &quot;правдиво відтворити природне освітлення&quot; (всі вирази з означення СУМ).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це почали робити імпресіоністи на противагу академічному підходу коли робився етюд &quot;на повітрі&quot;, а сама картина малювалася у студії за допомогою пам'яті і підготовлених етюдів. Ходити &quot;на пленер&quot; можна одному, у компанії друзів-художників (як це робили імресіоністи), або великим натовпом — відповідно для великої кількості людей потрібна організація всього процесу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне всі приклади у СУМ як раз подані для ілюстрації &quot;роботи на пленері&quot;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він.. писав просто на полотні натуру на пленері (Мистецтво, 1, 1955, 40); Вчився [Ф. Г. Кричевський] у Рєпіна.., Рубо. Особливо тепло він згадував навчання в Рубо, який виховав у юнака смак до роботи на пленері (Вітчизна, 2, 1961, 171).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Судячи з оформлення статті у СУМ тут нема підстав вважати це омонімією (так само як сніданок може бути індивідуальним, або організованим для великої групи учнів/туристів і т.і.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(У цій статті щодо підготовки художників маса прикладів вживання слова пленер і похідних слів: &lt;a href=&quot;http://kgpa.km.ua/node/191&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пленерна практика&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-28T22:22:56.027" LastActivityDate="2018-03-28T22:22:56.027" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3684" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3685" CreationDate="2018-03-28T07:47:06.727" Score="7" ViewCount="8310" Body="&lt;p&gt;Мого брата звати Олесь і в нашій сім`ї неодноразово піднімалась тема того, яке по батькові буде у його дітей у майбутньому. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Справа в тому, що знайомих з таким іменем, окрім нього, у мене немає, а інтернет у даному питанні не дуже допомагає. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://uk.rodovid.org/wk/%D0%A1%D1%96%D0%BC%60%D1%8F:183165&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; містяться відомості про Гончара Олеся (Олександра) Терентійовича та його дітей. Але, зважаючи на те, що народився він з іменем &quot;Олександр&quot;, а &quot;Олесь&quot; додалось вже у шкільні часи, то діти &quot;Олександровичі&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інших відомих людей з іменем Олесь не спадає на думку, аби перевірити, як правильно утворити по батькові від такого імені. А форма &quot;Олесьович&quot; не зовсім не звучить, хоча, можливо це зумовлене тим, що просто незвично таку чути.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;То як правильно буде утворити по батькові від імені Олесь?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T08:47:51.747" LastActivityDate="2018-04-20T14:43:45.640" Title="Як утворити по батькові для імені Олесь?" Tags="|власні-назви|словотворення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3685" PostTypeId="2" ParentId="3684" CreationDate="2018-03-28T08:01:39.443" Score="7" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику UA&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Олесьович — чоловіче ім'я по батькові (від Олесь).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Олесівна — жіноче ім'я по батькові (від Олесь).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також у &lt;a href=&quot;https://declarations.com.ua/declaration/nacp_33035e21-4dbd-4598-8855-ff86e0fd986a&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Деклараціях&lt;/a&gt; зазначено:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тютюнник Олександр Олесьович&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мазур Людмила Олесівна&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, за допомогою суфікса &lt;strong&gt;-ович/-івна&lt;/strong&gt; (див. також &lt;a href=&quot;http://webpen.com.ua/pages/Morphology_and_spelling/creation_surname.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Творення і правопис імен по батькові&lt;/a&gt;) твориться по-батькові від &amp;quot;&lt;strong&gt;Олесь&lt;/strong&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;П. С. Якщо у паспорті пише &amp;quot;Олесь&amp;quot;, то Олесьович, якщо Олександр — Олександрович.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-20T14:43:45.640" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3686" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3688" CreationDate="2018-03-28T08:04:59.000" Score="7" ViewCount="535" Body="&lt;p&gt;Часто бачила в інстаграмерів у біо, що вони називають себе &lt;strong&gt;globetrotter&lt;/strong&gt;. Цікаво, як краще перекласти це слово українською?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перекладач Гугл дає варіант &lt;a href=&quot;https://translate.google.com.ua/?hl=ru#en/uk/globetrotter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладу&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;завзятий мандрівник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перевірила усі значення слова &lt;strong&gt;завзятий&lt;/strong&gt; - щодо людини це &lt;em&gt;пристрасний&lt;/em&gt;, що не зовсім відповідає значенню слова в англ. мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zavzjatyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник Оксфорд дає значення слова &lt;strong&gt;trotter&lt;/strong&gt; як &lt;em&gt;поросяча ніжка&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;кінська хода&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/trotter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Oxford&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сайт &lt;a href=&quot;http://context.reverso.net/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B4/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9/trotter#%D0%BA%D1%83%D1%80%D1%8C%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ReversoContext&lt;/a&gt;, яким часто користуюся, дає синоніми&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;courier, messenger, delivery man&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;тобто &lt;strong&gt;trotter&lt;/strong&gt; це &lt;em&gt;кур'єр&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну то як, &lt;strong&gt;globetrotter&lt;/strong&gt; - &lt;em&gt;глобальний кур'єр&lt;/em&gt;? чи &lt;em&gt;світовий рисак&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-28T10:30:10.317" LastActivityDate="2018-07-26T19:21:26.223" Title="Допоможіть перекласти слово &quot;globetrotter&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3687" PostTypeId="2" ParentId="3684" CreationDate="2018-03-28T08:05:35.877" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Згідно з чинним правописом 2015&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par22p10&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ПРАВОПИС СУФІКСІВ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;§ 22.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;-ОВИЧ, -ІВН(А) [-ЇВН(А)]&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;10&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;При творенні чоловічих імен по батькові вживається тільки суфікс &lt;strong&gt;-ович&lt;/strong&gt;: Васильович, Дорошович, Ігорович, Микитович, Олексійович, Юрійович.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;При творенні жіночих імен по батькові вживається суфікс -івн(а), від&#xA;  імен на &lt;strong&gt;-й — -ївн(а)&lt;/strong&gt;: Борисівна, Василівна; Гордіївна, Сергіївна,&#xA;  Юріївна. /31/&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Від таких імен, як Григорій, Ілля, Кузьма, Лука, Микола, Сава, Хома,&#xA;  Яків, відповідні імена по батькові будуть: Григорович, Григорівна;&#xA;  Ілліч, Іллівна; Кузьмич (і Кузьмович), Кузьмівна; Лукич, Луківна;&#xA;  Миколайович (і Миколович), Миколаївна (і Миколівна); Савич (і&#xA;  Савович), Савівна; Хомич (і Хомович), Хомівна; Якович, Яківна.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка. При творенні імен по батькові в основах імен відбувається&#xA;  чергування &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; з &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;: Антін — Антонович, Антонівна; Федір — Федорович,&#xA;  Федорівна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Отже, Олесьович та Олесівна&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-28T08:05:35.877" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3688" PostTypeId="2" ParentId="3686" CreationDate="2018-03-28T09:51:33.667" Score="10" Body="&lt;p&gt;Йдемо за конкретним поясненням цього слова до ґуґлу, де знаходимо посилання на сайт &lt;a href=&quot;http://www.dictionary.com/browse/globetrotter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;dictionary.com&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;a person who travels regularly or frequently to countries all over the world.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;First recorded in 1870-75; globe + trotter&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, це не нове слово, воно з'явилося у 19 сторіччі та означає: людина, яка реґулярно чи часто їздить у різні країни по всьому світу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такі самі тлумачення дають &lt;a href=&quot;https://www.thefreedictionary.com/globetrotter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;thefreedictionary&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/globe-trotter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;merriam webster&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/us/globetrotter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;oxford dictionaries&lt;/a&gt; і ще купа словників.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад ґуґлу в такому разі здається цілком прийнятним, &quot;&lt;strong&gt;завзятий мандрівник&lt;/strong&gt;&quot; цілком відповідає англійському &quot;travels regularly or frequently&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гарне пояснення можна знайти також у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/46/53395/302153.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику англицизмів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГЛОБТРОТЕР&lt;/strong&gt;  л.н.а. «завзятий мандрівник» - globe-trotter &amp;lt; англ. globe&#xA;  «земна куля» і англ. trot «іти пішки».     &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;«Одна з'явилась на Хрещатику, щоб дописати свої мемуари, об'їздила весь світ, &#xA;  нічого не відкрила нового, топтала тисячолітні стежки пілігримів і&#xA;  глобтротерів».  Павло Загребельний. Диво. К., 1968, с.292.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;«Знімок, на якому ми бачимо братів-глобтротерів, зроблений в Іспанії». &#xA;  Всесвіт, 1971, №12, с.150.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, в українській мові є й пряме запозичення через транслітерацію.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3686/%D0%94%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B6%D1%96%D1%82%D1%8C-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE-globetrotter#comment6378_3688&quot;&gt;@Sasha&lt;/a&gt; у коментарі слушно згадав розмовне слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obkhodysvit&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обходисвіт&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОБХОДИ́СВІТ, а, чол., розм., рідко. Той, хто багато мандрує.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3686/%D0%94%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B6%D1%96%D1%82%D1%8C-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE-globetrotter#comment6380_3688&quot;&gt;@bytebuster&lt;/a&gt; не менш слушно додає цитату з &quot;Володару перснів&quot; у перекладі Мокровольського:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«- &lt;strong&gt;Обійдисвіт&lt;/strong&gt; – надто скромне прізвисько для тебе, сину Араторна! – із захватом вигукнув Еомер. – Я б назвав тебе &lt;strong&gt;Облетисвіт&lt;/strong&gt;...»&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці останні переклади навіть трохи краще підходять, аніж &quot;завзятий мандрівник&quot; і &quot;глобтротер&quot;, адже в них береться до уваги слово &quot;globe&quot; у значенні &quot;планета Земля&quot;, &quot;світ&quot; на відміну від першого перекладу, і вони утворюються від питомих українських слів - на відміну від другого.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-07-14T11:52:55.100" LastActivityDate="2018-07-14T11:52:55.100" CommentCount="13" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3689" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-28T11:22:21.253" Score="4" ViewCount="52" Body="&lt;p&gt;При з'ясуванні етимології  прикметників часто натрапляла на інформацію, що в історії їх формування  відбулася втрата відмінювання іменних прикметників. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось, наприклад, у &lt;a href=&quot;http://www.wikipage.com.ua/1x5fb8.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ступені порівняння прикметників&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В історії формування прикметників відбулося такі зміни: розмежування функцій іменних (нечленних) і займенникових (членних) прикметників; втрата відмінювання іменних прикметників.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не можу знайти інформації, яка б пояснювала ці зміни. Адже, в українській  мові  збереглися залишки  іменних форм прикметників &lt;a href=&quot;http://dspace.pnpu.edu.ua/bitstream/123456789/6042/1/Ermak.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Валентина Єрмак&#xA;ІСТОРИЧНИЙ КОМЕНТАР ДО ПРИКМЕТНИКА&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;варт, певен, жив, здоров, здавна, стиха і інші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-03-28T11:22:21.253" Title="Чому відбулася втрата відмінювання іменних (нечленних) прикметників?" Tags="|історія-мови|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3690" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3694" CreationDate="2018-03-28T11:29:50.473" Score="5" ViewCount="12157" Body="&lt;p&gt;Цікавить не написання адреси в цілому, а саме вулиця і будинок у випадку, якщо номер будинку містить в собі ще й літеру.&#xA;Наприклад, &quot;Дегтярівська &lt;strong&gt;49Г&lt;/strong&gt;&quot; чи &quot;Дегтярівська &lt;strong&gt;49-Г&lt;/strong&gt;&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Помітила неоднакове написання тоді, коли в паспортіоднієї особи реєстрація місця проживання зафіксована за адресою &quot;Дегтярівська 49А&quot;, а в паспорті іншої &quot;Дегтярівська 49-а&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, і справді немає єдиного стандарту для написання адреси.Але чи не можуть виникнути проблеми, скажімо, з органами державної влади, якщо написати в якихось документах адресу з дефісом в той час як в паспорті його немає? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://kneu.edu.ua/ua/University_en/map/korp2_3/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;офіційному сайті КНЕУ&lt;/a&gt;, один з корпусів та гуртожитків якого знаходиться за цією адресою вказано наступний варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Адреса: м.Київ, вул. Дегтярівська, 49-г&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?ei=Vne7Wty6MInTwQKI3arADw&amp;amp;q=%D0%B4%D0%B5%D0%B3%D1%82%D1%8F%D1%80%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0%2049%D0%B3&amp;amp;oq=%D0%B4%D0%B5%D0%B3%D1%82%D1%8F%D1%80%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0%2049%D0%B3&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0j0i10k1j38j0i22i30k1j0i22i10i30k1l2.88174.88577.0.89472.2.2.0.0.0.0.242.400.0j1j1.2.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.2.395...35i39k1.0.N69IPe14EGk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt; же видає варіант написання без дефіса:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Корпус №2 КНЕУ, вулиця Дегтярівська, 49Г, Київ, 02000&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чи потрібно писати дефіс між, власне, номером будинку і його літерою&lt;/em&gt;, а також, &lt;em&gt;чи принципово, що ця літера повинна бути великою/малою?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:38:36.630" LastActivityDate="2018-04-05T04:38:36.630" Title="Чи потрібно писати дефіс між номером будинку і його літерою?" Tags="|орфографія|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3692" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-28T16:15:56.227" Score="4" ViewCount="195" Body="&lt;p&gt;Мені потрібний прикметник, який би описував бароковий стиль архітектури і всього решти барокового. Перекладаю англійське &quot;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/ornate&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ornate&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Elaborately or highly decorated.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=ornate%20&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;укр-англ словнику Андрусишина і Крета&lt;/a&gt; знайшов слово, яке підходить якнайкраще, &quot;поцяцькований&quot;, але воно виявилося розмовним, як і всі однокореннєві прикметники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Йду за синонімічним рядом з &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/c/cjackovanij/45-1-0-5843&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цього сайту&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Синонiмі до слова ЦЯЦЬКОВАНИЙ:обцяцькований, поцяцькований; (-&#xA;  тканини) мережаний, мережчатий, узористий; (квітами) заквітчаний, ІД.&#xA;  квітчастий; (різьбою) різьблений; (посуд) …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ 70-80 каже, що слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obcjacjkovanyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цяцькований&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obcjacjkovanyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;обцяцькований&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pocjacjkovanyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;поцяцькований&lt;/a&gt;&quot; - це &lt;strong&gt;розмовні слова&lt;/strong&gt;. У пізнішому СУМ-20 до тих слів ще не дійшло, а значення цих слів таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у знач. прикм. Прикрашений оздобами, вкритий візерунками.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож до синонімічного ряду:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/merezhchatyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мережчатий&lt;/a&gt; і мережаний - це:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Оздоблений мережками. //  Схожий на мережку, мереживо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakvitchanyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Заквітчаний&lt;/a&gt;, квітчастий надто концентрується на квітах, хоч і має значення як прикметник до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakvitchuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ось такого&lt;/a&gt; дієслова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Взагалі оздоблювати чим-небудь, надавати привабливого вигляду чомусь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Це поки що найближчий до оздоблення прикметник, але я не бачу його в архітектурному контексті, а ось поцяцькований звучить і щодо архітектури, будівель, які хтось надто інтенсивно оздобив, наприклад). Тобто, проблема в тому, що оздоблення може бути не пов’язане з квітами і кольорами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rizjblenyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Різьблений&lt;/a&gt; не каже про велику інтенсивність оздоблення, взагалі не підходить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Узористий (взористий) і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vzirchastyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;взірчастий&lt;/a&gt; (взорчастий, узорчастий) - це просто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Який має візерунки, прикрашений візерунками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це слово також не має у собі надміру або інтенсивності оздоблення. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Допоможіть, будь ласка, знайти слово, яке б позначало надмірне або інтенсивне оздоблення, але при цьому не було б розмовним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-03-28T16:39:22.773" LastActivityDate="2018-03-29T16:22:52.937" Title="НЕ розмовний український відповідник до слова &quot;ornate&quot;" Tags="|переклад|вживання-слів|from-english|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3693" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3696" CreationDate="2018-03-28T16:21:30.840" Score="3" ViewCount="87" Body="&lt;p&gt;Зіткнулась з необхідністю перекласти назву посади і професії &quot;&lt;strong&gt;medical writer&lt;/strong&gt;&quot;, яка є поширеною у західній Європі та Америці і починає розвиватись у нас.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для кращого розуміння зазначу, що означає це поняття англійською:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.jobhero.com/medical-writer-job-description/#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1.&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Medical writers use scientific knowledge and writing skills to&#xA;  effectively and clearly communicate &lt;em&gt;technical medical science&#xA;  information in writing&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Medical_writing&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;A medical writer&lt;/em&gt;, working with doctors, scientists, and other subject matter experts, &lt;em&gt;creates documents that&lt;/em&gt; effectively and&#xA;  clearly &lt;em&gt;describe research results, product use, and other medical&#xA;  information&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дослівним перекладом буде &quot;&lt;em&gt;медичний письменник&lt;/em&gt;&quot;, але значення українського слова &quot;письменник&quot; не збігається із потрібним для конкретно цього випадку. А отже і таке словосполучення не передасть змісту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pysjmennyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://eslovnyk.com/%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачний словник української мови&lt;/a&gt; дають наступне визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПИСЬМЕ́ННИК, а, чол. Той, хто пише &lt;em&gt;художні твори&lt;/em&gt;; особа, для якої&#xA;  літературна діяльність є професією.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, воно не відповідає тому сенсу, який вкладений у поняття &quot;medical &lt;em&gt;writer&lt;/em&gt;&quot;, оскільки мова йде про наукову та публіцистичну літературу, аналіз досліджень та підготовку висновків до них і т.д., в той час як слово &quot;письменник&quot; передбачає написання саме художніх творів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;То який переклад &quot;medical writer&quot; на українську буде найбільш точним?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="1515" LastEditDate="2018-03-28T16:36:16.340" LastActivityDate="2018-03-29T05:39:03.513" Title="Який переклад посади &quot;medical writer&quot; буде найбільш точним?" Tags="|переклад|from-english|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3694" PostTypeId="2" ParentId="3690" CreationDate="2018-03-28T16:29:58.190" Score="5" Body="&lt;p&gt;Так, справді, пишуть по-різному. Навіть тут:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наголошую, що це не сайт про українську мову, правила написання тощо, але все ж це &lt;a href=&quot;http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/v0048359-09&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;офіційний веб-портал Верховної Ради України&lt;/a&gt;. У пункті 7.5. пише так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Номер будинку вказується арабськими цифрами: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 0. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Номер кутового будинку зазначається через дріб. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Приклад: 7/17&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Якщо в номері будинку є &lt;em&gt;літера&lt;/em&gt;, вона &lt;em&gt;зазначається великою без пропуску від номера&lt;/em&gt;.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Приклад&lt;/em&gt;: &lt;strong&gt;17Б&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда ця постанова стосується &lt;strong&gt;лише&lt;/strong&gt; «Правил внесення відомостей про виборців до автоматизованої інформаційно-телекомунікаційної системи «Державний реєстр виборців» (nb!).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак у &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/28.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правописі 1999 («проєкт»), § 28&lt;/a&gt; пише так (&lt;em&gt;насправді цього маєм і дотримуватись&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;е) &lt;strong&gt;літерні найменування&lt;/strong&gt; паралельних класів у школах, &lt;strong&gt;різних будинків з однаковими номерами на тій самій вулиці&lt;/strong&gt;: 7-А, 10-Б; &lt;strong&gt;вул. Зодчих, буд. 26-А&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Частину такої ж інформації подає і &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par25p4e&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чинний (2015) правопис § 25.4&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Через дефіс пишуться [...] e) літерні найменування паралельних класів у школах:&#xA;  &lt;em&gt;7‑А, 10‑В&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте за аналогією робимо висновок, що маємо писати «вул. Дегтярівська, 49-г» або ж «вул. Дегтярівська, 49-Г».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-03-28T18:43:30.613" LastActivityDate="2018-03-28T18:43:30.613" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3695" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3698" CreationDate="2018-03-28T16:53:10.217" Score="1" ViewCount="244" Body="&lt;p&gt;Стикнувся із проблемою перекладу нового англійського вислову &quot;let's play&quot; (запис проходження комп'ютерної гри) - Гугл перекладач дає варіант &quot;давайте пограємо&quot;, а на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/letsplei&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; можна зустріти варіант &quot;летсплей&quot; та його пояснення, а також варіанти &quot;нумограй&quot;, &quot;заграймо&quot;, &quot;пограймо&quot;, а на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Let&amp;#39;s_Play&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; бачимо лише варіант &quot;зіграймо&quot;. Отож як краще перекладати це слово - транслітерувати його чи вживати варіант із онлайн перекладачів (однак, як тоді бути з таким словом як &quot;let's player&quot; (людина, яка знімає та коментує летсплеї), бо в такому випадку єдиним варіантом буде &quot;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/letspleier&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нумогравець&lt;/a&gt;&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що найкращий варіант &quot;нумограймо&quot;, але такого слова немає в Академічному тлумачному словику, а тому, чи буде його вживання правильним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2018-07-14T21:00:43.880" LastActivityDate="2018-07-14T21:00:43.880" Title="&quot;Let's play&quot; - летсплей?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3696" PostTypeId="2" ParentId="3693" CreationDate="2018-03-29T05:39:03.513" Score="4" Body="&lt;p&gt;Medical writer є частковим випадком &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Technical_writer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;technical writer&lt;/a&gt; — тобто людини, що пише технічну документацію, а не художні твори.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклади «technical writer»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=technical+writer&amp;amp;dicts=2&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Англійсько-український словник з математики та інформатики» Є. Мейнаровича і М. Кратка (2010)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;реда́ктор техні́чної документа́ції&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=technical+writer&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Загальний народний англійсько-український словник» на E2U&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;розро́бник технічної документа́ції, технічний автор⚠, технічний письменник⚠&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%A2%D0%B5%D1%85%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%B2%D1%82%D0%BE%D1%80&amp;amp;oldid=21531987&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія (станом на 2018-03-29)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;техні́чний а́втор, техні́чний письме́нник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Здається, статті «автор» і «письменник» у «Словнику української мови» в 11 томах просто застаріли (можливо, у 1970-х роках поняття «технічного автора/письменника» ще не було остаточно оформленим або достатньо поширеним) —  але довести це важко.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У будь-якому випадку, для «medical writer» наразі маємо такі пропозиції:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;медичний автор;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;медичний письменник;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;редактор медичної документації;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;розробник медичної документації.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Ще від мене:&lt;br&gt;&#xA;  • автор медичної документації;&lt;br&gt;&#xA;  • відповідальний за медичну документацію;&lt;br&gt;&#xA;  • складач медичної документації;&lt;br&gt;&#xA;  • укладач медичної документації;&lt;br&gt;&#xA;  • упорядник медичної документації.&#xA;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-29T05:39:03.513" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3697" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-29T10:04:25.533" Score="5" ViewCount="2641" Body="&lt;p&gt;Досить часто у новинах можна почути чи побачити слово &quot;&lt;em&gt;автівка&lt;/em&gt;&quot;. Також є приклади використання в художній літературі: &quot;Ти приречений заходити, ніби у воду, в порожні вересневі провулки, де листя засипає &lt;em&gt;автівки&lt;/em&gt; й з вікон на вулицю викидають старі меблі&quot; (С. Жадан. Вогнепальні й ножові).   &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/avtivka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вільному тлумачному словнику&lt;/a&gt; знайшла це слово:   &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;авті́вка,&lt;/em&gt; -и, жін.&lt;br&gt;&#xA;Те саме, що автомобіль.&lt;br&gt;&#xA;Підійшли до машини. Сєва підійняв капот, розглядаючи ум'ятини. Тамара сіла до автівки. Я теж упав на своє місце (Сергій Жадан, Ворошиловград, 2010);&#xA;Батько не вірить у випадковість його [Чорновола] загибелі — у пустелях тієї ночі, на безлюдній дорозі, коли КАМАЗ із причепом зненацька розвернувся впоперек траси, і автівка на повній швидкості врізалася в той причеп… Ніхто не вірить   (Ліна Костенко, Записки українського самашедшого, 2010).  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в СУМ-20 цього слова нема. Чи правильно вживати &lt;em&gt;&quot;автівка&quot;&lt;/em&gt; замість &quot;&lt;em&gt;авто&lt;/em&gt;&quot; чи &quot;&lt;em&gt;автомобіль&lt;/em&gt;&quot; в офіційно-діловому стилі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="1500" LastEditDate="2018-03-29T10:46:46.397" LastActivityDate="2018-05-28T16:57:47.830" Title="Автівка чи автомобіль?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3698" PostTypeId="2" ParentId="3695" CreationDate="2018-03-29T10:50:18.673" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Мені здається, Ви не зовсім правильно трактуєте наведені Вами джерела.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;По-перше, «Словотвір» &lt;strong&gt;не пропонує&lt;/strong&gt; варіант «летсплей»; навпаки, за своєю природою той сайт бореться з такими прямими запозиченнями (і в цьому випадку він пропонує варіанти «нумограй», «заграймо» і «пограймо»).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;По-друге, Вікіпедія &lt;strong&gt;не вважає&lt;/strong&gt; «зіграймо» українським відповідником терміну «let's play»; «зіграймо» там наведене суто в дужках в ролі дослівного перекладу — не більше (далі стаття використовує «летсплей» і «let's play»).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Допоки якийсь суто український відповідник для «lеt's play» не набув загального вжитку, мені здається, єдиним варіантом є &lt;strong&gt;вжиток прямих запозичень («летсплей», «летсплеєр»)&lt;/strong&gt;. Спроби ввести власний термін похвальні, але навряд чи можуть бути успішними на поточному етапі (але це лише моя точка зору).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, якщо вже розглядати неологізми українського походження, то запропоновані варіанти «нумограй», «заграймо» і «пограймо» мені не дуже подобаються (навіть якщо вважати створення неологізму доречним). Другорядна причина — це те, що ці слова майже не сприймаються як іменники (особливо «заграймо» і «пограймо» — «Роман щойно виклав на свій канал три нових &lt;em&gt;погра́йми&lt;/em&gt;», чи як воно має вживатися?). А першочергова причина, що, навіть якщо змусити себе сприймати ці слова як іменники, вони, на мою думку, радше підходять для того, що закликає до гри (наприклад, трейлера чи реклами), а не для відеозаписів чужого проходження (які фактично можуть використовуватися як сурогат гри). Я б запропонував радше щось на зразок «післягра́й» (адже глядач бачить відеозапис гри, що, найімовірніше, вже відбулася; якщо ж мова про стрим, то там вже є &lt;a href=&quot;//slovotvir.org.ua/words/strymer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідні новотвори&lt;/a&gt;, до яких за бажанням можна додати «гро-», наприклад, «гростру́м»/«гропоті́к», «грострума́р»/«гроживомо́вець») або «гра́гляд»/«гро́гляд»/«ігро́гляд» (від «гра» і «о́гляд»; той, хто його переглядає — «гроглядач», а той, хто його знімає — «(гро)глядоро́б») чи «(і)гропрохі́д» — якби вважав такі спроби доречними.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-03-29T10:50:18.673" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3699" PostTypeId="2" ParentId="3102" CreationDate="2018-03-29T14:27:54.693" Score="1" Body="&lt;p&gt;Для Вашого речення краще вжити слово &lt;strong&gt;&quot;виняток&quot;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Визначення з СУМ-20 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9092&amp;amp;page=321&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИКЛЮЧЕННЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; я, с. Дія за знач. ви́ключити і ви́ключитися 1.&#xA;  &lt;em&gt;Спроба позбавити політичні партії посередницьких функцій на виборах у США вилилась у виключення назв партій із виборчих бюлетенів&lt;/em&gt; (з&#xA;  публіц. літ.); &lt;em&gt;Підозрілим здалося йому виключення Мотла з&#xA;  Полтавського педагогічного інституту: після однорічного вчителювання&#xA;  на Донбасі його було зараховано до Харківського університету&lt;/em&gt; (О.&#xA;  Іваненко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9890&amp;amp;page=340&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИНЯТОК&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; тку, ч. Відхилення від звичайного, від загального&#xA;  правила. &lt;em&gt;Винятки, очевидячки, минаємо&lt;/em&gt; (М. Коцюбинський);   &lt;strong&gt;(1)&lt;/strong&gt;&#xA;  Без ви́нятку, перев. зі сл. всі, все – не виключаючи нікого, нічого з&#xA;  певного кола, загалу; підряд. &lt;em&gt;Досі вона була доброзичливою до всіх&#xA;  без винятку&lt;/em&gt; (О. Гончар);  &lt;strong&gt;(2)&lt;/strong&gt; За ви́нятком кого, чого –&#xA;  виключаючи кого-, що-небудь із якогось кола, загалу; крім. &lt;em&gt;Всі, за&#xA;  винятком Бойчука, здивовано дивилися на свого шкіпера&lt;/em&gt; (М. Трублаїні).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З сайту &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/viklyuchennya-y-vinyatok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Виключення&lt;/strong&gt; – усування, припинення дії: виключення зі списку, з університету, з організації. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Виняток&lt;/strong&gt; – відхилення від правила, від чогось звичайного.&#xA;  &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/NiVgE.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/NiVgE.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, краще написати &lt;strong&gt;&quot;Це є єдиним &lt;em&gt;винятком&lt;/em&gt; з даного типу поведінки.&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-29T14:27:54.693" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3700" PostTypeId="2" ParentId="3697" CreationDate="2018-03-29T15:11:05.073" Score="2" Body="&lt;p&gt;АВТІВКА має  всі шанси в майбутньому засвоїтися в різних стилях, але зараз це слово поширене лише в усному мовленні, літературі й публіцистиці, в інтернеті, новинах. В офіційних документах не може використовуватися слово із виразним розмовним забарвленням, так само, до речі, як і слово АВТО. Офіційно-ділова мова має обрати серед синонімів варіант АВТОМОБІЛЬ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;АВТО, невідм., сер., &lt;strong&gt;&lt;em&gt;розм&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Те саме, що автомобіль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/avto&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...мовні засоби великою мірою &lt;strong&gt;&lt;em&gt;стандартизовані&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;,  слова вживаються в&#xA;  прямому значенні, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;обмежена синонімія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/pidruchn.aspx?l1=102&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mova.info&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-29T15:11:05.073" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3701" PostTypeId="2" ParentId="3692" CreationDate="2018-03-29T16:22:52.937" Score="1" Body="&lt;p&gt;ВИТІЮВА́ТИЙ, а, е, книжн. Вигадливий, позбавлений простоти; надмірно вишуканий, пишномовний. Поважно, невеличкими купами походжали вони.., зупиняючись обдивитися то який-небудь будинок витіюватий, то церкву (Панас Мирний, III, 1954, 257).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vytijuvatyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ПИ́ШНИЙ, а, е. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;//  Який відзначається високим ступенем вияву чого-небудь. &#xA;//  З гарними упорядкованими будівлями (про населений пункт).&#xA;//  Великий, місткий, з архітектурними прикрасами, оздобленням (про будинок, палац, храм і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pyshnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ХИМЕ́РНИЙ, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Який викликає подив, не схожий на когось звичайного або щось звичайне; незвичний, чудернацький. На самому вершечку його [косогору], ніби вінчаючи собою найвище місце, стояв двоповерховий химерної архітектури будинок (Василь Козаченко, Сальвія, 1959, 15)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khymernyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-03-29T16:22:52.937" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3702" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3704" CreationDate="2018-03-29T17:04:47.313" Score="2" ViewCount="811" Body="&lt;p&gt;Аналізуючи русальну пісню &lt;a href=&quot;http://ukrbooks.com/ua/U_rzhi_na_mezhi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У ржі на межі&lt;/a&gt;, я не зрозуміла, що означає &lt;strong&gt;&quot;у ржі на межі&quot;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;У ржі на межі&lt;/strong&gt;, на кривій березі&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Там сиділа русалка.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Просила русалка у дівочок сорочки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%80%D0%B6%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Публічному електронному словнику української мови&lt;/a&gt; знайшла:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;РЖА див. іржа́.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І. К. Білодіда. — К.: Наукова думка, 1970—1980. — Т. 7. — С. 526.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ржа, ржі, ж. Ржавчина&lt;/strong&gt; (на желѣзѣ, водѣ). Їсть як ржи залізо. Ном. № 2726. Ржа вхполилась. Пристала ржавчина, начало ржавѣть. Черк. у.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 4. — С. 14.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/29/53382/12099.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; ще таке значення :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ІРЖА&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;II.&#xA;  назва паразитичних грибів (з ряду іржастих), також хвороби, викликані ними; ознаки: рослини вкриті іржавими плямами, на уражених органах утворюються пустули, з яких при розтріскуванні висипається іржавий порошок - спори гриба; найшкідливіші: і. стеблова (зернових культур), і. бура пшениці, і. жовта зернових культур. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ні одне із цих значень не підходить для розуміння контексту русальної пісні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-03-29T21:23:11.650" LastActivityDate="2018-03-30T08:07:02.407" Title="Що означає &quot;у ржі на межі&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3704" PostTypeId="2" ParentId="3702" CreationDate="2018-03-29T17:19:59.267" Score="2" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom5.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику української мови&lt;/a&gt;, том 5 є такі статті:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ржа 1&lt;/strong&gt;, ржавець, ржавий, ржавина, ржавіти, ржавчеіна, ржеіна, ржія -див. іржа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ржа 2&lt;/strong&gt;  - результат перенесення на грибкове захворювання злаків назви іржа &amp;quot;окислення заліза&amp;quot; на основі зовнішньої подібності. - Див. ще іржа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Читаємо статтю про &amp;quot;іржа&amp;quot; (том 2, ст. 316):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іржа, &lt;strong&gt;ржа&lt;/strong&gt;, [ржія] &lt;strong&gt;«болото, де утворюється озерна жовта залізна руда».&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://proridne.net/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D1%96%D1%84%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B8.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українська міфологія&lt;/a&gt; знаходимо, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Русалки — водяні богині, які живуть на дні водоймищ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, найбільш ймовірно, що русалка, дім якої - водоймище, іноді виходить із свого &amp;quot;будинку&amp;quot;, аби попрохати дівчат про послугу: &amp;quot;дати сорочку&amp;quot;. Таким чином вона сідає на “криву березу”, яка знаходиться на земельній ділянці, що схожа на болото. Для уточнення місця сидіння вказано, що це межа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mezha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вузька цілинна смуга між полями, що є водночас і польовою стежкою або шляхом.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Микола з товаришами мандрував з села, та не шляхом, а просто через поле межами (Нечуй-Левицький, II, 1956, 195).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-29T17:29:06.163" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3705" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3706" CreationDate="2018-03-29T20:20:02.783" Score="4" ViewCount="1963" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopys.kubg.edu.ua/pokrashchennia-chy-polipshennia-sprav/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СловОписі&lt;/a&gt; знайшла цікаву інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пам’ятаєте, як ще зовсім недавно нам обіцяли “покращення”? А далі не обіцяли, але ж знову воно з’явилось, це “покращення”. Тепер ми точно знаємо, що ми його не хочемо. А хочемо поліпшення. І хочемо так, що якщо й будуть нам знову його обіцяти, то ми не повіримо, поки не побачимо!  Ось така непроста ця словесна конструкція, за якою – пласт і політики, й економіки, й людських сподівань, й обдурювання, й наївності, й надії, і чого завгодно…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це твердження є нормативним? Адже, у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokrashhennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічному тлумачному словнику (1970—1980)&lt;/a&gt; знайшла 2 слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПОКРА́ЩЕННЯ, я, сер., рідко. Дія за значенням покращити.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ПОЛІ́ПШЕННЯ, я, сер. Дія і стан за знач. поліпшити і поліпшитися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polipshennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник (1970—1980)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але слово &lt;strong&gt;&quot;ліпше&quot;&lt;/strong&gt; знаходжу в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53403/1064177.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексиконі львівському&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;лі́пше&lt;/strong&gt; - краще (м, ср, ст)♦ лі́пше раз, як ніра́зу (Франко),&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;отже це діалектизм і його не нормативно вживати ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-03-29T21:02:53.663" LastActivityDate="2018-03-30T06:34:09.607" Title="Чому &quot;поліпшення&quot; витіснило &quot;покращення&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3706" PostTypeId="2" ParentId="3705" CreationDate="2018-03-29T20:22:57.317" Score="5" Body="&lt;p&gt;Обидва слова є синонімами, а також і нормативними, проте вживаються у різних значеннях. На сайті &lt;a href=&quot;http://uainfo.org/blognews/1487343848-chomu-zamist-pokrashchennya-mae-buti-polipshennya.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;UA INFO&lt;/a&gt; пишуть:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Борис Антоненко-Давидович має цілковиту рацію. Прикметник &lt;strong&gt;ліпший&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;та похідні від нього поліпшити, &lt;strong&gt;поліпшення&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; варто вживати частіше, особливо коли йдеться &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; про зовнішню вроду чи красу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так вважає і доцент кафедри української мови УжНУ &lt;em&gt;Вероніка Баньої&lt;/em&gt; у &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=_AYck2uC4VE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рубриці «Як правильно?» від «Ранку на Тисі»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;покращити&lt;/strong&gt; утворене від слова кращий, а кращий — це вищий ступінь порівняння прикметників (від красивий, &lt;strong&gt;пов’язаний з красою&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;поліпшення&lt;/strong&gt; вживається у значенні &lt;strong&gt;“потреба щось змінити”&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо того, чи слово “поліпшення” є діалектизмом, то відповідь: ні. Оскільки позначки “діал.” нема ні в наведеному Вами СУМі, ні на Офіційному сайті Української мови (&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/v/vdoskonalennja/24-1-0-2043&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; подають, що це синоніми), на сайті &lt;a href=&quot;http://www.enacademic.com/searchall.php?SWord=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%96%D0%BF%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;from=xx&amp;amp;to=en&amp;amp;did=&amp;amp;stype=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ACADEMIC.COM&lt;/a&gt; теж позначки такої нема.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-30T06:34:09.607" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3707" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3708" CreationDate="2018-03-29T21:15:45.467" Score="5" ViewCount="1558" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tushonka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; знаходжу лише статтю &amp;quot;тушонка&amp;quot;, але тут подано примітку &amp;quot;розм&amp;quot; (розмовне).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТУШО́НКА&lt;/strong&gt;, и, жін., &lt;em&gt;&lt;strong&gt;розм&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Консервоване тушковане м'ясо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Циганков уже відкрив банку бичків у томаті, а тепер колупає фінкою бляшанку свинячої тушонки (Сава Голованівський, Тополя.., 1965, 463).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому цікавить, яке ж не розмовне слово є відповідником до російського &amp;quot;тушенка&amp;quot; ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-30T09:34:59.613" Title="Чи є український НЕ розмовний відповідник до слова &quot;тушенка&quot;?" Tags="|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3708" PostTypeId="2" ParentId="3707" CreationDate="2018-03-29T21:22:32.443" Score="6" Body="&lt;p&gt;У  &lt;a href=&quot;https://zik.ua/zmi/bbc/2017/02/07/blog-olexandr-ponomariv-38895377_69221&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Блозі  проф. Пономарева&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Леся Ясюра запитує, чи можна слово &lt;em&gt;тушенина&lt;/em&gt; вважати українським відповідником російського слова &lt;em&gt;тушонка&lt;/em&gt;. Можна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, у:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tushenyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічному тлумачному словнику (1970—1980)&lt;/a&gt;  цього слова немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знаходимо його у &lt;a href=&quot;https://nubip.edu.ua/sites/default/files/u169/materiali_konferenciyi.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;збірнику матеріалів III (70) ювілейної міжнародної студентської науково-практичної конференції «Здобутки студентської молоді у вирішенні науково-практичних питань ветеринарної медицини»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;М’ясні страви, переважно, — бульйони, &lt;strong&gt;тушенина&lt;/strong&gt; чи смаженина в соєво-медовому (цукровому) соусі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &lt;strong&gt;«тушенина»&lt;/strong&gt; є загальновживаним і, очевидно, утворене за допомогою суфікса «ин» за аналогією до інших іменників (стаття &quot;&lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/68663/dokumentoznavstvo/imennikovi_sufiksi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іменникові суфікси&quot;&lt;/a&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, у словнику його не зафіксовано, але воно має всі шанси бути нормативним відповідником &quot;тушонка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-30T09:34:59.613" LastActivityDate="2018-03-30T09:34:59.613" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3709" PostTypeId="2" ParentId="3598" CreationDate="2018-03-29T21:28:14.097" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Питання було щодо значення слова, але хотів би додати трохи про його етимологію. Слово &quot;Абищиця&quot; утворилося злиттям &quot;Аби&quot; і &quot;Що&quot;. Є ще кілька слів утворених подібним чином. &quot;Коби&quot; - скорочення/злиття &quot;Коли б&quot; (застаріле?); &quot;Нісенітниця&quot; - &quot;Ні се ні те&quot; (Може й жарт, але новотвір нітенісниця матиме такий же зміст). Ще є російська мовна конструкція, яка якимось чином навіть утвердилася в українській юриспруденції - &quot;Нікчемний&quot; - &quot;Ни к чему&quot;(рос.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastActivityDate="2018-03-29T21:28:14.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3710" PostTypeId="2" ParentId="3629" CreationDate="2018-03-29T22:16:45.437" Score="0" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;Захисник&quot; ніяк не може бути русизмом, тому що в цього слова інша етимологія ніж у російського відповідника &quot;Защитник&quot;(рос.). &quot;Защитник&quot; - той що є &quot;за щитом&quot;, але якщо у тебе немає хисту (за хистом -&gt; захисник), то жоден щит не допоможе. Також слова &quot;оборонець&quot; і &quot;охоронець&quot; не є (були?) тотожними. Слово &quot;оборонець&quot; має той же корінь, що і слово &quot;бороти&quot;, а слово &quot;охоронець&quot; той же корінь, що і слово &quot;хоронити&quot; (у значенні ховати). Люди, які стоять на захисті країни є оборонцями, тому що країну неможливо заховати. А в банку гроші ховають (хоронять?), тому й люди, які захищають щось від крадіжки є охоронцями. Також іноді у футболі гравців захисту можуть називати оборонцями, але ніколи охоронцями, бо закопувати (хоронити) ворота в газон проти правил. Відповідно російське слово &quot;телохранители&quot; і різного роду кальки від нього не можуть стосуватися живих людей і місце їм хіба що в мавзолеї.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastActivityDate="2018-03-29T22:16:45.437" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3711" PostTypeId="2" ParentId="3702" CreationDate="2018-03-29T23:11:38.860" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Ржа - це всього лиш жито. &quot;У ржі на межі&quot; означає: &quot;на краю житнього поля&quot;. Пісня скоріш за все із центрально-східної (слобідської) України. Тож навіть прийменник &quot;у&quot; вжито в значенні &quot;біля&quot;, так само, як в російській мові. Також &quot;ржанной хлеб&quot; (рос.) не є хлібом із цвіллю, а просто житній хліб.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-30T08:07:02.407" LastActivityDate="2018-03-30T08:07:02.407" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3713" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3722" CreationDate="2018-03-30T10:30:52.657" Score="4" ViewCount="118" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедією&lt;/a&gt;, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Плеона́зм (від грец. πλεονασμός — надлишок, надмірність) —&#xA;  надлишковість засобів, що використовуються для передачі лексичного чи&#xA;  граматичного змісту висловлювання. Плеоназм як властивість тексту є&#xA;  протилежністю еліпсису і виявляє себе у повторенні чи синонімічному&#xA;  дублюванні лексем (лексичний плеоназм) або граматичних форм&#xA;  (граматичний плеоназм), а також у надто багатослівній передачі змісту,&#xA;  який може бути висловлено коротше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрозуміло, що вираз &quot;смертельно вбитий труп загиблого мерця&quot; - мовна помилка. А як бути з відносно новими утвореннями? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Новітній онлайновий словник української мови (2013—2018) надає таке тлумачення слова сайт:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;сайт&lt;/strong&gt;, -у, чол. Те саме, що веб-сайт.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;веб-са́йт&lt;/strong&gt;, -у, чол. Сукупність взаємопов'язаних посиланнями та змістом&#xA;  веб-сторінок, опублікованих та підтримуваних певною особою, групою&#xA;  осіб чи організацією з метою поширення чи обміну інформацією; сайт.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо врахувати, що Веб (англ. web , «павутина») — інтернет-простір, то вислів &lt;em&gt;інтернет-сайт&lt;/em&gt; видається плеоназмом. Тим не менш, на таку сполуку можемо натрапити в інтернет-виданнях.&#xA;Чи відноситься сполучення &lt;em&gt;інтернет-сайт&lt;/em&gt; до негативних мовних явищ, чи стало унормованим, як, наприклад, експонат виставки?   &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-03-31T21:37:06.470" Title="Чи є плеоназмом словосполучення інтернет-сайт?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3714" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-30T12:40:37.173" Score="-1" ViewCount="255" Body="&lt;p&gt;Як правильно написати вираз &quot;коробка передач 9-ступінчаста&quot; чи &quot;9-ступенева&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1523" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-30T15:30:46.237" LastActivityDate="2018-03-30T15:30:46.237" Title="Коробка передач 9-ступінчаста чи 9-ступенева?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-03-30T15:29:59.833" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3715" PostTypeId="2" ParentId="3714" CreationDate="2018-03-30T13:17:52.890" Score="1" Body="&lt;p&gt;З СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stupinchastyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ступінчастий&lt;/a&gt; 1.&lt;/strong&gt; Який складається із східців, уступів або має їх. &lt;em&gt;Представники від усіх народів Росії вітали промовця, який стояв на&#xA;  ступінчастому підвищенні, з простягнутою вперед рукою&lt;/em&gt; (Леонід Юхвід,&#xA;  Оля, 1959, 208);  //  Який своїм виглядом нагадує сходи. &lt;em&gt;Усі&#xA;  насторожено впилися очима в зелену ступінчасту стіну лісу, що поволі&#xA;  на них насувалася&lt;/em&gt; (Панас Кочура, Золота грамота, 1960, 105).&#xA;   &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; перен. Який відбувається, проводиться певними стадіями, етапами і т. ін. &lt;em&gt;І. В. Мічурін розробив.. метод ступінчастої акліматизації,&#xA;  тобто метод поступового переносу рослин з півдня на північ&lt;/em&gt; (Розвиток&#xA;  науки в УРСР.., 1957, 357); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;Ступенева&quot;&lt;/strong&gt; від слова &lt;strong&gt;&quot;ступінь&quot;&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stupinj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ступінь&lt;/a&gt; 1.&lt;/strong&gt; Порівняльна величина, що характеризує розмір, інтенсивність чого-небудь.  &lt;em&gt;Словами холодний, теплий, гарячий ми характеризуємо різний ступінь нагрітості, різну температуру тіла&lt;/em&gt; (Фізика, II, 1957, 7); //  Міра вияву чого-небудь. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Коробки передач&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; класифікуються за способом перемикання &lt;strong&gt;ступенів&lt;/strong&gt;, за кількістю &lt;strong&gt;ступенів&lt;/strong&gt; свободи&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Отже, правильно &quot;коробка передач 9-ступенева&quot;.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-03-30T13:17:52.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3716" PostTypeId="1" CreationDate="2018-03-31T09:22:42.440" Score="4" ViewCount="1155" Body="&lt;p&gt;Є безліч статей на українській мові про &amp;quot;&lt;em&gt;порок серця&lt;/em&gt;&amp;quot;. І це не дивно, оскільки &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/porok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; надає такий приклад. Та чи не є це слово російською калькою? Чи не було б краще вживати в українській мові слово &amp;quot;&lt;em&gt;вада&lt;/em&gt;&amp;quot;? Знайшла думку щодо цього на &amp;quot;Культура мови на щодень&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ВАДА — ПОРОК.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У масовій свідомості побутує назва хвороби порок серця. Як свідчить медична література, порок серця — це не одна якась конкретна хвороба серця, а загальне означення вад серця. Лікують природжені і набуті вади. Серед них розрізняють клапанні, ревматичні, органічні, декомпенсовані. Термін порок серця вказує у спеціальній літературі на фізичну недугу внаслідок захворювання, а також природжену. Закономірно постає питання: чи можлива взаємозаміна слів порок і вада у терміні?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З огляду на зміст, який передають згадані іменники, слово вада однозначніше і конкретніше, напр.: Найбільша вада штучних, а головне синтетичних тканин — негігієнічність, некомфортність! (з журн.); Вада зору, при якій зображення віддалених предметів утворюється за сітківкою, називається далекозорістю (з підр.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменник порок, як правило, негативно характеризує осіб (риси поведінки, фізичні дані, умови і спосіб життя тощо): Його [Нерона] душа — ціла клоака всяких пороків, які могли зустрітися серед роду людського (М. Слабошпицький); Бідність — не порок, а велике горе (прислів’я).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У сучасній мовній практиці трапляються випадки ненормативного вживання слова порок у значенні «вада, недолік»: Контейнер [технологія товароруху з застосуванням тари обладнання] допоможе торгівлі викоренити пороки, котрі давно набридли, — обмірювання, обважування, обрахування (з газ.). У таких випадках треба дотримуватися літературної норми і відповідно послуговуватися словами вада, недолік.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо терміна порок серця, то впадає у вічі небажана синонімія першого слова з розмовним порок, через що термін сприймається як калька з російської мови. Тому замість порок серця варто вживати вада серця, напр.: На початку нашого століття були безпорадні перед ревматичною клапанною вадою серця (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А як щодо іншого означення слова &amp;quot;порок&amp;quot; - 2. заст. Аморальна поведінка, розпуста. Карав він [пророк] сміливо порок, Життя осуджував негоже (Павло Грабовський, I, 1959, 140).&lt;br /&gt;&#xA;Можливо його також краще замінити? На &amp;quot;&lt;em&gt;розпуста&lt;/em&gt;&amp;quot;, чи &amp;quot;&lt;em&gt;гріх&lt;/em&gt;&amp;quot;, наприклад?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-31T22:13:31.673" Title="Як правильно: порок чи вада?" Tags="|вибір-слова|калька|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3717" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3718" CreationDate="2018-03-31T13:45:25.097" Score="0" ViewCount="765" Body="&lt;p&gt;Часто зустрічала переклад російського словосполучення &quot;заключение следства&quot; як &quot;заключення слідства&quot;, окрім того, є ще вживання &quot;обвинувачувальне заключення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У СУМ не знайшла тлумачення слова &quot;заключення&quot;. Цікавить, чи властиве українській мові вживання &quot;заключення&quot; в контексті слідства. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastActivityDate="2018-03-31T14:21:10.293" Title="Переклад &quot;заключение следства&quot; українською мовою" Tags="|переклад|вживання-слів|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3718" PostTypeId="2" ParentId="3717" CreationDate="2018-03-31T14:21:10.293" Score="3" Body="&lt;p&gt;Знайшла кілька джерел щодо цього питання. І основна думка всюди збігається. В &lt;a href=&quot;https://budueba.com/lessons.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроках української мови&lt;/a&gt; вона звучить так:    &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок – заключення  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок – остаточна думка про що-небудь, логічний підсумок, зроблений на основі спостережень, міркувань або розгляду певних фактів. Прийти до висновку, дійти висновку, практичні висновки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Часто замість висновок мовці невиправдано вживають віддієслівний іменник заключення. Його, як і слова заключати, нема в українській літературній мові. Неправильно: заключення першого розділу, в заключенні до книжки. Треба: висновки першого розділу, у висновках до книжки тощо. Договір, угоду не заключають, а укладають. І в багатьох інших випадках замість заключати, заключити слід ставити робити висновок, зробити висновок. “З досвіду минулого можна заключити (нормативно: зробити висновок), що до весни маємо готуватися ще взимку” (з газети).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прикметник заключний, хоч він і потрапив до наших словників, є звичайнісінькою калькою з російського заключительный. Цю лексему потрібно замінювати такими українськими відповідниками, як завершальний, кінцевий, прикінцевий, підсумковий тощо. Наприклад, заключний концерт – завершальний концерт; заключне слово – кінцеве (прикінцеве) слово; заключні заняття – підсумкові заняття.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також схожу думку можна почитати &lt;a href=&quot;https://www.radiosvoboda.org/a/934979.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BB%D1%8E%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-українському словнику&lt;/a&gt; українськими відповідником до &quot;заключение&quot; є наступні терміни:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1) (в тюрьму и т. п.) ув’я́знення, зачиня́ння (оконч. зачи́нення), замика́ння (замкне́ння, замкнуття́), завдава́ння (завдання́), закида́ння (заки́нення) до в’язни́ці. [Поста́вився до свого́ ув’я́знення цілко́м байду́жно].&lt;br&gt;&#xA;• Тюремное -ние – (тюре́мне) ув’я́знення, в’яз(н)е́ння, замкне́ння.[Сажа́є її́ у тяжке́ в’язе́ння (О. Левиц.)].&lt;br&gt;&#xA;• Домашнее -ние – домо́ве в’яз(н)е́ння (О. Левиц.).&lt;br&gt;&#xA;• Одиночное -ние – само́тнє замкне́ння.&lt;br&gt;&#xA;• Предварительное -ние – досудо́ве́ замкне́ння, попере́днє ув’я́знення (замкне́ння).&lt;br&gt;&#xA;• Наказать тюремным -нием – покара́ти в’язни́цею.&lt;br&gt;&#xA;• Подвергнуть -нию – замкну́ти, забра́ти (узя́ти) до в’язни́ці, в тюрму́, за сторо́жу, (гал.) да́ти за ключ;&lt;br&gt;&#xA;2) (вывод) ви́сновок (-новку). [Яки́й ви́сновок тре́ба зроби́ти з ва́ших слів?&lt;br&gt;&#xA; Ви́сновок експе́ртної комі́сії. Ви́сновок прокуро́ра]. &#xA;• Вывести -ние – зроби́ти ви́сновок, ви́снувати.&lt;br&gt;&#xA;• Давать своё -ние – подава́ти свій ви́сновок, висло́влювати (подава́ти) свою́ ду́мку.&lt;br&gt;&#xA;• На ваше -ние – на ва́шу ду́мку, на ваш ви́сновок;&lt;br&gt;&#xA;3) кіне́ць (-нця́), закі́нчення.&lt;br&gt;&#xA;• В -ние – в кінці́ всьо́го, на закі́нчення, наоста́нці, наоста́нку, напослі́док, напри́кінці.&lt;br&gt;&#xA;• -ние счетов – замкне́ння раху́нків.&lt;br&gt;&#xA;• Выпить в -ние – ви́пити наоста́нку, на поту́ху;&lt;br&gt;&#xA;4) -ние условия, договора, контракта – склада́ння умо́ви, догово́ру, контра́кту, підпи́сування, підписа́ння умо́ви, догово́ру, контра́кту.&lt;br&gt;&#xA;• -ние мира, перемирия – замире́ння.     &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже, враховуючи контекст, на мою думку, найкращим варіантом буде &lt;em&gt;&quot;висновок слідства&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-03-31T14:21:10.293" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3719" PostTypeId="2" ParentId="3665" CreationDate="2018-03-31T16:18:00.657" Score="4" Body="&lt;p&gt;Відповідно до &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1031020840649/dokumentoznavstvo/etiket_dilovogo_listuvannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етикету ділового листування&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Починати листа необхідно із звертання, яке є загальноприйнятою формою&#xA;  ввічливості. Проблема вибору звертання є доволі делікатною.&#xA;  Найпоширенішими є такі звертання:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Шановний (ім 'я та по батькові)!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Шановний пане/пані... (ім 'я, ім'я й прізвище)!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Шановні панове!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Шановні колеги!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вельмишановний добродію!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Глибокошановний (ім 'я та по батькові)!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Високошановний пане...!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Із сайту HI-NEWS (не надійне та неофіційне джерело) &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://hi-news.pp.ua/internet/6582-pravila-dlovoyi-perepiski-po-elektronny-posht-dloviy-list-zrazok-yak-vdpraviti-list-po-elektronny-posht.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правила ділової переписки по електронній пошті.&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Оптимальним вітальним словосполученням є &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«Добрий день»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; або ж&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«Добридень»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Ведення ділового листування по електронній пошті обмежує&#xA;  відправника у використанні словосполучень «Добрий вечір» або «Доброго&#xA;  ранку», так як одержувач може прочитати лист набагато пізніше його&#xA;  отримання. Також не коректно використовувати у вітанні просторічні&#xA;  вирази, що вживаються в неформальному спілкуванні. Після слова або&#xA;  словосполучення вітання слід звернутися до одержувача по імені і по&#xA;  батькові, а у випадку, якщо ім'я невідомо відправнику, цей момент&#xA;  можна пропустити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1594040138386/dokumentoznavstvo/usne_dilove_movlennya#67&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Усне ділове мовлення&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вітання, Здавна в Україні живе добра традиція: вітатися з людьми&#xA;  незалежно від близькості знайомства...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сьогодні набули певного поширення такі форми вітання: Доброго дня&#xA;  (ранку, вечора), Вітаю Вас, Олександре Степановичу, або &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Доброго&#xA;  здоров'я&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, пані Галино. За сучасним діловим етикетом першим&#xA;  вітається молодший із старшим, підлеглий з керівником, студент з&#xA;  викладачем.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч і рідко вживаний, але прийнятний варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Доброго здоров'я&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто, я використовую &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Добрий день&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  не залежно від того, коли буде прочитаний лист або &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Шановна/Шановний&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, якщо знаю ім'я.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-04-17T17:05:03.100" LastActivityDate="2018-04-17T17:05:03.100" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3720" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3721" CreationDate="2018-03-31T17:34:16.060" Score="6" ViewCount="1615" Body="&lt;p&gt;Потрібен якийсь еквівалент англійської фрази &lt;em&gt;The quick brown fox jumps over the lazy dog&lt;/em&gt;, яка містить у собі &lt;strong&gt;усі&lt;/strong&gt; літери української абетки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фраза повинна мати якийсь сенс, а не бути набором випадкових і абсолютно нічим не пов'язаних слів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="815" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-03-31T21:57:01.930" LastActivityDate="2018-09-30T17:16:36.483" Title="Фраза, яка містить у собі усі літери української абетки" Tags="|абетка|mnemonic|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3721" PostTypeId="2" ParentId="3720" CreationDate="2018-03-31T18:26:29.880" Score="7" Body="&lt;p&gt;Фраза, яку ви шукаєте назвається &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Панграма&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Вікіпедії за посиланням є чимало варантів панграм, наприклад&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Єхидна, ґава, їжак ще й шиплячі плазуни бігцем форсують Янцзи&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак жодна з них не стала таким стандартом як &quot;The quick brown fox...&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="215" LastActivityDate="2018-03-31T18:26:29.880" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3722" PostTypeId="2" ParentId="3713" CreationDate="2018-03-31T21:09:43.220" Score="5" Body="&lt;h1&gt;Про запозичення зі звуженим значенням&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Будь-яка мова має запозичення. Але часто трапляється, що запозичене слово має значно вужчий спектр значень, ніж воно мало в тій мові, звідки воно взято (або навіть якесь доволі специфічне значення, непритаманне мові-джерелу). Наприклад, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=1252&amp;amp;page=53&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;анонс&lt;/a&gt; — попереднє/завчасне оголошення про щось (у той час як у французькій це просто повідомлення про щось, не обов'язково попереднє), &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/reparacija&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;репарація&lt;/a&gt; — відшкодування збитків, завданих державі, що перемогла у війні, за рахунок переможеної держави, яка розв'язала війну (а латиною reparatio — це будь-яке відновлення, без військової специфіки) тощо. Чому так трапляється — по-моєму очевидно: мова, що запозичує слово, вже може мати слова/вирази для загального вжитку, а от для якогось конкретного підзначення — ще не мати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, якщо якесь слово запозичене зі звуженим значенням, я не впевнений, що використання при ньому додаткових слів — аналогічних тим, що були потрібні у мові-донорі через широке значення слова-оригінала там (але теоретично непотрібні у мові-акцепторі через вузьке значення тут) — можна вважати дійсними плеоназмами. Звісно, чим далі мови віддаляються одна від одної і чим більш втрачає запозичене слово зв'язок зі словом-оригіналом, тим недоречніше можуть виглядати такі уточнення — але на початковому етапі, коли слово тільки-но засвоєне мовою, використання в ній сполук, притаманних мові-оригіналу, по-моєму, доволі природнє. Навіть при давно запозичених словах ми іноді зберігаємо (вже начебто непотрібні) уточнення, наприклад, «військова репарація», «церковна інквізиція» тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійською site — це вього навсього місце/місцеположення/локація (не обов'язково в Інтернеті, а в Інтернеті, у фізичному світі (в місті, на природі тощо) тощо). Хоча й англійською web- і internet- перед словом -site можуть опускаюти, але там ці уточнення доволі значимі. Не дивно, що їх автоматично вживають і в українській  мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Про неточність означень у словнику&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, оскільки слово «сайт» доволі нове в українській мові, не слід розраховувати, що його означення в тлумачних словниках будуть на 100 відсотків точними.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фактично, хоч словники можуть це наразі не зазначати, але сторінка і сайт (сайт — це певна сукупність сторінок) можуть бути не лише в Інтернеті. Зокрема сторінка і сайт можуть бути доступними лише в локальній мережі. Наприклад, деякі організації мають внутрішні сайти для службового користування, але з метою недопущення витоку інформації ці сайти можуть бути недоступними ззовні (а робоча мережа може бути взагалі непід'єднаною до Інтернету). Тобто буває «інтернет-сайт» (сайт, доступний із майже будь-якого місця світу) і «інтранет-сайт» (сайт, доступний лише в локальній мережі).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо частинки веб-, то через вищезгадане явище можливого звуження/корегування значення в запозиченнях, я не можу точно сказати, чи має насправді ця частинка якусь (можливо, малозрозумілу широкому загалу, але значиму в професійних колах) роль у слові «веб-сайт» чи ні. Бо я не знаю, еквівалентом якого, власне, англійського вислову є українське «веб»: або це просто «web» (тобто павутиння), або це саме «worldwide web» (тобто всесвітнє павутиння). У другому випадку буде, мабуть, те саме, що й з частнкою «інтернет-» — сайти зможуть бути «веб-» і «не веб-»; у першому ж, здається, «веб-сайт» і «сайт» будуть точнісінько одним і тим самим. (Однак навіть у цьому випадку я не впевнений, що «веб-сайт» можна назвати плеоназмом. Фактично все вирішиться практикою у майбутньому: (1) або слово «сайт» настільки відірветься від англійського «site», що частинка «веб-» стане йому абсолютно непотрібною і навіть вважатиметься помилкою; (2) або слово «сайт» розширить своє значення (якщо не до рівня англійського «site», то хоч принаймні стане ширшим за «веб-сайт»); (3) або залишиться статус-кво (ані формальне обґрунтування ролі частинки «веб-» не з'явиться, ані вплив англійської мови не зникне.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-03-31T21:37:06.470" LastActivityDate="2018-03-31T21:37:06.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3723" PostTypeId="2" ParentId="3716" CreationDate="2018-03-31T21:36:46.730" Score="2" Body="&lt;p&gt;Лексема &lt;strong&gt;&amp;quot;порок&amp;quot; НЕ є калькою з російської мови&lt;/strong&gt;. Для підтвердження наведу статтю з &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічного словника, том 4, ст. 524&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;порок&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;вада&lt;/strong&gt;, хиба. А порочний - той, який має пороки; розпусний; хибний. Це слово було ще в давньоруській мові (себто українській): &amp;quot;др. порокъ - недолік, вада; нарі­кання, докір&amp;quot;. А також зафіксоване в болгарській, білоруській тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що там же пише, що це слово:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;через давньоруське посередництво &lt;em&gt;запо­зичено зі старослов'янської мови&lt;/em&gt;; стсл. nорокъ &amp;quot;догана, докір, хула&amp;quot;, як і вл. porok &amp;quot;осуд, гана; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;недолік&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зважаючи на статтю, що Ви кинули, а також і визгачення слова &amp;quot;вада&amp;quot;, яке подає &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6375&amp;amp;page=233&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВА́ДА&lt;/strong&gt; и, ж. 1. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Недосконалість&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;недолік&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Приклад&lt;/em&gt;:  Санька рано пізнала горе, а її &lt;em&gt;вада – німота&lt;/em&gt; – зробила її відлюдком (Григорій Тютюнник);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Несправність, пошкодження (коли йдеться про річ, наприклад, годинник);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Те, що шкодить, має шкідливий вплив.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виходить, що &amp;quot;вада&amp;quot; - поняття вужче, конкретніше (вада зору; вада - німота тощо). &amp;quot;Порок - ширше понятт і використовується як загальне означення вад серця.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте сам термін &amp;quot;порок серця&amp;quot; є усталеним і навіть зафіксованим у словниках, зокрема і СУМ-11. Також сьогодні ці два слова у значенні &amp;quot;недолік&amp;quot; серця використовуються як взаємозамінні. Наприклад, у статті &lt;a href=&quot;http://cardio.org.ua/ua/news/vrodzheni-vady-sertsia-u-doroslykh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вроджені вади серця у дорослих&lt;/a&gt; (Центр дитячої кардіології) читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вроджені &lt;em&gt;вади серця&lt;/em&gt; можна діагностувати до народження, відразу після народження, в дитинстві чи взагалі не діагностувати до повноліття. Можливі випадки, коли у дорослої людини є вроджений &lt;em&gt;порок серця&lt;/em&gt;, який протікає абсолютно безсимптомно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &amp;quot;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;порок&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&amp;quot; не є калькою з російської і відрізняється від &amp;quot;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;вада&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&amp;quot; лише &amp;quot;відтінком&amp;quot; у значеннях (вужче - ширше).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P. S. : На мою думку, сьогодні частіше використовують словосполучення &amp;quot;вада серця&amp;quot;. Я теж прихильник використання саме такої словосполуки. Однак і &amp;quot;порок серця&amp;quot; теж правильно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ймовірним залишається і той варіант, що на підсвідомому рівні хочеться уникнути русизмів або ж слів, що їх &amp;quot;нагадують&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-03-31T21:43:47.610" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3724" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-01T14:21:40.617" Score="3" ViewCount="3728" Body="&lt;p&gt;В художній літературі, підручниках, статтях є безліч прикладів вживання словосполучення &quot;&lt;em&gt;одна третина&lt;/em&gt;&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=21306&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Складних випадках українського слововживання&lt;/a&gt; прочитала, що це неправильно, потрібно казати &quot;&lt;em&gt;одна третя&lt;/em&gt;&quot; або &quot;&lt;em&gt;третина&lt;/em&gt;&quot;. Чи справді це так, чи це просто рекомендація? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інших підтверджень чи спростувань цьому не знайшла. І якщо так, то чи це правило відноситься також до &lt;em&gt;2/3, 2/4&lt;/em&gt;, тобто як правильно казати &quot;&lt;em&gt;дві третини/четвертини&lt;/em&gt;&quot;, чи &quot;&lt;em&gt;дві третіх/четвертих&lt;/em&gt;&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-02T15:35:10.810" LastActivityDate="2018-04-02T15:37:16.767" Title="Одна третя чи одна третина?" Tags="|вибір-слова|числівники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3725" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3732" CreationDate="2018-04-01T15:45:09.473" Score="6" ViewCount="1117" Body="&lt;p&gt;Зіткнулась з необхідністю перекласти власну назву &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;American Medical Writers Association&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot; &lt;strong&gt;в офіційних документах&lt;/strong&gt;. &#xA;Вважаю, що правильним перекладом буде &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Американська спілка медичних письменників&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;.&#xA;Але виникли сумніви, чи взагалі слід перекладати, можливо, застосувати правила транслітерації натомість?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сумніви появились, оскільки &lt;a href=&quot;https://studfiles.net/preview/1588475/page:3/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; написано таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У практиці перекладу усталеним вже є правило, згідно за яким назви&#xA;  громадських організацій перекладаються повністю, причому якомога&#xA;  ближ­че до оригіналу, якщо це точно передає значення назви та не&#xA;  порушує норм мови перекладу: International Society of General Research&#xA;  - Міжнародне това­риство фундаментальних досліджень&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зауважу на фразі &quot;усталеним є правило&quot;, тобто це радше внаслідок постійної повторюваності,  а не регламентоване певними нормами, чи правильно я розумію?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%97:%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B2%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%B2_%D1%96%D0%BD%D1%88%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; міститься така інформація:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українській мові діють три принципи передачі іншомовних назв: 1)&#xA;  транскрипція, 2) етимологія, 3) традиція передачі, якщо є. ... Назви&#xA;  не перекладаються!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;У зв`язку з цим виникає питання: перекладати власну назву (American Medical Writers Association) чи застосовувати правила транслітерації?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-02T15:33:18.080" LastActivityDate="2018-04-02T15:33:18.080" Title="Переклад чи транслітерація власних назв в офіційних документах?" Tags="|переклад|from-english|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3727" PostTypeId="2" ParentId="3724" CreationDate="2018-04-01T17:06:55.523" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#drobovi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українським правописом-2015&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 72. Відмінювання дробових числівників&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дробові числівники читаються так: 1/2 — одна друга, &lt;strong&gt;1/3&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;одна третя&lt;/strong&gt;, 1/4 — одна четверта, 5/2 — п’ять других, &lt;strong&gt;2/3 — дві треті&lt;/strong&gt;, 3/4 —&#xA;три четверті, 4/3 — чотири треті, 3/5 — три п’яті, 2/7 — дві сьомі,&#xA;9/10 — дев’ять десятих.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відмінюються вони як звичайні числівники: двом третім, трьома п’ятими;&#xA;ділити на одну двадцяту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Половина (1/2), &lt;strong&gt;третина&lt;/strong&gt; (1/3), чверть (1/4), відмінюються як звичайні&#xA;іменники.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/228.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови&lt;/a&gt; зазначено:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У доповідях, звітах уникають уживання простого дробу зі знаменниками&#xA;2, 3, 4: замість 1/2, 1/3, 1/4 пишуть і говорять &lt;em&gt;&lt;strong&gt;половина, третина,&#xA;чверть.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; Але при протиставленні, а також при спеціальному наголошенні&#xA;можуть використовуватися й дробові числівники. &lt;em&gt;&amp;quot;Одна третя студентів&#xA;інституту поїхала на виробничу практику в західні області України, а&#xA;дві треті — в центральні&amp;quot;&lt;/em&gt; (з газети).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли співвідношення 1/3 або 1/4 передаються словами третина, чверть,&#xA;то перед ними не треба ставити числівник одна &lt;em&gt;&lt;strong&gt;(неправильно: одна&#xA;третина, одна чверть)&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tretyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ТРЕТИНА&lt;/a&gt; и, жін. Одна з трьох рівних частин чого-небудь. &lt;em&gt;Треба&#xA;було, щоб аж дві третини всієї громади згодилися продати землю, а коли&#xA;до двох третин не ставало, то й не вільно продавати&lt;/em&gt; (Борис Грінченко,&#xA;II, 1963, 377)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, говорити одна третина - неправильно, правильно &lt;strong&gt;одна третя&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;третина&lt;/strong&gt;. Відповідно правильно буде говоритти 2/3 - &lt;strong&gt;дві треті&lt;/strong&gt;, 2/4 - &lt;strong&gt;дві четверті&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-02T15:37:16.767" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3728" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3731" CreationDate="2018-04-01T17:29:21.233" Score="2" ViewCount="261" Body="&lt;p&gt;В промо-ролику &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=nZOESr6WVBE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Едем&lt;/a&gt; звучить така фраза: &lt;em&gt;&quot;Важко дійти до роботи, намалюватись...&quot;&lt;/em&gt; В ролику слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;намалюватися&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; означає нанесення косметики. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 подано визначення&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/namaljuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НАМАЛЮВАТИСЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  ююся, юєшся, розм. Док. до малюватися. &lt;em&gt;Шміло й&#xA;  собі ж вліпив котячий, хитрий погляд в парубка. Зразу на його лиці&#xA;  намалювався якийсь неспокій&lt;/em&gt; (Іван Франко, I, 1955, 160).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою, думку правильно було б сказати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;робити макіяж&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; тим паче що в СУМ-20 присутне слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;макіяж&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=154763&amp;amp;page=1551&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МАКІЯ́Ж&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, у, ч. Нанесення на шкіру обличчя декоративної косметики&#xA;  для прикрашання, а також приховування недоліків. &lt;em&gt;– Що мені треба&#xA;  зробити? – спокійно спитала я. – Постригтися. Відмовитись від макіяжу.&#xA;  Змінити стиль одягу&lt;/em&gt; (Любко Дереш); &lt;em&gt;Третина жінок, які взяли участь в&#xA;  опитуванні, заявили, що хотіли б скоротити час, який вони витрачають&#xA;  на макіяж&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Чи правильно вживати слово &quot;намалюватися&quot; в значені &quot;нанесення макіяжу&quot;? Як правильно &quot;робити чи наносити макіяж&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-04-02T04:53:13.883" Title="Намалюватися чи нанести макіяж? Як правильно?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3729" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3753" CreationDate="2018-04-01T20:41:12.350" Score="4" ViewCount="4188" Body="&lt;p&gt;Часто зустрічала фразу &quot;&lt;em&gt;кіна не буде&lt;/em&gt;&quot;, тому вирішила з`ясувати, як буде правильно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/111.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 111. ВІДМІНЮВАННЯ СЛІВ ІНШОМОВНОГО ПОХОДЖЕННЯ&lt;/a&gt; містить правило:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Не відмінюємо іменники іншомовного походження з кінцевими:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;о (коли перед ним стоїть інший голосний): ра́діо, Онта́ріо, Бази́ліо,&#xA;  Ма́ріо, але пальто́ — пальта́, пальто́м, (у) пальті́; так само б’юро́,&#xA;  депо́, &lt;strong&gt;кіно́&lt;/strong&gt;, метро́, ситро́;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Неодноразово зустрічала фразу &quot;кіна не буде&quot;, особливо у новинах від каналу &quot;СТБ&quot;, зокрема, у &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=QRXHOuEvAqA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;випуску від 14.12.2016&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке формулювання присутнє і на &lt;a href=&quot;https://www.radiosvoboda.org/a/953871.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;radiosvoboda&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ця форма активно вживається у літературі, наприклад, &lt;a href=&quot;https://www.e-reading.club/chapter.php/1042243/30/Keshelya_-_Osin_Velikih_Nebes%2C_abo_Pririchanski_harakteri.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; .&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;То яке написання &quot;кіна не буде&quot; чи &quot;кіно не буде&quot; слід вважати правильним?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-03T11:04:32.170" LastActivityDate="2018-04-03T11:04:32.170" Title="&quot;Кіна&quot; чи &quot;кіно&quot; не буде?" Tags="|словосполучення|орфографія|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3730" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-01T21:56:55.677" Score="0" ViewCount="1906" Body="&lt;p&gt;Джерел які вказують на те що взагалі можливе таке слово &quot;помарка&quot; в українській мові мною не знайдено!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але &quot;гугл перекладач&quot; &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/m/translate?hl=ru#ru/uk/%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладає з російської&lt;/a&gt; на &quot;помарка&quot;...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правильніше використовувати  &quot;хиба/ виправлення&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1483" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-02T08:28:50.600" LastActivityDate="2018-09-04T18:21:51.023" Title="Чи можна вживати таке слово &quot;помарка&quot; у значенні &quot;помилка/виправляння&quot;?" Tags="|переклад|вибір-слова|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3731" PostTypeId="2" ParentId="3728" CreationDate="2018-04-02T04:53:13.883" Score="3" Body="&lt;p&gt;Хоч семантично ці слова повязані, але в цьому випадку контекстуально варто вживати &lt;strong&gt;нафарбуватися&lt;/strong&gt;, бо мова йде не про створення малюнка на обличчі, а про нанесення косметичних фарб - помади, тонального засобу тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ФАРБУВА́ТИСЯ, уюся, уєшся, недок.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Покриватися або просочуватися фарбою.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Фарбувати собі волосся, обличчя, губи; малюватися.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/farbuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наносити макіяж&lt;/strong&gt;, звісно, також вірно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-02T04:53:13.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3732" PostTypeId="2" ParentId="3725" CreationDate="2018-04-02T06:28:25.803" Score="4" Body="&lt;p&gt;Скористаємося в цьому випадку способом кальки, щоб утворити переклад&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Асоціація американських медичних письменників&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Американська асоціація медичних письменників&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Калькування можна застосовувати тільки тоді, коли утворений таким&#xA;  чином перекладний відповідник не порушує норми вживання і&#xA;  сполучуваності слів в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://confcontact.com/2013_04_17/25_Pedan.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Педан М. С. ОСОБЛИВОСТІ ПЕРЕКЛАДУ ВЛАСНИХ НАЗВ В ХУДОЖНІХ ТВОРАХ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Назва з чотирьох слів важко сприйматиметься в транслітерації. До всього, кожне слово має відповідник в нашій мові, жодне не вжито метафорично, жодне не відноситься до унікальних назв чи оказіоналізмів. Тому вибір кальки вмотивований.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-02T06:28:25.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3733" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-02T06:52:31.850" Score="6" ViewCount="200" Body="&lt;p&gt;Цікавить слово &lt;strong&gt;шугаринг&lt;/strong&gt; - переклад-транслітерація з англ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Sugaring&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2 method of removing unwanted hair by applying a mixture of lemon&#xA;  juice, sugar, and water to the skin and then peeling it off together&#xA;  with the hair.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/sugaring&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Oxford&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще кілька варіантів перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;епіляція цукром&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;цукрова епіляція&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;цукрування&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Останнє викликає сумніви, бо під час епіляції відбувається накладання цукрової маси на шкіру, а не додавання кудись цукру. СУМ дає значення &lt;em&gt;посипати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;класти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cukruvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЦУКРУВА́ННЯ&lt;/a&gt;, я, сер. Дія за значенням цукрувати&#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cukruvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЦУКРУВА́ТИ&lt;/a&gt;, ую, уєш, недок., перех. Посипати цукром, класти в що-небудь цукор.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто вважаю, що запозиченими словами треба користуватися в тій формі, в якій вони прийшли, якщо нема достатньо близького відповідника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Цукрування&lt;/strong&gt; може бути відповідником?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Плюси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;морфемний склад підтримує семи цукор і дія&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;словникове слово&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;зручне&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мінуси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;нема відтінку значення, який би вказував на особливість процедури (накладання на шкіру, а не додавання кудись)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;не має відтінку модної процедури, тобто не виконує маркетингового призначення&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо останнього: це все-таки назва послуги, тому важливо, щоб у назві чітко відстежувалося значення новизни, оскільки в маркетологів улюблений спосіб привернути увагу - так зване очуднення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи варто вживати &lt;strong&gt;цукрування&lt;/strong&gt;, а чи &lt;strong&gt;шугаринг&lt;/strong&gt; добре функціонуватиме?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-02T15:24:15.883" LastActivityDate="2019-03-12T21:36:27.110" Title="ШУГАРИНГ - назва процедури, яку не варто перекладати?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3734" PostTypeId="2" ParentId="3730" CreationDate="2018-04-02T08:13:12.083" Score="1" Body="&lt;p&gt;Я думаю, що &lt;em&gt;помарка&lt;/em&gt; - це російське слово, багато російсько-українських словників (&lt;a href=&quot;https://www.dictionaries24.com/ru/%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%BC,%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9,%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt; , &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53407/174147.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;) подають інший переклад - &lt;em&gt;корекція, ляпка, виправлення, поправка, пляма, побруднення, покреслення, мазання, креслення&lt;/em&gt;; також у багатьох &lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/efremova/221016/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російських словниках&lt;/a&gt; є його тлумачення. Хоча СУМ, все-таки, вживає це слово в якості &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nachysto&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пояснення&lt;/a&gt; до іншого слова, та тлумачення саме &lt;em&gt;&quot;помарка&quot;&lt;/em&gt; не подає. Стосовно онлайн-перекладачів, то вони часто можуть помилятись. На мою думку, найкращим варіантом є вживання слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vypravlennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;виправлення&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="1500" LastEditDate="2018-04-02T19:15:51.087" LastActivityDate="2018-04-02T19:15:51.087" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3736" PostTypeId="2" ParentId="3658" CreationDate="2018-04-02T10:31:00.813" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо подивитися в СУМ-20 на одну позицію нижче бачимо ще одне визначення, але з іншим наголосом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21646&amp;amp;page=736&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДЕРЕ́Н&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; у́, ч. &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Кущ або невелике дерево родини деренових із їстівними кислувато-солодкими ягодами; кизил. &lt;em&gt;Вишні, черешні,&#xA;груші, сливи угорки, тернослив, терен та дерен – все росло густими&#xA;купам&lt;/em&gt;и (І. Нечуй-Левицький); &lt;em&gt;Кизил, або дерен, – стара культура.&#xA;Невибаглива до ґрунтів, морозостійка, вона дістала досить велике&#xA;поширення&lt;/em&gt; (з газ.).&#xA;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; збірн. Ягоди цієї рослини. &lt;em&gt;Деренівкою називають горілку, настояну на дерені&lt;/em&gt; (з наук. літ.); &lt;em&gt;Повний кошик дерену.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інформація з підручника Заячук В.Я. &amp;quot;Дендрологія&amp;quot; &lt;em&gt;Cornus mas&lt;/em&gt; L. - &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Дерен звичайний, Кизил звичайний.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому правильно вживати обидва слова: і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;дерен&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;кизил.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-02T15:12:24.443" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3737" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-02T10:32:05.757" Score="2" ViewCount="125" Body="&lt;p&gt;Один із багатьох прикладів з інтернету:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вам потрібно замовити розкрутку і просування сайту якщо Ви прагнете:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;підвищити позицію вашого сайту у видачі пошукових системи&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;підвищити відвідуваність свого сайту за запитами, що цікавлять Вас&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://webstudio2u.net/ua/promotion.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розкрутка сайтів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ містить спільнокореневе&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;РОЗКРУЧУВАТИ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;перен., розм. Розпочинати якусь справу, розвивати якусь діяльність і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://translate.meta.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://translate.meta.ua/&lt;/a&gt; дає слово &lt;strong&gt;розкручування&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozkruchuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як мені відомо, для УМ словотвори із суфіксом -ка невластиві, але дуже продуктивні через калькування з рос.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що &lt;strong&gt;оборудка&lt;/strong&gt; - нормальне укр. слово. А от &lt;strong&gt;розкрутка&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T06:07:37.800" LastActivityDate="2019-03-12T19:43:45.993" Title="Розкрутка чи розкручування сайту?" Tags="|вживання-слів|росіянізм|калька|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3738" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3740" CreationDate="2018-04-02T12:17:16.320" Score="6" ViewCount="2374" Body="&lt;p&gt;На сайті ukr-mova.in.ua в розділі антисуржик знайшов картинку на якій було зображено, що замість слова &quot;стакан&quot; потрібно вживати слово &quot;склянка&quot;. Однак на сайті Вікіпедії пише: &quot;...скляну посудину для рідини називати &quot;склянкою&quot;, а посудини схожої форми з іншого матеріалу - &quot;стаканами&quot;&quot;. Хоч на сайті Академічного тлумачного словнику є як і слово &quot;стакан&quot;, так і слово &quot;склянка&quot;, і значення у них одинакові (окрім того, що останнє має ще й значення проміжку часу та старовинного суднового піскового годинника).&#xA;Отже якщо ми використаємо слово &quot;стакан&quot;, наприклад, у творі ЗНО це не вважатиметься помилкою? І як в такому випадку називати, для прикладу, залізні чи глиняні стакани?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-04-03T04:46:05.817" LastActivityDate="2018-04-03T04:46:05.817" Title="Стакан чи склянка?" Tags="|росіянізм|розмовна-українська|суржик|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3739" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3742" CreationDate="2018-04-02T13:00:21.727" Score="8" ViewCount="1318" Body="&lt;p&gt;Треба визнати, це поширений вираз, який в гуглі дає понад 11 тис. результатів (утім, не всі українською мовою). Якщо не хочеться використовувати кальку &lt;strong&gt;вау-ефект&lt;/strong&gt;, то чим можна замінити це словосполучення?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мої варіанти одним словом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;здивування;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;захоплення;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;шок;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;несподіванка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але такі переклади недоречні в багатьох випадках. Мене особливо цікавить переклад &lt;strong&gt;wow-effect&lt;/strong&gt; в контексті негативного забарвлення або іронії. Приклади взяла з інтернету:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Все це радше вау-ефект, елемент шоу, комерційний продукт, створений&#xA;талановитими майстрами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дуже важливий вау-ефект. Хороша презентація, обіцянки вирішення&#xA;складних проблем і... головне - надприбутки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей фінт виглядає дуже ефектно, проте в сучасному футболі принесе&#xA;скоріше вау-ефект, ніж реальну користь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Через рос. сервіс &lt;a href=&quot;https://www.multitran.ru/c/m.exe?t=4893616_2_1&amp;amp;s1=WOW%20effect&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мультитран&lt;/a&gt; знайшла переклад &lt;strong&gt;сногсшибательный эффект&lt;/strong&gt;, що далі українською перекладається як &lt;strong&gt;карколомний ефект&lt;/strong&gt;. Результатом незадоволена. Хотілося б знайти сталий вираз, метафору чи щось таке метке й українське.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-11-19T01:38:29.913" LastActivityDate="2022-11-19T01:38:29.913" Title="Як краще перекласти Wow-effect?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="5" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3740" PostTypeId="2" ParentId="3738" CreationDate="2018-04-02T14:22:46.873" Score="3" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%81%D0%BA%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%BA%D0%B0-%D0%BA%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%BB%D1%8C/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; радять &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть іменник &lt;strong&gt;стакан&lt;/strong&gt;, якщо мовиться про скляний посуд, на&#xA;  стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;склянка&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=gedP9bjiYkc&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;експрес уроках&lt;/a&gt; Олександр Авраменко рекомендує вживати слово &lt;strong&gt;склянка&lt;/strong&gt;, не залежно з якого матеріалу виготовлена посуда. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-11 присутні обидва слова та мають однакові значення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skljanka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СКЛЯНКА&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Скляна посудина циліндричної форми, без ручки,&#xA;  признач. для пиття, зберігання рідини і т. ін.&lt;strong&gt;//&lt;/strong&gt;  чого. Така посудина,&#xA;  наповнена чим-небудь; кількість чогось, що вміщається в такій&#xA;  посудині.&lt;strong&gt;//&lt;/strong&gt;  рідко. Взагалі скляна посудина, банка і т. ін. &lt;strong&gt;2&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;військ.&lt;/em&gt;&#xA;  Гільза, в якій міститься заряд артилерійського снаряда. &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; техн. Назва&#xA;  деяких пристроїв, деталей і т. ін., що мають циліндричну форму.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stakan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СТАКАН&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Скляна посудина циліндричної форми, без ручки, признач.&#xA;  для пиття, зберігання рідини і т. ін.; склянка. &lt;strong&gt;//&lt;/strong&gt;  Така посудина,&#xA;  наповнена чим-небудь; кількість чогось, що вміщається в ній. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;em&gt;військ.&lt;/em&gt; Гільза артилерійського снаряда. &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;техн.&lt;/em&gt; Назва деяких деталей&#xA;  спеціального призначення, що мають циліндричну форму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Обидва слова можемо вживати, як тотожні (слово &quot;стакан&quot; у творі ЗНО не повинне бути помилкою).  Хоча, на мою думку, краще вживати слово &quot;склянка&quot; воно звичніше. Наприклад, глиняні та залізні склянки.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-02T14:48:05.910" LastActivityDate="2018-04-02T14:48:05.910" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3741" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-02T15:42:14.490" Score="8" ViewCount="1903" Body="&lt;p&gt;Цікавить правильний переклад російського словосполучення &quot;в данном случае&quot; українською мовою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У СУМ знайшла вживання &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/danyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;у даному разі&lt;/a&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна вважати такий переклад адекватним згідно з правил української мови?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1498" LastActivityDate="2023-12-01T13:39:12.817" Title="Переклад &quot;в данном случае&quot; українською мовою" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="4" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3742" PostTypeId="2" ParentId="3739" CreationDate="2018-04-02T16:02:19.467" Score="6" Body="&lt;p&gt;Пошук словосполучення &amp;quot;вау-ефект&amp;quot; показує велику кількість статей про рекламування своїх товарів або послуг. Одною з провідних компаній, що зробила ідею &amp;quot;вау-ефекту&amp;quot; головною у презентації та продажу своєї продукції називають компанію Apple, що намагається використовувати його у кожному елементі - коробка, пристрій, програмне забезпечення, - все повинно викликати у покупця захоплення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Засновник компанії - Стів Джобс,- казав що кнопки програм мають бути такими щоб їх хотілося облизати (точніше &amp;quot;We made the buttons on the screen look so good you'll want to lick them&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &amp;quot;вау-ефект&amp;quot; це рекламна стратегія, метою якої є створення у глядача бажання володіти цим товаром (або мати такий стиль життя, вміти зробити такий трюк).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку можна використати зв'язок із рекламою і перекласти &amp;quot;wow-effect&amp;quot; в негативно-іронічному сенсі як:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;рекламний ефект;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;рекламний трюк;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;видовищний трюк;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;видовищний ефект.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Все це радше &lt;strong&gt;рекламний трюк&lt;/strong&gt;, елемент шоу, комерційний продукт, створений талановитими майстрами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дуже важливий &lt;strong&gt;рекламний ефект&lt;/strong&gt;. Хороша презентація, обіцянки вирішення складних проблем і... головне - надприбутки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей фінт виглядає дуже ефектно, проте в сучасному футболі це скоріше &lt;strong&gt;видовищний трюк&lt;/strong&gt;, ніж практичний прийом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-02T16:39:28.990" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3743" PostTypeId="2" ParentId="3739" CreationDate="2018-04-02T16:55:44.793" Score="6" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ukh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Ух ти!&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; —  уживається при вираженні здивування, захоплення і т. ін.&lt;br /&gt;&#xA;Пропонується вживати, наприклад, у сполученні виду &lt;em&gt;ефект &amp;quot;ух ти!&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nichogho&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Нічого собі!&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — (розмовне) Непогано.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/furor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Фурор&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;Зробити фурор&lt;/em&gt; — сильно вразити своїм надзвичайним виглядом, манерами, поведінкою і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vrazhaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Вражаючий&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; («який?»), &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vrazhajuche&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;вражаюче&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; («як?») — Викликати почуття подиву, захоплення тощо; дивувати.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Вражати око (очі)&lt;/em&gt; — дивувати незвичайним виглядом, ситуацією.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Створювати {лише} {яскраве} враження&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Все це радше &lt;strong&gt;вражаючий око&lt;/strong&gt; ефект, елемент шоу, комерційний продукт, створений талановитими майстрами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дуже важливий &lt;strong&gt;ефект «ух ти!»&lt;/strong&gt;. Хороша презентація, обіцянки вирішення складних проблем і... головне - надприбутки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей фінт виглядає дуже ефектно, проте в сучасному футболі скоріше &lt;strong&gt;зробить лише фурор&lt;/strong&gt;, ніж {принесе} реальну користь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;So each year it's been an escalating contest to see who can give the gift with the most wow factor — Отже, кожне Різдво перетворюється на все більш масове змагання з того, хто з нас зробить найбільш &lt;strong&gt;вражаючий&lt;/strong&gt; подарунок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-03T04:23:53.797" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3744" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3749" CreationDate="2018-04-02T18:52:21.187" Score="6" ViewCount="22084" Body="&lt;p&gt;Зустрічала як формулювання &amp;quot;&lt;em&gt;уклад&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;ння&lt;/em&gt; договору&amp;quot;, зокрема, у статті 638 &lt;a href=&quot;http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/435-15/page11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Цивільного кодексу України&lt;/a&gt;, так і &amp;quot;&lt;em&gt;уклад&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;ння&lt;/em&gt; договору&amp;quot;, зокрема,&#xA;&lt;a href=&quot;http://stud.com.ua/44422/pravo/ukladannya_dogovoru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ukladannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник (1970—1980)&lt;/a&gt; містить наступні тотожні визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;УКЛАД&lt;strong&gt;А&lt;/strong&gt;ННЯ 1 (ВКЛАДАННЯ), я, сер. Дія за значенням укладати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;та&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;УКЛАД&lt;strong&gt;Е&lt;/strong&gt;ННЯ 1 (ВКЛАДЕННЯ), я, сер. Дія за значенням укласти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Все ж спостерігається неоднакове вживання цих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/10391214/marketing/poryadok_ukladannya_dogovoriv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; же одночасно є таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Порядок укладання договорів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Етапи укладення договору&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Яка стилістична різниця між словами &amp;quot;уклад&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;ння&amp;quot; та &amp;quot;уклад&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;ння&amp;quot; та чи є вона взагалі? Коли яке з них слід використовувати?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2021-07-21T21:47:27.643" Title="УклАдення чи укладАння договору?" Tags="|різниця-між-словами|віддієслівні-іменники|legal-terms|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3745" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-02T19:24:28.177" Score="-2" ViewCount="7528" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вимикати&lt;/strong&gt; - це суто українське слово, яке є відповідником російського &quot;виключати&quot;. Але є винятки, коли в українській мові вживається &lt;strong&gt;&quot;виключати&quot;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вимикати, вимкнути.&lt;/strong&gt; Припиняти дію чого-небудь, перериваючи зв’язок із загальною системою: вимикати, вимкнути струм, вимикати телефон, вимкнути мотор, вимкнути опалення, вимкнути воду. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Виключати, виключити.&lt;/strong&gt; В цьому значенні вживається зрідка – тільки стосовно машин: виключити мотор, виключити верстат.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1530" LastActivityDate="2018-04-15T18:46:34.193" Title="Вимикати чи Виключати?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ClosedDate="2018-04-15T15:04:55.300" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3746" PostTypeId="2" ParentId="3745" CreationDate="2018-04-02T20:40:11.257" Score="2" Body="&lt;p&gt;У цьому &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine9-16.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерелі&lt;/a&gt; дуже гарно сформульовані випадки вживання вказаних Вами слів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Певні сумніви щодо вживання викликають слова &lt;em&gt;вмика́ти&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;включа́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вимика́ти&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;виключа́ти&lt;/em&gt;. Кожна пара цих слів об’єднує близькі, але не тотожні значення.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Так, слова &lt;em&gt;вмикати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;включати&lt;/em&gt; пов’язані із значенням «з’єднувати з джерелом енергії, уводити в дію». Наприклад: «Олександр побачив біля дошки механіка, який &lt;em&gt;вмикав&lt;/em&gt; рубильники» (Панч); «Юрій &lt;em&gt;увімкнув&lt;/em&gt; світло» (Собко); «Сергій Іванович підійшов до приймача, &lt;em&gt;включив&lt;/em&gt;» (Головко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Інших значень слово &lt;em&gt;вмикати&lt;/em&gt; не має, а слово &lt;em&gt;включати&lt;/em&gt; вживається ще і в другому значенні — «уводити до складу, приєднувати до кого-, чого-небудь». Наприклад: «В міськкомі партії радо зустріли професора Драгу і одразу &lt;em&gt;включили&lt;/em&gt; до лекторської групи» (Кучер).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;вимикати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;виключати&lt;/em&gt; відповідно збігаються в значенні «припиняти дію чого-небудь, переривати зв’язок із загальною системою»: «І взявся усунути обрив проводів, не &lt;em&gt;вимикаючи&lt;/em&gt; струму» (Гончар); «Потім я &lt;em&gt;вимикаю&lt;/em&gt; телефон, світло і віддаюся думам» (Яновський); «Машина чекає, — сказав він, — я навіть наказав не &lt;em&gt;виключати&lt;/em&gt; мотор» (Смолич).  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Крім цього, слово &lt;em&gt;виключати&lt;/em&gt; має ще такі значення: «усувати із складу чого-небудь, позбавлятися чогось; виводити із складу якоїсь організації, позбавляти права вчитися в навчальному закладі». Наприклад: «Я &lt;em&gt;виключив&lt;/em&gt; зі свого лексикону займенники я, моє, мені, а почав уживати ми, наше, нам» (Коцюбинський); «Овсій Колода запропонував: Чого з ними панькатись? &lt;em&gt;Виключити&lt;/em&gt; з колгоспу і все тут» (Кучер).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, слова &lt;em&gt;включати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;виключати&lt;/em&gt; мають ширше коло значень, ніж &lt;em&gt;вмикати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;вимикати&lt;/em&gt;, але в одному вони збігаються, а саме в значенні «уводити в дію» чи «припиняти дію».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Уживанішими в українській мові щодо зв’язку з електричним струмом, радіо,&#xA;  телефонною мережею є слова &lt;em&gt;вмикати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;вимикати&lt;/em&gt;. Тому й пристрої, які використовуються для з’єднання або роз’єднання з такою системою, називаються &lt;em&gt;вмикач&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;вимикач&lt;/em&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;включати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;виключати&lt;/em&gt; більше пов’язуються з уведенням в дію мотора,&#xA;  механізму, машини.    &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ також дає пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9089&amp;amp;page=321&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВИКЛЮЧА́ТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а́ю, а́єш, недок., ВИ́КЛЮЧИТИ, чу, чиш, док.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Усувати зі складу чого-небудь, позбавлятися чогось. Щодо щастя свого, задоволення, то, ведучи розмову про них, я виключив зі свого лексикону займенники “я”, “моє”, “мені”, а почав уживати “ми”, “наше”, “нам”... (М. Коцюбинський); Правильне поєднання механізованих і хімічних заходів боротьби з бур'янами дає змогу повністю виключити ручну працю у догляді за посівами кукурудзи (із журн.); // Виводити зі складу якоїсь організації, колективу, позбавляти права вчитися в навчальному закладі. Тепер губернатор напевне вижене з служби, а директор виключить Дорю [з гімназії] (М. Коцюбинський); Тато ходив як хмара: Федька виключили з духовної семінарії (А. Дімаров); Член виробничого кооперативу, якого виключили з кооперативу, має право на одержання паю та інших виплат, установлених статутом кооперативу (з мови документів).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Робити неможливим що-небудь, не допускати наявності чогось за даних умов. Тисячі несподіванок у цій дивовижній трагікомедії виключали свідомість (Іван Ле); Людина нічого не повинна боятися. Вона може усвідомлювати ризик і виключати його (з наук.-попул. літ.). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Вимикати (прилади, механізми). Виходячи з дому, не забувайте виключати газ! (з газ.).  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ВИМИ́КУВАТИ, ую, уєш, недок., &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=210516&amp;amp;page=332&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВИ́МИКАТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, аю, аєш, док., що, діал. Виривати. Іде баба на другий день на поле і починає вимикувати посіяний чортом бур'ян (з казки); – Раз якось уже й зацвів був [горох], та як ударив град, то стовк його дочиста. Люди вимикали, а я лишив (А. Крушельницький).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9582&amp;amp;page=332&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВИМИКА́ТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а́ю, а́єш, недок., ВИ́МКНУТИ, ну, неш, док., що. Припиняти дію чого-небудь, перериваючи зв'язок із загальною системою. Потім я вимикаю .. телефон, світло над головою і віддаюся думкам (Ю. Яновський); – Я взявся усунути обрив [проводів], не вимикаючи струму (О. Гончар); // Припиняти дію якого-небудь приладу, електричного механізму. Потужний прожектор, закріплений на грудях скафандра, давав сліпуче біле проміння. Галя кілька разів вмикала і вимикала його, знайшовши кнопку керування (В. Владко); Дорога в ущелині круто спадала вниз, шофер вів по ній машину, вимкнувши мотор (В. Кучер); // перен. Припиняти роботу, блокувати дію біологічного механізму. Ми поки що навчилися вимикати одиничні гени, на цьому ґрунтуються наші надії на лікування важких спадкових хвороб (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підсумовуючи все вище зазначене, можна зробити висновок, що &lt;em&gt;виключати&lt;/em&gt; охоплює більш ширший діапазон значень, а &lt;em&gt;вимикати&lt;/em&gt; — припиняти дію чого-небудь, перериваючи зв'язок із загальною системою, а також вимикати що-небудь з городу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="1500" LastEditDate="2018-04-15T18:46:34.193" LastActivityDate="2018-04-15T18:46:34.193" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3747" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-02T21:01:51.170" Score="5" ViewCount="788" Body="&lt;p&gt;Обидва слова є запозиченими, це синоніми з одним і тим же значенням &quot;носити гроші&quot; &quot;для грошей&quot;. Але чомусь здавалося завжди, що &lt;em&gt;&quot;портмоне&quot;&lt;/em&gt; це чоловічий предмет, а &lt;em&gt;&quot;гаманець&quot;&lt;/em&gt; - жіночий, і що вони навіть зовні відрізняються...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На просторах інтернету не знайшла авторитетного джерела яке б розвіяло сумніви. &#xA;Знайшла &lt;a href=&quot;http://skrunia.kiev.ua/articles/?id=138&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;такий опис&lt;/a&gt; цих предметів - але ж я розумію що це просто інтернет магазин.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1483" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-03T02:09:28.933" LastActivityDate="2018-11-06T22:03:11.110" Title="Портмоне чи гаманець? Яка між ними різниця? У якому випадку яке слово краще вживати?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3748" PostTypeId="2" ParentId="3747" CreationDate="2018-04-02T21:39:08.010" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17587&amp;amp;page=591&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГАМАНЕ́ЦЬ&lt;/strong&gt;, нця́, ч. Зменш. до &lt;em&gt;&lt;strong&gt;гама́н&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;ГАМА́Н&lt;/em&gt;, а́, ч.1. Шкіряна сумочка для грошей. 3. Те саме, що &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бума́жник&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;БУМА́ЖНИК&lt;/em&gt;, а, ч., заст. Кишеньковий портфельчик для паперових грошей і документів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо визначення іншого слова, то стаття є, але без вказування на особливості, що можуть відрізняти &amp;quot;гаманець&amp;quot; від &amp;quot;портмоне&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОРТМОНЕ́&lt;/strong&gt;, невідм., сер. &lt;em&gt;Гаманець для грошей.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/36/53407/246315.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; читаємо, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Портмоне&lt;/strong&gt; - маленький гаманець.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &amp;quot;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;гаманець&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&amp;quot;, то подають &lt;em&gt;те ж визначення, що і СУМ-20&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак на сайті &lt;a href=&quot;http://moyaosvita.com.ua/krasa-moda/chim-vidriznyayetsya-portmone-vid-gamancya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Моя освіта&lt;/a&gt; знайшла таке пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Портмоне&lt;/strong&gt; – невеликий гаманець з кількома відділеннями, призначений і для грошей, і для документів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Гаманець&lt;/strong&gt; – плоска маленька сумочка, зазвичай зі шкіри або тканини, яка використовується для носіння та зберігання готівки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Портмоне&lt;/strong&gt; бувають як чоловічими, так і жіночими, &lt;strong&gt;гаманець&lt;/strong&gt; – виключно дамський аксесуар.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Гаманець&lt;/strong&gt; зазвичай має загальну застібку, а &lt;strong&gt;портмоне&lt;/strong&gt; – ні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Портмоне&lt;/strong&gt;, в порівнянні з гаманцем, відрізняється строгістю квітів та оздоблення. &lt;strong&gt;Портмоне&lt;/strong&gt; зазвичай шкіряне, &lt;strong&gt;гаманець&lt;/strong&gt; може бути практично з будь-якого матеріалу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-02T21:39:08.010" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3749" PostTypeId="2" ParentId="3744" CreationDate="2018-04-03T04:21:04.457" Score="9" Body="&lt;h3 id=&quot;tldr-89vt&quot;&gt;TL;DR:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;уклад&lt;b&gt;а́&lt;/b&gt;ння&lt;/em&gt; — це іменник на позначення &lt;strong&gt;дії&lt;/strong&gt;, а &lt;em&gt;укла́д&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;ння&lt;/em&gt; — на позначення &lt;strong&gt;події&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3 id=&quot;section-asd2&quot;&gt;Морфологія&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Питома морфологія української мови передбачає, що від більшості видових пар¹ дієслів можна сформувати по три віддієслівні іменники, що позначають &lt;strong&gt;дію, подію та наслідок&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Віддієслівний іменник на позначення дії&lt;/strong&gt; — це, власне, процес виконання цієї дії;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;—//— події&lt;/strong&gt; позначає феномен або явище;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;—//— наслідку&lt;/strong&gt; позначає кінцевий результат або мету виконання дії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для наочності можна скласти таку таблицю²:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;ДІЯ&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;ПОДІЯ&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;НАСЛІДОК&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;узгоджувати&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;узгодити&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;угода, згода&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;узгоджування&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;узгодження&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;ухвалювати&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ухвалити&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ухвала&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;ухвалювання&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ухвалення&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;укладати&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;укладати&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;уклад, укладання(?)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;укладання&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;укладення&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Останній приклад свідчить, що дієслово недоконаного виду &lt;em&gt;укладати&lt;/em&gt; має однакову форму для дії і події, а віддієслівні іменники є різними (&lt;em&gt;уклад&lt;b&gt;а́&lt;/b&gt;ння&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;укла́д&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;ння&lt;/em&gt;) тому буває важко визначити, яка з цих форм відповідає формі дієслова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3 id=&quot;section-1-fkfq&quot;&gt;Практичне вживання&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Морфологія віддієслівних іменників — це одна із тем, де серед мовознавців нема консенсусу. Іноді справа доходить до прямого голосування:&lt;br /&gt;&#xA;«&lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Komisija/Protokol_2002_04.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Протокол № 4&lt;/a&gt; письмового голосування науково-технічної комісії з питань термінології при Держстандарті України щодо вживання віддієслівних іменників» (PDF).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Документ за попереднім посиланням також містить гарну таблицю, яку варто опублікувати у рамках цієї відповіді:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слова, з якими треба сполучати віддієслівні іменники, утворені від інфінітива недоконаного виду, що означають &lt;strong&gt;дію&lt;/strong&gt; (те, що відбувалося, відбувається чи має відбуватися):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;завжди&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;тривалість, засоби, способи, метод, методика, правила, технологія, процедура, функція, порядок, настанови, рекомендації, під час, в процесі&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слова, з якими треба сполучати віддієслівні іменники, утворені від інфінітива доконаного виду, що означають &lt;strong&gt;подію&lt;/strong&gt; (те, що відбулося чи має відбутися):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;завжди&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;момент, мить, свідоцтво, посвідка, акт&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;здебільшого&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;дата, день, місяць, рік, план, звіт&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3 id=&quot;section-2-tfzd&quot;&gt;Офіційно&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Офіційно, правила вживання віддієслівних іменників регулюються документом &lt;strong&gt;ДСТУ 3966:2009&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Установчі документи, прийняті у різних галузях господарства, також посилаються на ДСТУ 3966, як-то &lt;a href=&quot;http://uazakon.com/documents/date_1i/pg_imccwj/pg8.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Про затвердження Рекомендацій щодо вживання термінів та визначень з безпеки руху поїздів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;¹) Видова пара — це така пара лексично тотожних дієслів доконаного і недоконаного виду, що розрізняються між собою лише граматичною семантикою виду: &lt;em&gt;робити-зробити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переписати-переписувати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;²) Серед академічної літератури є також думка, що віддієслівні іменники на позначення &lt;strong&gt;події&lt;/strong&gt; утворюються від дієслова &lt;strong&gt;доконаного&lt;/strong&gt; виду, а іменники &lt;strong&gt;дії&lt;/strong&gt; — від дієслів &lt;strong&gt;недоконаного&lt;/strong&gt; виду. Наприклад, &lt;a href=&quot;http://repo.knmu.edu.ua/bitstream/123456789/5462/1/%D0%A3%D0%9A%D0%A0%D0%90%D0%87%D0%9D%D0%9E%D0%9C%D0%9E%D0%92%D0%9D%D0%86%20%D0%A2%D0%95%D0%A0%D0%9C%D0%86%D0%9D%D0%98%20%D0%97%20%D0%9F%D0%A0%D0%9E%D0%A6%D0%95%D0%A1%D0%A3%D0%90%D0%9B%D0%AC%D0%9D%D0%98%D0%9C%D0%98.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Україномовні терміни з процесуальними значеннями»&lt;/a&gt; (PDF, стор. 6). Щоправда, немає спільної думки стосовно того, чи це універсальне правило.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-07-21T21:47:27.643" LastActivityDate="2021-07-21T21:47:27.643" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3751" PostTypeId="2" ParentId="3106" CreationDate="2018-04-03T05:23:11.123" Score="4" Body="&lt;p&gt;Наявна відповідь демонструє практичний вжиток, тому я зосереджуся на формальних морфологічних правилах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Питома морфологія української мови передбачає три споріднені види віддієслівних іменників, що позначають &lt;strong&gt;дію, подію та наслідок&lt;/strong&gt;¹.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вимірювати, вимірювання&lt;/em&gt; — &lt;strong&gt;Дія&lt;/strong&gt; — вплив одного об'єкта на інший (або об'єкта самого на себе), розглядане як явище взагалі;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вимірити, вимірення&lt;/em&gt; — &lt;strong&gt;Подія&lt;/strong&gt; — те, що відбулося, відбувається чи відбудеться у конкретному місці, часі тощо;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вимір&lt;/em&gt; — Наслідок, об'єкт, &lt;strong&gt;стан&lt;/strong&gt; та ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тепер розглядаємо їх по одному.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Подія &lt;em&gt;вимірення&lt;/em&gt; — це одноразовий феномен, одне конкретне &lt;em&gt;вимірення&lt;/em&gt;, яке відбулося в деякому місці і в деякий час. Воно у даному випадку нас не цікавить.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дія &lt;em&gt;вимірювання&lt;/em&gt; — тут складніше. В загальному випадку, дія може мати кількісну характеристику: &lt;em&gt;швидкість переміщення у просторі&lt;/em&gt;. Але &lt;em&gt;вимірювання&lt;/em&gt; такої характеристики не має. Тобто, формально, &lt;em&gt;одиниця вимірювання&lt;/em&gt; — це не зовсім правильно, але завдяки вищенаведеній неоднозначності багато хто вважає, що  &lt;em&gt;вимірювання&lt;/em&gt; має кількісну характеристику, і тому використовують словосполучення &lt;em&gt;одиниця вимірювання&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Наслідок, стан &lt;em&gt;вимір&lt;/em&gt; — ідеальний кандидат. Ми проводимо &lt;em&gt;вимірювання&lt;/em&gt;, що призводить до якогось &lt;strong&gt;стану&lt;/strong&gt;, який має кількісну характеристику, яка називається &lt;em&gt;&lt;strong&gt;одиниця виміру&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Одиниця виміру&lt;/em&gt; — ідеально правильно з точки зору української морфології;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Одиниця вимірювання&lt;/em&gt; — не найбільш точне, але дуже поширене.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Чтиво&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;¹) &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/3744/&quot;&gt;УклАдення чи укладАння договору?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-07-11T16:16:50.893" LastActivityDate="2020-07-11T16:16:50.893" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3753" PostTypeId="2" ParentId="3729" CreationDate="2018-04-03T07:54:51.720" Score="6" Body="&lt;p&gt;Якщо говорити про літературну мову, то правильним буде &quot;кіно не буде&quot; (і як справедливо зазначив bytebuster відповідь на це питання є тут: &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/3319/69&quot;&gt;Відмінювати чи не відмінювати слова іншомовного походження&lt;/a&gt;). Але у цьому випадку фраза побудована не за правилами літературної мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Кіна не буде&quot; - це цитата з фільму &quot;Джентельмени удачі&quot; (повністю її можна перекласти як &quot;Кіна не буде - електрика скінчилась&quot;), де вона звучить з вуст злочинця-рецидівіста і побудована з порушенням норм літературної мови (як слово &quot;кіно&quot; так і комбінація &quot;електрика скінчилась&quot;). Тому при перекладі на українську мову не доцільно приводити фразу до норм літературної української мови, бо зникне сам ефект заради якого ця фраза і цитується.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне в обох наведених вами випадках контекст вживання цієї цитати поєднує як буквальний аспект - що канал телебачення або процес дублювання кіно (&quot;кіна&quot;) який може перестати транслюватися/діяти (&quot;не буде&quot;) із правовим аспектом, який автори вважають несправедливим (у оригіналі фразу говорить злочинець).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-03T08:14:41.530" LastActivityDate="2018-04-03T08:14:41.530" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3755" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-03T10:29:00.163" Score="-4" ViewCount="206" Body="&lt;p&gt;На який склад падає наголос? Як буде вірно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1530" LastActivityDate="2018-04-03T10:34:13.390" Title="КатАлог чи каталОг?" Tags="|вживання-слів|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2018-04-03T15:01:53.113" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3756" PostTypeId="2" ParentId="3755" CreationDate="2018-04-03T10:34:13.390" Score="1" Body="&lt;p&gt;З сайту &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/nagolos/nagolos-u-slovi-katalog&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/aeixj.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/aeixj.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;З СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=40909&amp;amp;page=1292&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КАТАЛО́Г&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, у, ч. Список, перелік книжок, рукописів, картин і т. ін., складений у певному порядку, щоб полегшити їх пошук; реєстр (у&#xA;  1 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-04-03T10:34:13.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3757" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-03T20:32:26.940" Score="2" ViewCount="201" Body="&lt;p&gt;Доброго дня!&#xA;Питання стосується скорочення назви зброї &quot;ручний кулемет Калашникова&quot; і те чому його скорочення записується як РПК (ручной пулемёт Калашникова) а не РКК (скорочення РПК ми можемо бачити як і у Бойовому статуті сухопутних військ ЗСУ так і на відповідній сторінці Вікіпедії)? Адже в Академічному словнику немає такого слова як &quot;пулемет&quot;, а лише є &quot;кулемет&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-03T20:32:26.940" Title="Чому &quot;РПК&quot;, а не &quot;РКК&quot;?" Tags="|скорочення|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3758" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-03T20:50:51.713" Score="6" ViewCount="96" Body="&lt;p&gt;Нещодавно трапився віршик дитячий: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ген, струмок веде свою&lt;br&gt;&#xA;  Пісеньку в долині&lt;br&gt;&#xA;  Скоро проліски в гаю&lt;br&gt;&#xA;  Розквітнуться сині!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, очевидно це переклад рос. вірша,і мені здається більше правильно було б написати &quot;Розквітнуть...&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1496" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-11-03T10:23:14.130" LastActivityDate="2018-11-03T10:23:14.130" Title="Розквітнуть чи розквітнуться? Чи є різниця?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3759" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3763" CreationDate="2018-04-03T21:49:51.563" Score="2" ViewCount="1665" Body="&lt;p&gt;На слуху два слова, але як правильно &quot;чисельний аналіз&quot; чи &quot;численний аналіз&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для мене ці слова схожі за значеннями, але хочеться більш детально розібратися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1496" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-04T08:49:34.073" LastActivityDate="2018-08-21T05:25:23.760" Title="&quot;Чисельний аналіз&quot; чи &quot;численний аналіз&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3762" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-04T07:15:40.963" Score="3" ViewCount="791" Body="&lt;p&gt;Як правильно &lt;em&gt;чисельний аналіз&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;числовий аналіз&lt;/em&gt;? На &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53415/32780.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словопедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чисельний&lt;/strong&gt;. 1. Який стосується &lt;strong&gt;числа&lt;/strong&gt;; числовий: &lt;em&gt;чисельний аналіз&lt;/em&gt;. 2. Кількісний: &lt;em&gt;чисельна перевага, чисельне зростання населення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Числовий&lt;/strong&gt;. Прикм. від число: &lt;em&gt;числова величина, числові дані, числова послідовність, числові назви, числове розв’язання рівнянь, числове програмне керування.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для мене ці слова схожі за значеннями, але хочеться більш детально розібратися. Чому саме чисельний аналіз, чому не числовий аналіз? Чи є за цим якась логіка, чи це просто так усталилось?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-04T09:39:13.387" Title="Чи є відмінність у вживанні слів &quot;чисельний&quot; і &quot;числовий&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3763" PostTypeId="2" ParentId="3759" CreationDate="2018-04-04T09:26:07.870" Score="3" Body="&lt;p&gt;Мені здається що на один з ваших варіантів вплинуло російське &quot;численный анализ&quot; який перекладається українською як &quot;чисельний аналіз&quot;. Можливо хтось переклав &quot;численный&quot; як &quot;численний&quot;, але це зовсім змінює смисл виразу. Українською &quot;&lt;strong&gt;численний&lt;/strong&gt;&quot; означає (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chyslennyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЧИСЛЕ́ННИЙ, а, е.&lt;br&gt;&#xA;  1. Який складається з великої кількості кого-, чого-небудь. &lt;em&gt;Іноді, замість справжнього диспуту, перед численною аудиторією відбувалося спритно підготоване і розігране інсценування й комедія диспуту (Зінаїда Тулуб, Людолови, I, 1957, 152).&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  2. Наявний у великій кількості.  &lt;em&gt;Небо заступали хмари. Вони насувалися з заходу, закриваючи собою численні зорі (Анатолій Шиян, Баланда, 1957, 190);&lt;/em&gt; &#xA;  //  Взятий у значній кількості, за багатьма показниками. - численні дані&#xA;  //  Який ставили, провадили не раз.  - численні досліди&#xA;  //  Який відбувається, надходить, трапляється через короткий проміжок часу; частий. - численні спалахи, численні виступи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На відміну від &quot;численного&quot; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chyseljnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чисельний&lt;/a&gt; це:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЧИСЕ́ЛЬНИЙ, а, е.&lt;br&gt;&#xA;  1. Стос. до числа (у 1 знач.), виражений числом; числовий. Чисельний аналіз.&lt;br&gt;&#xA;  2. Виражений у якій-небудь кількості; кількісний. Чисельна перевага була на боці гімназистів (Спиридон Добровольський, Олов'яні солдатики, 1961, 118).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &quot;численний аналіз&quot; так сказати взагалі не можна, можна &quot;численні аналізи&quot; - тобто аналізи, наявні у великій кількості.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &quot;чисельний аналіз&quot; - це аналіз даних за допомогою математичних &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чисельних методів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи́сельні ме́тоди&lt;/strong&gt; — методи наближеного або точного розв'язування задач чистої або прикладної математики, які ґрунтуються на побудові послідовності дій над скінченною множиною &lt;strong&gt;чисел&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2018-04-04T09:26:07.870" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3764" PostTypeId="2" ParentId="3762" CreationDate="2018-04-04T09:39:13.387" Score="2" Body="&lt;p&gt;За визначеннями словопедій дійсно дуже важко розрізнити значення. Тим паче, що у 1) значенні слова &lt;em&gt;чисельний&lt;/em&gt; &lt;em&gt;числовий&lt;/em&gt; наводиться як синонім. &#xA;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) також подає обидва прикметники як синоніми-відповідники російського количественный:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коли́чественный&lt;/strong&gt; – кі́лькісний, &lt;em&gt;числови́й, чисе́льний&lt;/em&gt;, (варв.) квантитати́вний. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У довіднику &lt;a href=&quot;https://books.google.com.tr/books?id=6WHrCQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA195&amp;amp;lpg=PA195&amp;amp;dq=%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D1%87%D0%B8%20%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=bffortdWEn&amp;amp;sig=1eYOBK7KQKW7ufsXsFkt2VwOgSM&amp;amp;hl=ru&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwi6-sj4kqDaAhUFyaYKHS24DV4Q6AEIhgEwCQ#v=onepage&amp;amp;q=%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D1%87%D0%B8%20%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Культура професійного мовлення: Навчальний посібник для студентів вищих навчальних закладів&quot;&lt;/a&gt; Лісового М. І. знаходимо таке тлумачення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чисельний&lt;/strong&gt; – виражений у якій-небудь кількості, кількісний (чисельний&#xA;  склад).&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Числовий&lt;/strong&gt; – пов'язаний з числом, за допомогою якого&#xA;   передається кількість одиниць, подвійність чи множинність предметів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виглядає так, ніби суворого розрізнення немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; є стаття про математичні методи. Там перевага надається використанню сполучення чисельний метод (цікаво, що з наголосом на першому складі), хоча подекуди виникає і числовий у тому ж значенні.&lt;br&gt;&#xA;Цікавим є &lt;a href=&quot;http://xn--r1a3b.xn--b1amgblet.xn--j1amh/index.php?title=%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%B8%D0%BF_%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;термінологічне вживання&lt;/a&gt; цих паронімів у сфері інформатики. Числовий - тип даних, а операції, що над ними проводяться, - чисельні. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-04T09:39:13.387" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3765" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3766" CreationDate="2018-04-04T14:05:46.667" Score="16" ViewCount="2162" Body="&lt;p&gt;Is there a recommended &lt;strong&gt;online Ukrainian-Ukrainian dictionary&lt;/strong&gt; for native Ukrainian speakers, where I can write a word and get interpretation or definition in Ukrainian language? (Such as &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/dictionary&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Cambridge dictionary&lt;/a&gt; for English for example).   &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="995" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T11:45:58.107" LastActivityDate="2020-07-27T13:40:19.630" Title="Is there an online Ukrainian-Ukrainian dictionary for native Ukrainian speakers?" Tags="|resource-request|словники|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3766" PostTypeId="2" ParentId="3765" CreationDate="2018-04-04T14:23:15.423" Score="13" Body="&lt;p&gt;This type of dictionaries is called &lt;strong&gt;тлумачний словник&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Explanatory_dictionary&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;explanatory dictionary&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Try these ones, they are similar to Cambridge dictionary:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua&lt;/a&gt; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.slovnyk.ua/index.php&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/8&quot;&gt;this Meta post&lt;/a&gt; contains a broad list of online sources including the explanatory dictionaries.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1533" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-04T18:39:29.593" LastActivityDate="2018-04-04T18:39:29.593" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3768" PostTypeId="2" ParentId="3765" CreationDate="2018-04-04T15:15:58.603" Score="14" Body="&lt;p&gt;Famous, official &amp;amp; the fullest, most people give credit to it:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Dictionary of the Ukrainian Language&lt;/em&gt; (DUL)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;in &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;11 volumes&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1970—1980&lt;/a&gt; by &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Potebnia_Institute_of_Linguistics&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Potebnia Institute of Linguistics&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;a newer one from &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2010&lt;/a&gt; in &lt;a href=&quot;//sum20ua.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;20 volumes&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;an alternative site&lt;/a&gt;) by &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE-%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;ULIF&quot;&gt;Ukrainian Lingua-Information Fund&lt;/a&gt; (where &lt;em&gt;as for now&lt;/em&gt; only 10 volumes are outed) covers only &lt;em&gt;А—Обміль&lt;/em&gt; letters.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;The others:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;sum.in.ua&lt;/a&gt; as DUL-11 also includes small &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Modern Online Dictionary of the Ukrainian Language&lt;/a&gt; from 2013—2018.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;slovopedia.org.ua&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; includes many Ukrainian—Ukrainian dictionaries;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ukrlit.org&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; has &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;DUL-11&lt;/a&gt;, and &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/zhaivoronok_znaky_ukrainskoi_etnokultury&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Signs of Ukrainian Ethnoculture&lt;/a&gt; by &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B0%D0%B9%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%92%D1%96%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B9_%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Vitalij Žajvoronok&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;A site like &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;slovnyk.ua&lt;/a&gt; is taking the source from DUL-11.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;You can also see other dictionaries on our Meta &lt;a href=&quot;//ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/8/&quot;&gt;here&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2020-07-27T13:40:19.630" LastActivityDate="2020-07-27T13:40:19.630" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3769" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-04T15:35:53.273" Score="-2" ViewCount="90" Body="&lt;p&gt;Дуже часто імена жителів інших країн перекладають українською з першою літерою Г, на місці якої, на мою думку, мала би бути Х. Яскравий приклад - Генрі/Хенрі. То як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1534" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-05T08:41:37.250" LastActivityDate="2018-04-05T08:41:37.250" Title="Генрі чи Хенрі?" Tags="|вживання-слів|from-english|власні-назви|іноземні-імена|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2018-04-04T16:19:22.020" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3770" PostTypeId="2" ParentId="3769" CreationDate="2018-04-04T15:45:24.913" Score="0" Body="&lt;p&gt;«Прапопис» 2015 року (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 87&lt;/a&gt;) каже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;G&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; звичайно передаються літерою &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;аванга́рд&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;агіта́ція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;агре́сор&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гва́рдія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гене́тика&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гімна́стика&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гоніо́метр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;грандіо́зний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гра́фік&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;грог&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;емба́рго&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лінгві́стика&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мігра́ція&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;гандбо́л&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гегемо́нія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гекта́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;герба́рій&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ге́рцог&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гі́нді&lt;/em&gt; (мова), &lt;em&gt;гіпо́теза&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;горизо́нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;го́спіталь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гугено́т&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гу́мус&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Гаа́га&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гава́на&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гавр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Га́рвард&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гаро́нна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гвіне́я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гельсінгфо́рс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ге́льсінкі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гіндуста́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гренла́ндія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гре́ція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Йога́ннесбург&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Люксембу́рг&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Ганніба́л&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ге́йне&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ге́те&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гізо́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гоме́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гора́цій&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Горн&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гюго́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Магоме́т&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В окремих словах англійського походження &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; передається літерою &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;хо́бі, хоке́й, хол; Хемінгуе́й&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто в загальному випадку перевага надається літері «&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;». (Літера «&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;» застосовується здебільшого у випадках, коли з якихось причин уже зафіксувалися вимова й написання з «х».)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-04T17:16:27.807" LastActivityDate="2018-04-04T17:16:27.807" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3771" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3775" CreationDate="2018-04-04T19:51:27.163" Score="3" ViewCount="20653" Body="&lt;p&gt;Згідно правила, назви відтінків пишемо через дефіс: &lt;em&gt;чорно-білий, яскраво-ліловий, жовтувато-червоний, біло-жовтий&lt;/em&gt; пишеться через дефіс, а &lt;em&gt;жовтогарячий&lt;/em&gt; разом чому так?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1496" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T03:17:40.857" LastActivityDate="2018-04-05T03:20:09.760" Title="Чому «Жовтогарячий» пишемо разом?" Tags="|правопис|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3772" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3861" CreationDate="2018-04-04T20:02:48.633" Score="5" ViewCount="802" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/posadutu-park&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;української мови&lt;/a&gt; я знайшов картинку на якій вказувалося, що можна розбити ворога, серце, лоба, тощо. А на цьому &lt;a href=&quot;https://community.languagetool.org/rule/show/ROZBYVATY_NAMET?lang=uk-UA&amp;amp;subId=2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt; я знайшов інформацію, що також не можна казати &quot;розбивати табір&quot;, натомість там були такі варіанти як &quot;отаборитися&quot;, &quot;стати табором&quot;. Однак, якщо ввести в гуглі цей вислів, то можна побачити, що він часто використовується не лише на різних сайтах, але й у перекладах книжок: &quot;&lt;em&gt;Розбивати табір за всіма правилами не варто було на одну ніч, і мандрівники розташувалися просто на землі&lt;/em&gt;&quot; - &quot;П'ятнацятирічний капітан&quot; (із серії &quot;Всеволод Нестайко рекомендує&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, я звернувся до Академічного тлумачного словника і там також знайшов, що &quot;розбивати&quot; може означати &quot;розташовувати, розміщувати, влаштовувати в певному місці що-небудь&quot;. Отже, виходить, що ми таки можемо вживати вислів &quot;розбивати табір&quot; у творах для ЗНО, перекладах, тощо? І чи можна на основі данного визначення із тлумачного словника сказати &quot;розбити парк&quot; замість &quot;розташовувати парк&quot; (наприклад у реченні &quot;Влада пропонує розташувати цей Парк радянського періоду на території Гідропарку&quot; - взято із &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/ukrainian/indepth/story/2009/10/printable/091012_soviet_park_ak.shtml&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цього перекладу&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-10T20:19:30.927" Title="Чи можна &quot;розбити табір&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3774" PostTypeId="2" ParentId="3678" CreationDate="2018-04-04T20:41:49.667" Score="3" Body="&lt;p&gt;Коротко кажучи, слово «держава» може позначати дві речі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Країна, яка має певні ознаки: сформований апарат влади, певний рівень суверенітету і т. ін. Не кожна країна є державою — є країни, що не мають державного суверенітету, історично були країни, що не мали чітко сформованого апарату влади і т. ін. Все ускладнюється тим, що немає ані точного переліку ознак, які має мати держава, ані узгодження щодо того, які народи/території без повних ознак державності можна було б називати хоча б країнами — але зазвичай поняття держави вужче за поняття країни.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сам апарат влади такої країни (країни, що має ознаки державності, тобто держави у першому значенні).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Країна, як каже «Словник української мови» — це територія, що становить єдність із погляду історії, природних умов, населення тощо. Оскільки це поняття доволі розмите (хто зна: що вже країна, а що — ще край) і більшість таких об'єктів у сучасному світі мають ознаки державності, то це слово в  сучасному світі найчастіше використовують для держав. Однак загалом значення цього слова ширше: не лише не визнані світовою спільнотою держави можна називати країнами, а й доволі своєрідні регіони, що однак не претендують на державність.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо коротко: &lt;strong&gt;на практиці «держава» й «країна» часто позначають майже те саме; але слово «держава» також може позначати не всю країну, а лише апарат влади, а не всю країну; а «країнами» можуть називати навіть території без чітких ознак державності&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще один погляд, що, однак, не заперечує вищенаведене, а навпаки, трішки пояснює його (зокрема те, чому слово «держава» має відразу два значення: країна з апаратом влади і сам апарат влади)… Коли ми кажемо «держава», ми акцентуємо увагу на апараті влади, системі керування, політичній системі; коли ми кажемо «країна», ми акцентуємо увагу на етнічному, культурному чи навіть особливостях природи. Зокрема, ми можемо сказати «спекотні/холодні країни», а от «спекотні держави» — вже щось не те.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Ця тема «країна vs. держава», по-моєму, пов'язана з використанням прийменників «на» і «в» стосовно України. Дехто вважає, що до України в сучасній мові можна використовувати лише «в», дехто (навіть серед українців, хоча серед українців такий погляд загалом рідкість) — що вимоги використання «в» необґрунтовані і чи то вони завжди взаємозамінні, чи то завжди треба «на». Я особисто вважаю, що вибір прийменника залежить від контексту: &lt;strong&gt;про державу&lt;/strong&gt; (суверенну, що має апарат влади і чітко визначену територію) ми кажемо &lt;strong&gt;лише «в»&lt;/strong&gt; («в Україні вшосте відбулися вибори президента»); але &lt;strong&gt;можливе вживання «на»&lt;/strong&gt; («як у нас на Україні всі лани квітучі, так у нас на Україні люди всі співучі» (з пісні), «лише у нас на Україні росте калина при долині, вода джерельна з небом синім лише у нас на Україні, лише у нас на Україні всі люди щирі і гостинні» (з іншої пісні), «як умру, то поховайте мене на могилі серед степу широкого на Вкраїні милій» (Шевченко)), коли ми кажемо про Україну, як про якесь чітко не визначену єдність: можливо, в етнічному аспекті, можливо, в історичному (коли держави ще не було), можливо без чітко визначеної території (хто зна, що саме автори мали на увазі під «Україною», можливо, за межами рідної оселі — то для них вже «не Україна»; і навряд чи Бужинська мала на увазі, що рівно до кордону люди співучі, а там відразу — ні) — тобто &lt;strong&gt;про країну&lt;/strong&gt; в широкому розумінні. Але це особисто мій погляд і я нікому його не нав'язую.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-07-23T12:20:45.873" LastActivityDate="2019-07-23T12:20:45.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3775" PostTypeId="2" ParentId="3771" CreationDate="2018-04-04T20:55:06.390" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чорно-білий, жовтувато-червоний, біло-жовтий&lt;/em&gt; — це суміші кольорів. Частини слова є рівноправними (суміш чорного і білого, білого і жовтого тощо). Так само: &lt;em&gt;кисло-солодкий, весняно-літній, бавовняно-синтетичний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Жовтогарячий&lt;/em&gt; — це особливий вид жовтого кольору. Це не «суміш жовтого і гарячого». Аналогічно &lt;em&gt;червоногарячий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело: моє власне трактування &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par29&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 29 «Правопису» 2015&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T03:20:09.760" LastActivityDate="2018-04-05T03:20:09.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3776" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3812" CreationDate="2018-04-04T21:10:40.977" Score="2" ViewCount="408" Body="&lt;p&gt;Зараз читаю твір  «Чорна рада», в тексті часто зустрічається слово &quot;цмулити&quot; - «..Геть Мамо, геть! Чоловік не скотина, більше відра не вип’є. І почав знову  цмулити, а ж поки не упав без пам’яті на землю »&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А чим можна його замінити, бо воно наче якесь застаріле?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1496" LastActivityDate="2018-04-07T09:13:03.577" Title="Чим можна замінити слово «цмулити»?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3778" PostTypeId="2" ParentId="2741" CreationDate="2018-04-04T22:29:06.493" Score="4" Body="&lt;p&gt;Чинний «Правопис» вимагає писати «перемишльський» (Ви самі це навели в запитання). Але багатьох це не влаштовує, багато хто вважає це вадою чинного «Правопису».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різні прецеденти і думки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Фрагмент з дарчого акту Лева Галицького (не пізніше 1323 року):&lt;br&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/wbUoX.jpg&quot; alt=&quot;Фрагмент з дарчого акту Лева Галицького&quot;&gt;&lt;br&gt;&#xA;(Олег Купчинський, &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Kupchynskyi_Oleh/Akty_ta_dokumenty_Halytsko-Volynskoho_kniazivstva/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Акти та документи галицько-волинського князівства ХІІІ — першої половини XIV століть. Дослідження. Тексти»&lt;/a&gt;, с. 138).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ipatlet/ipat.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іпатіївський літопис&lt;/a&gt; 1420-х років:&lt;br&gt;&#xA;&amp;nbsp;• «Перемъıшлескоую» (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ipatlet/ipat32.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;32&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ipatlet/ipat34.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;34&lt;/a&gt;);&lt;br&gt;&#xA;&amp;nbsp;• «перемыслскому», «Перемышльскомоу» (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ipatlet/ipat35.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;35&lt;/a&gt;);&lt;br&gt;&#xA;&amp;nbsp;• «перемышльского», «перемышльскыи», «Перемышлескаго», «Перемышлескии», «Перемышльское», «Перемышльскоую» (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ipatlet/ipat41.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;41&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;http://www.nasze-slowo.pl/wp-content/uploads/2018/02/DSC_7248_1024x678.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обіжника «Просвіти» 4 жовтня 1937 року&lt;/a&gt;, Перемишль:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В районі перемиської філії…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ця фотокопія наведена у &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://www.nasze-slowo.pl/bitva-za-peremishlskij/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті «Битва за „переми(шль)ський“» Касі Комар-Мацинської з журналу «Наше Слово» (№ 5, 2018-02-04)&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (основне джерело моєї відповіді).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Загалом вищенаведена стаття Касі Комар-Мацинської створює враження, що за старішими правописами було «перемиський», хоча конкретних цитат з них авторка не наводить, лише спирається на загальну фразу: «Українські географічні назви взагалі треба віддавати на письмі в їх народно-історичній формі» — у харківському «Правописі» 1928 року та твердження філолога Ярина Брилинської-Трояновської: «У правописі 1928 року був „перемиський“. У 1933 році зрадянщений правопис увів норму „перемишльський“. Досі не знаємо, що робити з вул. Перемиською у Львові (дійсно, я перевірила, є вулиця Перемиська у Львові!) і Перемиським князівством. А і ще Перемиською музичною школою. Може, не так усе просто з тими нормами?» — але переглянувши «Правопис» 1928 року, я не побачив підтверджень того, що тодішній правопис начебто вимагав писати так (вищенаведену цитату про українські географічні назви можна трактувати зовсім по-іншому). Але враховуючи численні топоніми зі словом «перемиський», можливо, вони мають рацію, що до другої світової війни була тенденція до «перемиський».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Фрагмент із тієї ж статті про наш час:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Уважний читач «Нашого слова» міг останнім часом помітити мале замішання в записі згаданого прикметника. Головна редакторка тижневика, намагаючись ввести порядок у газеті, пробувала виправити наш закерзонський «перемиський» на згідний з офіційним українським правописом запис «перемишльський». У результаті на короткий час у статтях «Нашого слова», які описували події з-над Сяну, можна було прочитати цю складну, але на 100% правильну конструкцію. Проте наші очі не встигли до неї звикнути, бо на прохання українців Перемишля редакція повернулася до старого запису. &amp;lt;…&gt; Перші арґументи, які чую, коли починаю розпитувати «тутешніх» (місцевих – ред.), чому не погодитись на «перемишльський», це: «Ніхто в Перемишлі так не скаже. Тут завжди говорили „перемиський“, так вже є і все. „Перемишльський“ – це ані не звучить, ані не виглядає. Має бути „перемиський“ завжди і безсмертно!».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Позиції мовознавців з тієї ж статті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Орися Демська — доктор філологічних наук, професор кафедри української мови Національного університету Києво-Могилянська академія:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Перемиський є помилкою в сучасному стандарті літературної української мови. Не бачу потреби змінювати правопис. Сучасна українська мова функціонує на одному полі з російською і суржиком, реґіонально з польською, угорською, румунською, уявіть собі, що кожен захоче якийсь локальний реґіоналізм узаконити… що залишиться від української мови?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Мирослава Прихода — видавець, доцент на кафедрі видавничої справи і редаґування Інституту журналістики Київського університету:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тут дуже важливе середовище мови. І середовище, і автор мають право на свої особливі слова. До цього доходить, що людям легше вимовляти,.. тут треба соломонового рішення… Щоб не розбурхувати історію, можна якийсь час вживати і те, і те слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ігор Горків — філолог, україніст, член ГУ ОУП, молодий перемишлянин:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це є глибоко закорінене в перемишлянах, і тому не можна цього іґнорувати… Тому, можливо, виходом із ситуації було б додати до правопису версію «перемиський» як допустиму, з історичним та реґіональним обґрунтуванням.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Марію Мандрик-Філь — вчителька української мови в загальноосвітньому ліцеї ім. Тараса Шевченка в Білому Борі:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Однозначно на це питання відповісти не можна. З одного боку — вчимо літературної мови, і ця мова має свої правила, яких, попри всякі сумніви, мусимо дотримуватись, а особливо, якщо хочемо наближатися до України, мова має бути чистою. Тому ми повинні довіряти фахівцям, які мовою займаються. Проте, з другого боку, мова є живою, її треба відчувати, а краще відчувається те, що рідне і приємне для вуха. Рідне завжди захищаємо, тому зовсім не дивуюся перемишлянам, що вони відстоюють свою традицію. Наша діаспорна тотожність важко сприймає схеми правопису, але і правопис не дуже бере до уваги діалекти діаспори. Тому так бажаною є жива мова, творена на основі знань, досвіду, відчуття і просто любові. Остап Лапський казав: «Мова — радість життя». До речі, наскільки його знаю, він був би за «перемиський», на сто відсотків!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-04-04T22:29:06.493" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3779" PostTypeId="5" CreationDate="2018-04-05T04:11:35.917" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T04:11:35.917" LastActivityDate="2018-04-05T04:11:35.917" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3780" PostTypeId="4" CreationDate="2018-04-05T04:11:35.917" Score="0" Body="Для запитань про роз'яснення чи витлумачення значення (сенсу) лінгвістичних термінів чи понять. Не для запитань про  походження слів або про переклад професійних термінів." OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T06:28:40.817" LastActivityDate="2018-04-05T06:28:40.817" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3781" PostTypeId="5" CreationDate="2018-04-05T05:59:41.307" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:59:41.307" LastActivityDate="2018-04-05T05:59:41.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3782" PostTypeId="4" CreationDate="2018-04-05T05:59:41.307" Score="0" Body="Для запитань про програмне забезпечення і стандарти, призначені для обробки української мови. Не для запитань про переклад іноземних слів на компʼютерну тематику." OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T05:59:41.307" LastActivityDate="2018-04-05T05:59:41.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3783" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-05T08:14:07.663" Score="0" ViewCount="1290" Body="&lt;p&gt;Існує народне прислів’я «Рідна мова – не полова: її за вітром  не розвієш»&#xA;Знайшла пояснення слова ПОЛОВА — жен., зап. южн. Полотица вологод. пелева, мякина, але розгубилась, що таке макина?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1496" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T09:40:28.750" LastActivityDate="2018-04-09T18:45:49.630" Title="Що означає слово &quot;полова&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3784" PostTypeId="2" ParentId="555" CreationDate="2018-04-05T09:05:44.453" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Не на затвердження, просто хочу подїлитися&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, шчо лоґіка теми — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;виняток 9&lt;/a&gt; — а ось далї лоґіки нема, спробуємо розібратися з наступною непоганою статтею:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/117&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Непояснене/непоясненне „правило дев’ятки“&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Там доволї детально все розписано: давнина, думки, приклади инших словʼянських народів, вирішення тощо. Спробую скоротити.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Думки&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Завше писати &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;, бо такий український звичай (спірно). &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Залишити »як є« деякі вказуть на тотожність польського звичаю.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Розширити чи зменшити — тут вистачає варіянтів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цебто питання всього цього — зберегти чужомовне звучання і при цьому українську фонетіку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Рішення&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли згадати инше питання, а саме про &lt;a href=&quot;/a/3065/585&quot;&gt;тверду &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; й мʼяку &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;. Цебто подїбне правило б спокійно розповсюджувало на чужомовні запозичення і під корінь знищувало винятка 9. На прикладї:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ситі&lt;/em&gt; (неголодні), &lt;em&gt;сіті&lt;/em&gt; (місто, &lt;em&gt;с&lt;/em&gt; тут тверде), &lt;em&gt;сїтї&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;сїтки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;с&lt;/em&gt; тут м’яке)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;тік&lt;/em&gt; (місце, &lt;em&gt;т&lt;/em&gt; — тверде), &lt;em&gt;тик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тїк&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;текти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;т&lt;/em&gt; — м’яке)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Очевидно, що тут було б ‚Арістотель‘ і ‚арістократ‘.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:38:10.987" LastActivityDate="2018-04-11T23:38:10.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3785" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3851" CreationDate="2018-04-05T11:12:50.597" Score="2" ViewCount="9913" Body="&lt;p&gt;На телебаченні можна почути &quot;Европа&quot;, замість звичного &quot;Європа&quot;. Особисто мені це здається дивним. Можливо, я помиляюсь, і правильно говорити &quot;Европа&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1536" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-05T11:37:13.057" LastActivityDate="2020-02-07T18:54:12.520" Title="Європа чи Европа?" Tags="|власні-назви|from-greek|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3786" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3788" CreationDate="2018-04-05T12:04:30.700" Score="1" ViewCount="79" Body="&lt;p&gt;Знайшла в Інтернеті картинку з написом: &lt;em&gt;&quot;Грядки не мотичені, вікна не миті&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Почала шукати значення слова &lt;em&gt;&quot;мотичений&quot;&lt;/em&gt;. У тлумачному словнику: &lt;em&gt;мотичити - розпушувати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;em&gt;&quot;мотичений&quot;&lt;/em&gt; - застаріла назва слова &quot;розпушений&quot;? Чи це діалект?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T12:11:22.240" LastActivityDate="2018-04-05T12:44:10.887" Title="Що таке &quot;мотичений&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3787" PostTypeId="2" ParentId="359" CreationDate="2018-04-05T12:17:18.273" Score="1" Body="&lt;p&gt;Пан &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE_%D0%A8%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Павло Штепа&lt;/a&gt; намагався повернути вживані чи розробити на основі українського словотвору через &lt;a href=&quot;//archive.org/stream/shtepa1977&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник чужомовних слів і термінів&lt;/a&gt; 1977. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад щодо панових прикладів там:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Баскетбол — кошиківка&lt;br&gt;&#xA;  Конус — стіжок&lt;br&gt;&#xA;  Сенсор &lt;em&gt;відсутний, але&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Сенсоріюм (мед.) — почуття, чуйність, свідомість&lt;br&gt;&#xA;  Сенсорний — змисловий, чуттєвий&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також доповню &lt;a href=&quot;/a/364/585&quot;&gt;відповідь&lt;/a&gt; пана &lt;a href=&quot;/users/66/yellow-sky&quot;&gt;Yellow Sky&lt;/a&gt; україномовними статтями про:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/45&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ісляндський мовний пуризм&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/48&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ататюркова реформа турецької мови&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uamodna.com/articles/puryzm-u-terminologiyi-ukrayinsjkyy-dosvid-na-evropeysjkomu-tli/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Селігей&amp;nbsp;П.&amp;nbsp;О. // Мовознавство (2008)&quot;&gt;Пуризм у термінології: український досвід на європейському тлі&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-12-08T17:24:58.243" LastActivityDate="2019-12-08T17:24:58.243" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3788" PostTypeId="2" ParentId="3786" CreationDate="2018-04-05T12:17:27.363" Score="3" Body="&lt;p&gt;Більшість сучасних словників чітко вказують межі застосування слів. Наприклад, стаття у Академічному тлумачному словнику української мови &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/motychyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;цілком&lt;/strong&gt; виглядає так&lt;/a&gt; (highlight mine):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;МОТИ́ЧИТИ, чу, чиш, &lt;strong&gt;недок., перех., с. г., рідко.&lt;/strong&gt; Те саме, що &lt;em&gt;розпушувати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо уважно придивитися до скорочень, ми бачимо, &lt;strong&gt;«рідко» = «рідковживане»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але не вказано &lt;strong&gt;«діал.»&lt;/strong&gt;, яке цей словник використовує для позначення діалектизмів, або &lt;strong&gt;«заст.»&lt;/strong&gt;, яке позначає застарілі слова та вирази.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це і є відповіддю на ваше запитання, з точки зору цього конкретного словника. &lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/8/&quot;&gt;Инші словники&lt;/a&gt; можуть інакше тлумачити, і завжди варто перевіряти кілька джерел, якщо вас цікавить якісне і обґрунтоване тлумачення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно походження слова, зверніть також увагу на наступне слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/motyka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МОТИ́КА&lt;/a&gt;, и, жін.&lt;br&gt;&#xA;  1. Найдавніше ручне знаряддя для обробки ґрунту під посів у вигляді палиці, звичайно з кам'яним або металевим клинком. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T12:44:10.887" LastActivityDate="2018-04-05T12:44:10.887" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3789" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3790" CreationDate="2018-04-05T12:45:12.757" Score="6" ViewCount="2317" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;//ukr-mova.in.ua/library/paronimu/barva-y-farba&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мова — ДНК Нації&lt;/a&gt; знайшла ось таку картинку:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/gL027.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/gL027.png&quot; alt=&quot;Барва осені, барви веселки, художні барви; олійна фарба, синя фарба, малювати фарбами&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З підписом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Барва — природний колір, забарвлення, тон, колорит, відтінок, а також характер, колорит.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фарба — речовина для забарвлювання предметів у той чи інший колір, для малювання картин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але в багатьох книжках зустрічала вислів „фарби веселки“. Як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1536" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-01-29T10:56:39.307" Title="Веселка: барви чи фарби?" Tags="|різниця-між-словами|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3790" PostTypeId="2" ParentId="3789" CreationDate="2018-04-05T14:05:49.900" Score="4" Body="&lt;h1&gt;Коротко&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правильно &lt;strong&gt;барви веселки&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;фарби&lt;/strong&gt; тут вживати небажано. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Мовознавцї чи промовні джерела&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загалом підтримують думку згаданого панї джерела. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;„Як ми говоримо“ &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE-%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бориса Антоненка-Давидовича&lt;/a&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/farba-barva-kraska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фарба, барва, краска&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Щодо слів &lt;em&gt;фарба&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;барва&lt;/em&gt; помиляються часом навіть деякі письменники, неправильно вживаючи їх: «Рожеві вуста, на яких грає стільки &lt;em&gt;фарби&lt;/em&gt; й сонця, співчутливо питають», «Обличчя, &lt;em&gt;пофарбовані&lt;/em&gt; полум’ям під гарячу мідь». У цих фразах слова фарба й пофарбовані ніяк не підходять, бо тут мовиться не про косметичну речовину, якою фарбують жінки губи або й обличчя, а про зорове враження, колір, що зветься українською мовою — &lt;em&gt;барва&lt;/em&gt;: «Край неба на сході весело рум’янився, мінився радісними &lt;em&gt;барвами&lt;/em&gt;» (В. Козаченко). Від цього слова походить відомий прикметник &lt;em&gt;барвистий&lt;/em&gt; («Хай молодість наша свята і крилата іде по &lt;em&gt;барвистій&lt;/em&gt; землі». — В. Сосюра), як і прислівник &lt;em&gt;барвисто&lt;/em&gt; («Рай земний, едем &lt;em&gt;барвисто&lt;/em&gt;-пишний». — П. Куліш).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Кольорова речовина, якою мастять чи фарбують або малюють, зветься &lt;em&gt;фарбою&lt;/em&gt;. Розрізняють &lt;em&gt;фарби&lt;/em&gt; за матеріалом, із якого виготовлено, та за призначенням: &lt;em&gt;олійні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;акварельні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рослинні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;друкарські&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фарбарські&lt;/em&gt;, а також за кольором: &lt;em&gt;червона фарба&lt;/em&gt; (або &lt;em&gt;червінка&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;червоне красило&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;біла&lt;/em&gt; (або &lt;em&gt;білило&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;біль&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;жовта&lt;/em&gt; (або &lt;em&gt;жовтило&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;жовтка&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;зелена&lt;/em&gt; (або &lt;em&gt;зелінка&lt;/em&gt;) тощо. Наведемо приклади: «Віконниці помальовані &lt;em&gt;ясно-синьою фарбою&lt;/em&gt;» (І. Нечуй‑Левицький); «В цю хвилину назустріч нам ішов молодий робітник з відром &lt;em&gt;зеленої фарби&lt;/em&gt; в одній руці і з великим квачем у другій» (Леся Українка); «На стіні проти стола висить великий портрет Шевченка, хорошої роботи &lt;em&gt;олійними фарбами&lt;/em&gt;» (М. Коцюбинський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=4D3jCgAAQBAJ&amp;amp;pg=PA12&amp;amp;lpg=PA12&amp;amp;dq=%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B2%D0%B0+%D1%84%D0%B0%D1%80%D0%B1%D0%B0&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=3X8KUF4fli&amp;amp;sig=5YFemtOiflcmeWQxaUFc_ygH9wE&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiNp6rEmqPaAhXJ0aYKHZHNAUoQ6AEIVDAG#v=onepage&amp;amp;q=%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B2%D0%B0%20%D1%84%D0%B0%D1%80%D0%B1%D0%B0&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Підручник&lt;/a&gt; Лесї Бутрин&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;Барва і фарба&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Російське слово &lt;em&gt;краска&lt;/em&gt; має конкретне значення (речовина для малювання, для забарвлювання в інший колір) (укр. &lt;em&gt;фарба&lt;/em&gt;) і абстрактне (колір, тон, колорит, відтінок) (укр. &lt;em&gt;барва&lt;/em&gt;). Під впливом російської мови в нашій пресі всупереч українським лексико-семантичним знаконам слову &lt;em&gt;фарба&lt;/em&gt; часто надають абстрактного значення: «У полоні &lt;em&gt;фарб&lt;/em&gt; і звуків; &lt;em&gt;Фарби&lt;/em&gt; рідної природи». Нормативні українські сполучення: &lt;em&gt;водяні фарби&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;олійні фарби&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зелена&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;синя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чорна&lt;/em&gt;) &lt;em&gt;фарба&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;у полоні барв і звуків&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;барви рідної природи&lt;/em&gt;. Напр.: «З вікна видно сад у пишних &lt;em&gt;барвах&lt;/em&gt; золотої осені.» &lt;em&gt;(газ.)&lt;/em&gt;; «У коридорах і на сходах консерваторії йшов ремонт, пахло свіжим вапном та олійною &lt;em&gt;фарбою&lt;/em&gt;» &lt;em&gt;(В. Кучер)&lt;/em&gt;; «Малахіт — це крихкий мінерал яскраво-зеленого &lt;em&gt;кольору&lt;/em&gt;» &lt;em&gt;(підр.)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;OnlineCorrector&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B2%D0%B0-%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%80-%D1%82%D0%BE%D0%BD-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%82%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA-%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Барва, колір, тон, відтінок, колорит і фарба&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Замініть іменник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фарба&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, якщо його використано в абстрактному значенні, на стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;барва&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;колір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тон&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відтінок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;колорит&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;− &lt;em&gt;Яскраві &lt;strong&gt;фарби&lt;/strong&gt; української весни.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  + &lt;em&gt;Яскраві &lt;strong&gt;барви&lt;/strong&gt; української весни.&lt;/em&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;− &lt;em&gt;Усі &lt;strong&gt;фарби&lt;/strong&gt; нічного неба.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  + &lt;em&gt;Усі &lt;strong&gt;кольори&lt;/strong&gt;  нічного неба.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Словники&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, тут є нешанувальники мовознавцїв чи чистомовства. Для цього розглянемо словники, включно [від‑]совітських. Але навіть вони відносно чітко розмежують означення: вказують на &lt;em&gt;рідкість&lt;/em&gt;. Схоже, та &lt;em&gt;рідкість&lt;/em&gt; це через те, на шчо зауважили мовознавцї: &lt;em&gt;помиляються часом навіть деякі письменники, неправильно вживаючи їх.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53393/30097.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературне слововживання&lt;/a&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;Барва&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Колір, забарвлення. &lt;em&gt;При землі вже ніби вечір, холодна вогкість, а там, угорі, — яка симфонія світла і барв!&lt;/em&gt; (Ірина Вільде); &lt;em&gt;Багато голосів на світі, Як барв на поверхні земній&lt;/em&gt; (М. Рильський); &lt;em&gt;Квітки стулювалися, тратили барву і форму&lt;/em&gt; (Б. Лепкий); &lt;em&gt;Борис відчув, що червона барва заливає йому обличчя&lt;/em&gt; (Вал. Шевчук). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;перен.&lt;/em&gt; Характер, тон, колорит, манера виконання тощо. &lt;em&gt;Та пісня, як море — і стогне, й рида, І барвами грає, і скелі зриває, Як чиста прозора вода&lt;/em&gt; (Леся Українка). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;зрідка.&lt;/em&gt; Фарба. Пох. &lt;strong&gt;барвистий&lt;/strong&gt; (різноколірний: &lt;em&gt;барвисті квіти&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;барвиста веселка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, перен. &lt;em&gt;барвиста мова&lt;/em&gt;); &lt;strong&gt;барвистість&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;барвистість лісів&lt;/em&gt;). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h3&gt;Фарба&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Речовина для забарвлювання: &lt;em&gt;олійна фарба&lt;/em&gt;, перен. &lt;em&gt;малювати рожевою фарбою.&lt;/em&gt; У значенні &lt;strong&gt;барва&lt;/strong&gt; рідковживане. &lt;em&gt;Але ж де рушники гаптовані, що застилали стіни, де ліжники домашнього виробу жовтогарячої та червоної фарби?&lt;/em&gt; (С. Божко). Пох. &lt;strong&gt;фарбовий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Словник української мови в 11 та 20 книгах&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ‑20 томах не має слів на &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;, але значенна &lt;strong&gt;барва&lt;/strong&gt; загалом &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=2635&amp;amp;page=112&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;збігається&lt;/a&gt; з совітським СУМ‑11.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/barva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ба́рва&lt;/a&gt;, и, &lt;em&gt;жін.&lt;/em&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Колір, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zabarvlennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Колір або відтінок кольору чого-небудь.&quot;&gt;забарвлення&lt;/a&gt; (в 2 знач.). &lt;em&gt;В глибині затоки долі камʼяною стіною ревів водопад, мов живий срібний стовп, граючи до сонця всіма &lt;strong&gt;барвами веселки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (Іван Франко, VI, 1951, 25); &lt;em&gt;Вся вона [гора] вкрита густим-прегустим сосновим лісом, що своєю темною барвою так одрізняється од ясно-золотистого бука&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 139); &lt;em&gt;Їхні обличчя лисніли від поту, кольором зливаючись із барвою сорочок&lt;/em&gt; (Володимир Гжицький, Чорне озеро, 1961, 113);  * Образно. &lt;em&gt;Заіскрилося всіма барвами народне мистецтво, вдарили ключем з гущі народної таланти&lt;/em&gt; (Іван Цюпа, Україна.., 1960, 267).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;перен.&lt;/em&gt; Характер, тон, колорит, манера, відтінок викладу, виконання. &lt;em&gt;Я згадую хоч не самі слова, то барву їх&lt;/em&gt; (Леся Українка, III, 1952, 742);&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;／&lt;/strong&gt;  &lt;em&gt;перев. мн.&lt;/em&gt; Виражальні засоби мови, музики, сценічного мистецтва. &lt;em&gt;Романтична піднесеність та інтенсивність художніх барв потрібні нашій поезії так само, як реалістична правдивість і конкретність зображення&lt;/em&gt; (Про багатство літератури, 1959, 157).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;рідко.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Те саме, що &lt;strong&gt;фарба&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Якби я всіми [всіма] барвами владала, то я б на барву барву накладала і малювала б щирим самоцвітом&lt;/em&gt; (Леся Українка, I, 1951, 258). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/farba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фа́рба&lt;/a&gt;, и, &lt;em&gt;жін.&lt;/em&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Речовина для забарвлювання предметів у той чи інший колір, для малювання картин. &lt;em&gt;Дівчата ходили од однієї матерії до другої, лапали руками, слинили крадькома й терли в пальцях, щоб спробувати, чи не одстає фарба&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, II, 1956, 45); &lt;em&gt;Єгиптянин бере відро з фарбою і квачі, лагодячись іти малювати мура&lt;/em&gt; (Леся Українка, II, 1951, 247); &lt;em&gt;— Я дуже люблю малювати. Мені мама обіцяла фарби подарувати, акварель називається&lt;/em&gt; (Юрій Яновський, I, 1954, 43);&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;／&lt;/strong&gt;  Шар такої речовини на поверхні предмета. &lt;em&gt;Облуплена, облущена фарба бортів. Іржа... Ілюмінатори засновані павутинням&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 236).&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;▲&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Водяні фарби&lt;/strong&gt; див. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vodjanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;водяний&lt;/a&gt;; &lt;strong&gt;Емалеві фарби&lt;/strong&gt; див. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/emalevyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;емалевий&lt;/a&gt;; &lt;strong&gt;Кубова фарба&lt;/strong&gt; див. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kubovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кубовий&lt;/a&gt;; &lt;strong&gt;Олійна фарба&lt;/strong&gt; див. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/olijnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;олійний&lt;/a&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;перев. мн.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Те саме, що &lt;strong&gt;барва 1&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;І фарбами й золотом з сяючих крил Пишався метелик, аж вибивсь із сил&lt;/em&gt; (Яків Щоголів, Поезії, 1958, 337); &lt;em&gt;Іноді поманить [море] ласкавою синьою фарбою, іноді воно з небом зійдеться й почне чарувати&lt;/em&gt; (Юрій Яновський, II, 1958, 41); &lt;em&gt;Аеродром. Ліворуч — гайок, прибраний першими золотавими фарбами осені&lt;/em&gt; (Іван Микитенко, I, 1957, 493).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;тільки мн.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перен.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Виражальні засоби мови, музики, сценічного мистецтва; &lt;strong&gt;барви (у 2 знач.)&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Найгарячіші фарби взяв Гоголь для свого дніпровського пейзажу&lt;/em&gt; (Максим Рильський, III, 1956, 26); &lt;em&gt;Поезія В. Маяковського — грізне і бойове знаряддя, бо поет зумів знайти фарби, художні засоби для життєвого виразу ідей соціалізму&lt;/em&gt; (Мистецтво, 2, 1956, 18).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:29:46.597" LastActivityDate="2018-04-11T23:29:46.597" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3791" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3792" CreationDate="2018-04-05T14:29:35.003" Score="2" ViewCount="293" Body="&lt;p&gt;Це слово утворене від &lt;em&gt;&quot;лице&quot;&lt;/em&gt;? Я не знайшла етимологію. &quot;Лице&quot; вживається переважно в художніх творах. Походження цього слова я теж не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В російській мові є слово &lt;em&gt;&quot;лицемер&quot;&lt;/em&gt;. Українською воно звучить як &lt;em&gt;&quot;лицемір&quot;&lt;/em&gt;. Але якщо лицо - це обличчя, то чому лицемер - лицемір? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T16:24:44.910" LastActivityDate="2018-04-05T16:53:21.300" Title="Етимологія слова &quot;лицемір&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3792" PostTypeId="2" ParentId="3791" CreationDate="2018-04-05T16:33:36.237" Score="2" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;лицемір&lt;/em&gt; має давнє словʼянське походження. &lt;a href=&quot;http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=/usr/local/share/starling/morpho&amp;amp;morpho=1&amp;amp;basename=morpho%5Cvasmer%5Cvasmer&amp;amp;first=1&amp;amp;off=&amp;amp;text_word=%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D1%80&amp;amp;method_word=substring&amp;amp;ic_word=on&amp;amp;text_general=&amp;amp;method_general=substring&amp;amp;ic_general=on&amp;amp;text_origin=&amp;amp;method_origin=substring&amp;amp;ic_origin=on&amp;amp;text_trubachev=&amp;amp;method_trubachev=substring&amp;amp;ic_trubachev=on&amp;amp;text_editorial=&amp;amp;method_editorial=substring&amp;amp;ic_editorial=on&amp;amp;text_pages=&amp;amp;method_pages=substring&amp;amp;ic_pages=on&amp;amp;text_any=&amp;amp;method_any=substring&amp;amp;sort=word&amp;amp;ic_any=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Фасмера&lt;/a&gt; пояснює його так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Походить від прасловʼянського кореня, від якого, у тому числі, походять: старословʼянське &lt;em&gt;лицемѣръ&lt;/em&gt;, російське &lt;em&gt;лицемер&lt;/em&gt;, українське &lt;em&gt;лицемíр&lt;/em&gt;, болгарське, македонське &lt;em&gt;лицемер&lt;/em&gt;, чеське &lt;em&gt;licoměřit&lt;/em&gt; «лицемірити», польске &lt;em&gt;licemierzyć&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Із &lt;code&gt;*lice&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;*-měnъ&lt;/code&gt; (див. &lt;em&gt;мена&lt;/em&gt; — міняти), тобто, &lt;strong&gt;«той, що змінює обличчя, дволичний»&lt;/strong&gt;. Зближене з &lt;em&gt;meřa, meřiti&lt;/em&gt; (див &lt;em&gt;міра&lt;/em&gt;, рос. &lt;em&gt;мера&lt;/em&gt;). Ср. лит. &lt;em&gt;veidmainỹs&lt;/em&gt; — також.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іншими словами, &lt;em&gt;«лице» + «міняти»&lt;/em&gt;, а от &lt;em&gt;«міна»&lt;/em&gt; (міняти) і &lt;em&gt;«міра»&lt;/em&gt; (міряти, вимірювати) також споріднені, але більш далекі одне від одного.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-05T16:53:21.300" LastActivityDate="2018-04-05T16:53:21.300" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3793" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3798" CreationDate="2018-04-05T19:09:25.530" Score="5" ViewCount="1470" Body="&lt;p&gt;Зустрів в інтернеті &lt;a href=&quot;https://fakty.com.ua/ua/ukraine/20181109-10-ukrayinskyh-sliv-yaki-zbagatyat-vashu-movu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;список&lt;/a&gt; 10-ти українських слів, які збагатять наше мовлення. Слово &amp;quot;чвиря&amp;quot; у ньому означає непогоду, слякоть: “А зима зовсім згнила, і шкульгає Різдво в мряку чвирі…” (Микола Хвильовий).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але цього слова немає у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тлумачному словнику&lt;/a&gt;, хоч всі інші слова зі списку там є. Проте в інших онлайн словниках, наприклад, &lt;a href=&quot;https://ukrainian_russian.academic.ru/140880/%D1%87%D0%B2%D0%B8%D1%80%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, можна зустріти це слово, а у прикладі, що я навів дається визначення &amp;quot;негода&amp;quot; і пише, що воно взято з тлумачного словника (але, як я вже написав, даного визначення там немає).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отож чи таки можна вживати це слово у творах для ЗНО, щоб показати свої знання української мови, і чому його немає у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому популярному онлайн словнику&lt;/a&gt;? Бо я не впевнений, що джерела, у яких я знайшов визначення цього слова можна вважати надійними.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-09-04T12:37:17.843" LastActivityDate="2022-09-05T12:19:46.667" Title="&quot;Чвиря&quot; - українське слово?" Tags="|вживання-слів|діалектизми|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3794" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3800" CreationDate="2018-04-05T20:34:32.933" Score="3" ViewCount="730" Body="&lt;p&gt;&quot;Мені мов полуда з очей спала&quot; або &quot;Вона нічого не чула, не розуміла, полуда впала їй на очі&quot; (З усн. мови).  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що означають ці вирази? чи є різниця &quot;полуда З...&quot; чи &quot;полуда на...&quot; &#xA;В словнику є таке пояснення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПОЛУДА - Хто-небудь неправильно розуміє, сприймає, усвідомлює певні явища дійсності. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно вживати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1496" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-06T09:15:17.357" LastActivityDate="2018-04-06T12:28:04.917" Title="Що таке &quot;полуда&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3795" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3796" CreationDate="2018-04-05T21:22:10.647" Score="3" ViewCount="7532" Body="&lt;p&gt;«З дощу та під ринву» існує такий вираз… але що він означає, я не можу зрозуміти? &#xA;Бо слово Ри́нва (від пол. rynna &amp;lt; нім. Dachrinne — «даховий жолоб») — труба або жолоб для швидкого прийняття і відведення води з даху під час дощу, зливи.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І щось дивний зміст виходить, поясніть будь ласка…&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1496" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-06T06:53:01.490" LastActivityDate="2018-10-27T13:03:10.127" Title="«З дощу та під ринву» Що означає вираз?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3796" PostTypeId="2" ParentId="3795" CreationDate="2018-04-06T06:06:47.563" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53396/357358.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеолоґічний словник української мови&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;з дощу́ та під ри́нву. Від однієї небезпеки, біди до ще гіршої. З наймів довелося повернутися до сварливої мачухи, не краще, як з дощу та під ринву (З усн. мови). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мається на увазі, що і під дощем на людину ллє вода, й під ринвою також не сховатися (навіть ще більше ллє). Тобто, не сховався від проблеми, а одну виміняв на іншу, якщо потрапив з дощу під ринву.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось ще &lt;a href=&quot;https://www.yenotes.com/uk/words/uk/phrase/%D0%B7-%D0%BF%D1%96%D0%B4%2520%D0%B4%D0%BE%D1%89%D1%83%2520%D1%82%D0%B0%2520%D0%BF%D1%96%D0%B4%2520%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B2%D1%83/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійський відповідник&lt;/a&gt;, якщо допоможе зрозуміти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;It's a game of wack-a-mole&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;OED:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Used with reference to a situation in which attempts to solve a problem are piecemeal or superficial, resulting only in temporary or minor improvement.&#xA;  ‘the site's security team has an ongoing battle against spammers, but it's a game of whack-a-mole’&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-04-06T06:06:47.563" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3797" PostTypeId="2" ParentId="3793" CreationDate="2018-04-06T09:46:23.787" Score="5" Body="&lt;h2&gt;Надійні джерела&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%87%D0%B2%D0%B8%D1%80%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;надво́рі непого́диться (сльоти́ться), надво́рі &lt;strong&gt;чви́ря&lt;/strong&gt; (пого́да)&#xA;б’є.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;него́да, непого́да, не́погі[о]дь, не́гі[о]дь (-годи), него́диця,&#xA;(слякоть) сльота́ и (мн.) сльо́ти (р. сльот), (зап.) слота́, сло́ти,&#xA;(диал.) слякота́, плю́та, &lt;strong&gt;чви́ря&lt;/strong&gt;, пого́да, ум. него́дка, него́донька.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;не(по)го́да була́, &lt;strong&gt;чви́ря&lt;/strong&gt; би́ла.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom6.pdf#page=275&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимолоґічний словник української мови (том 6):&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[&lt;strong&gt;чвир&lt;/strong&gt; (друге значення)] &amp;lt;&amp;lt;заметіль, хуртовина•&amp;gt; Нед, Пі, [&#xA;&lt;strong&gt;чвuра&lt;/strong&gt;, чвирк] «ТС.&amp;gt;&amp;gt; Нед, [ чвuря] &amp;lt;&amp;lt;&lt;strong&gt;Негода, сльота&lt;/strong&gt;•&amp;gt;; - не зовсім ясне; мо­жливо, пов'язане із звуконаслідувальним чв:Іркати&#xA;(див.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx?l1=209&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Корпус української мови&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;А постать її прибила &lt;strong&gt;чвиря&lt;/strong&gt;.&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Знаєте - &lt;strong&gt;чвиря&lt;/strong&gt; на глухім шляху.&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Зима в п'ятім році нової ери була хора, бо довго не було снігу, а&#xA;була  &lt;strong&gt;чвиря&lt;/strong&gt;.&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цитати з творів Хвильового &amp;quot;Лілюлі&amp;quot; та &amp;quot;На глухім шляху&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%87%D0%B2%D0%B8%D1%80%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=12&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чви́ря&lt;/strong&gt;, -рі, ж. Ненастье. До сього часу, спасибі Богові, у городі сухо, бо не було ще &lt;strong&gt;чвирі&lt;/strong&gt;. О. 1862. X. 117.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Менш надійні, але не менш помічні джерела&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%87%D0%B2%D0%B8%D1%80%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сайт горох:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЧВИ́РЯ&lt;/strong&gt; Негода.&#xA;Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ішла жура осінньої &lt;strong&gt;чвирі&lt;/strong&gt;. Над міськими болотами шкульгали дощі – холодні й нудні. (М. Хвильовий)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Образно. Риплять тачанки дощів і тріскотять кулемети &lt;strong&gt;чвирі&lt;/strong&gt;. (М. Хвильовий)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Обережний висновок&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоч ми й бачимо, що це слово у літературі вживав переважно Хвильовий (а ще якийсь або якась невідомий/а &amp;quot;О&amp;quot; зі словника Грінченка), маємо достатньо посилань на авторитетні джерела з зазначенням цього слова. Вважаю, що можна вживати у ЗНО.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Відступ&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Забування радянськими лінґвістами, що складали СУМ-11, окремих слів української мови, небажання або неможливість вказати їх у тлумачному словнику навіть як &amp;quot;застарілі&amp;quot; - окрема тема для окремих запитань і обговорення. Маємо також почекати, коли у &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/expls/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; з'явиться літера Ч, і подивимось, чи там знову з'явиться це слово, а чи доведеться шукати наступного тлумачного словника.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-05-31T17:15:08.790" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3798" PostTypeId="2" ParentId="3793" CreationDate="2018-04-06T09:53:31.507" Score="3" Body="&lt;p&gt;У тому списку, на який ви посилаєтесь є таке тлумачення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чвиря – негода, сльота.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник Грінченка (1907-1909):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%87%D0%B2%D0%B8%D1%80%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чвиря&lt;/a&gt;, рі, ж. Ненастье. До сього часу, спасибі Богові, у городі сухо, бо не було ще чвирі. О. 1862. X. 117.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачите словник 1909 року. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику 1959 року слово &quot;чвиря&quot; має мітку &quot;розмовне&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%87%D0%B2%D0%B8%D1%80%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник&lt;/a&gt; сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська)&#xA;  Ненастье&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Будет, наступает, собирается ненастье – на негоду (на сльоту, іноді &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; на &lt;strong&gt;чвирю&lt;/strong&gt;) береться (кладеться, йдеться); занегоджується. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Наступило ненастье – настала негода (іноді &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;чвиря&lt;/strong&gt;); пішли негоди; занегодилося; засльотилося (іноді розм. зниж. зачвирилося); сльоти взялися. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник &lt;a href=&quot;https://ukrainian_russian.academic.ru/140880/%D1%87%D0%B2%D0%B8%D1%80%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2008 року&lt;/a&gt; із міткою &quot;діалектне&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;чвиря&lt;/strong&gt; -і; &lt;em&gt;диал.&lt;/em&gt;&#xA;  нена́стье, непого́да, плоха́я пого́да&#xA;  Українсько-російський словник. - ВТФ «Перун». В’ячеслав Бусел. 2008.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схоже що значення &quot;негода&quot; правильне, його можна використовувати для збагачення мови, але для ЗНО я б його не використовував.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2018-04-06T09:53:31.507" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3799" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3801" CreationDate="2018-04-06T12:16:43.433" Score="1" ViewCount="4015" Body="&lt;p&gt;Як правильно поставити  наголос у слові &quot;Великодня&quot;?&#xA;Скрізь говорять великОдня.&#xA;Але у слові Великдень - наголос на другий склад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У тлумачному словнику:&#xA;ВЕЛИ́КДЕНЬ, кодня, чол., церк. Християнське весняне свято, присвячене воскресінню міфічного засновника християнства — Христа.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-04-06T14:41:10.937" Title="Наголос у слові &quot;Великодня&quot;" Tags="|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3800" PostTypeId="2" ParentId="3794" CreationDate="2018-04-06T12:28:04.917" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%83%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОЛУ́ДА&lt;/a&gt;, и, ж.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Білувата пляма на рогівці ока, яка спричиняється до сліпоти; більмо. [Кнур:] Дочко моя! дитино моя! Краще б я осліп або мені полуда&#xA;  очі заслала, ніж приходиться мені бачить тебе у сьому чорному уборі&#xA;  (Мирний, V, 1955, 92);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зніма́ти (зня́ти, здира́ти, зде́рти і т. ін.) з оче́й полу́ду&lt;/strong&gt; — допомагати кому-небудь добре розібратися в чомусь, правильно зрозуміти&#xA;  щось, раніше усвідомлене по-іншому. Театр знімає полуду з тих очей, що&#xA;  не бачать, відкриває вуха тим, що не чують, будить нові думки і&#xA;  почуття людини (Думки про театр, 1955, 80); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Полу́да з оче́й спада́є (спа́ла, опа́ла і т. ін.)&lt;/strong&gt; — про правильне&#xA;  розуміння чогось раніше усвідомленого по-іншому. Всім міністрам і&#xA;  слугам царським відразу мов полуда з очей спала. Таж се Лис! (Фр., IV,&#xA;  1950, 96);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Полу́да на о́чі впа́ла кому&lt;/strong&gt; — хтось почав погано бачити. — Ти вже й&#xA;  справді став старий та ще й недобачаєш; тобі на очі вже полуда впала,&#xA;  — обізвався дід Грицай (Н.-Лев., IV, 1956, 218).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, фактор, який робив людину сліпою, усунули/усунувся, тепер людина бачить/розуміє те, що не могла побачити/зрозуміти до того. Тоді кажуть, що &quot;полуда з очей спадає&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А може бути й зовсім навпаки: &quot;полуда на очі впала&quot;. Тоді людина не бачить/розуміє того, що інші бачать/розуміють, або того, що раніше бачила/розуміла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-04-06T12:28:04.917" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3801" PostTypeId="2" ParentId="3799" CreationDate="2018-04-06T12:37:52.130" Score="3" Body="&lt;p&gt;Сайт &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/inshe/velukden&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова- ДНК нації&lt;/a&gt; &#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/sVt34.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/sVt34.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=gcBSsJak2ow&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Експрес-урок української&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Наголос на другий склад.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-04-06T12:37:52.130" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3802" PostTypeId="2" ParentId="3799" CreationDate="2018-04-06T12:40:41.420" Score="2" Body="&lt;p&gt;Дуже помічний сайт в таких випадках &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Словники України&quot; on-line&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;відмінок — однина | множина&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;називний — Вели́кдень | Вели́кодні&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;родовий — &lt;strong&gt;Вели́кодня&lt;/strong&gt;| Вели́коднів&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;давальний — Вели́кодню, Вели́кодневі | Вели́кодням&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;знахідний — Вели́кдень | Вели́кодні&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;орудний — Вели́коднем | Вели́коднями&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;місцевий — на/у Вели́кодні, Вели́кодню | на/у Вели́коднях &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;кличний — Вели́кодню | Вели́кодні&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, наголос на другий склад. Вел&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;кодня.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-06T14:41:10.937" LastActivityDate="2018-04-06T14:41:10.937" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3803" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3811" CreationDate="2018-04-06T13:30:35.343" Score="-1" ViewCount="102" Body="&lt;p&gt;В російській мові є таке слово &lt;em&gt;&quot;расплескался&quot;&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;В тлумачному словнику Ушакова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;РАСПЛЕСКА́ТЬСЯ, расплещусь, расплещешься, и (разг.) расплескаюсь, расплескаешься, совер. (к расплескиваться.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Плещась, пролиться через край, разлиться по какому-нибудь пространству. Вода из ведра расплескалась. «Море вдруг всколыхалося вокруг, расплескалось в шумном беге.» Пушкин.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Начав плескаться, увлечься (разг. фам.). Дети в купальне расплескались.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як перекласти це слово українською? Чи існує лише &lt;em&gt;&quot;розливатися&quot;, &quot;розлитися&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-07T05:37:01.087" LastActivityDate="2018-04-07T06:03:14.430" Title="Переклад слова &quot;расплескался&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3804" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3806" CreationDate="2018-04-06T14:18:37.937" Score="8" ViewCount="11228" Body="&lt;p&gt;Кілька разів чула слово &quot;нахіба&quot;. &#xA;Думаю, так просто хтось пожартував під час розмови з другом, наприклад))&#xA;Наскільки я розумію, це слово означає &quot;навіщо&quot;.&#xA;Воно дещо наближене до ненормативної лексики.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але чи існує таке слово взагалі? Жодної інформації я не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1536" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-06T15:05:02.017" LastActivityDate="2023-03-02T20:41:13.007" Title="Чи існує слово &quot;нахіба&quot;?" Tags="|значення-слів|ненормативна-лексика|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3805" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-06T14:33:32.940" Score="6" ViewCount="1065" Body="&lt;p&gt;На телебаченні часто можна почути слово &quot;атмосферний&quot;, в значенні той, що викликає певні емоції, відчуття. Та в українських словниках відсутнє дане тлумачення цього слова, лише подане &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/atmosfernyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;таке&lt;/a&gt; - який виникає, відбувається в атмосфері. Хоча в тлумаченні слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/atmosfera&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;атмосфера&quot;&lt;/a&gt; є таке значення -  умови, обстановка, породжувані соціальним середовищем, колективом, родиною і т. ін. Тому й такий же ж прикметник в значенні &lt;em&gt;той, що заставляє нас зануритись в певну атмосферу&lt;/em&gt; також, на мою думку, має право існувати. В російській мові присутні обидва значення слова &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B0%D1%82%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%BD%D1%8B%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;атмосферний&quot;&lt;/a&gt;. Тоді можливо вживання даного прикметника в українській мові в значенні, той що викликає певні емоції, неправильно і є калькою з російської? Яке слово краще вжити замість нього?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-09-27T13:13:48.750" Title="Замінник слова &quot;атмосферний&quot;" Tags="|вживання-слів|значення-слів|калька|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3806" PostTypeId="2" ParentId="3804" CreationDate="2018-04-06T14:52:17.230" Score="11" Body="&lt;p&gt;Скоріш за все це просто вияв чиєїсь творчості на лані ненормативної лексики. Якщо ввести в пошуковій системі слово &amp;quot;нахіба&amp;quot; більшість посилань вказують на статті, в якому це слово вжито з негативним забарвленням. Одне &lt;a href=&quot;http://myslovo.com/?dictionary=%D0%BD%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt; також вказує синонім &amp;quot;навіщо&amp;quot;. Оскільки його немає в українських словниках, на мою думку, краще утриматись від вживання цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;upd. Словник сленгу і ненормативної лексики вказує значення «&lt;a href=&quot;https://www.slangzone.net/word/%D0%9D%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нахіба&lt;/a&gt;» як «чому? з якої причини?».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2023-03-02T20:41:13.007" LastActivityDate="2023-03-02T20:41:13.007" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3807" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3808" CreationDate="2018-04-06T15:42:54.987" Score="1" ViewCount="4440" Body="&lt;p&gt;В мережі знайшла декілька варіантів:&#xA;чарунка суспільства, ланка суспільства та осередок суспільства. Яких з них правильний?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо перекладати &quot;ячейка&quot; як компютерний термін, то це &quot;комірка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1536" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-06T17:21:09.953" LastActivityDate="2018-04-06T17:45:51.147" Title="Як перекласти &quot;ячейка общества&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3808" PostTypeId="2" ParentId="3807" CreationDate="2018-04-06T17:39:46.997" Score="6" Body="&lt;p&gt;Це такий поширений радянський штамп, що навіть важко уявити що в українській літературі радянських часів він не залишив слідів. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Sim.ja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/Sim.ja&lt;/a&gt;, здається такий слід знайшовся: &quot;Сім'я в нашому суспільстві — це первісний осередок багатогранних людських відносин — господарських, моральних, духовно-психологічних, естетичних. І, звичайно, виховних (Радянська Україна, 11.I 1969, 4);&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо взяти радянську формулу (а насправді її автор - Огюст Конт, засновник соціології як науки) &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D1%8C%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Семья́ — базовая ячейка общества&lt;/a&gt;&quot;, то з наведеної цитати виходить:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сім'я - первісний осередок суспільства&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібний варіант можна знайти у ком'юніті &lt;a href=&quot;https://ua-mova.livejournal.com/758058.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ua-mova&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%8F%D1%87%D0%B5%D0%B9%D0%BA%D0%B0&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;російсько-український народний сучасний словник&lt;/a&gt; пропонує такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ячейка общества – ланка суспільства, суспільна одиниця;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте цей словник створюється командою редакторів сайту &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://r2u.org.ua&lt;/a&gt;, тому наскільки авторитетним його вважати - питання відкрите.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підручник &quot;Соціологія: Навчальний посібник. - Дворецька Г.В. - КНЕУ 2002&quot; також &lt;a href=&quot;http://politics.ellib.org.ua/pages-3005.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; слово &quot;осередок&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сім’я — головний осередок суспільства. Вона відіграє надзвичайну роль у його життєдіяльності — через фізичну й соціокультурну зміну поколінь забезпечує мож­ливість існування суспільства. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-06T17:45:51.147" LastActivityDate="2018-04-06T17:45:51.147" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3809" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3816" CreationDate="2018-04-06T18:30:01.573" Score="6" ViewCount="273" Body="&lt;p&gt;Як вказано у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тлумачному словнику української мови&lt;/a&gt; слово &lt;em&gt;пак&lt;/em&gt; використовують для підсилення. Ось приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Давно пак діялось? А серце сном нечулим, Мов павутиною, устиг час оплести... &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте слово &lt;em&gt;пак&lt;/em&gt; для мене незвичайне, і я його не часто чую, тож мені цікаво чи існують синоніми до цього слова. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1516" LastEditorUserId="1516" LastEditDate="2018-04-07T14:54:29.967" LastActivityDate="2018-04-07T16:13:31.907" Title="Чи є синоніми до слова &quot;пак&quot;?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3810" PostTypeId="2" ParentId="3803" CreationDate="2018-04-06T19:44:52.360" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;РАСПЛЕСКА́ТЬСЯ&quot;&lt;/em&gt; в значені &lt;em&gt;&quot;1. Плещась, пролиться через край&quot;&lt;/em&gt; можна перекласти як &lt;strong&gt;розхлюпуватись&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;РОЗХЛЮ́ПУВАТИ, ую, уєш, недок., РОЗХЛЮ́ПАТИ, аю, аєш, док., перех. Хлюпаючи, розливати, розбризкувати що-небудь&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozkhljupuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/rozkhljupuvaty&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а в значенні &lt;em&gt;&quot;2. Начав плескаться, увлечься&quot;&lt;/em&gt; - &lt;strong&gt;розхлюпотітись&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ХЛЮПОТА́ТИ, очу, очеш і ХЛЮПОТІ́ТИ, очу, отиш, недок. Підсил. до хлюпати.  Надворі все ще лляв дощ і було холодно. В черевиках було мокро, хлюпотіла вода&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khljupotaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/khljupotaty&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="215" LastActivityDate="2018-04-06T19:44:52.360" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3811" PostTypeId="2" ParentId="3803" CreationDate="2018-04-07T06:03:14.430" Score="1" Body="&lt;p&gt;Слова «плескати», «плескатися», «розплескати», «розплескатися», «розпліскувати», «розпліскуватися» є цілком українськими словами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема вони є в словниках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Б. Грінченка (1909): «росплі́скувати», «росплі́скуватися», «росплеска́ти», «росплеска́тися», «поросплі́скувати» (увага: за сучасним правописом «роз-», а не «рос-»).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;А. Ніковського (1927): «розплі́скувати», «розплі́скуватися», «розплеска́ти», «розплеска́тися».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Г. Голоскевича (1929): «розплі́скувати», «розплеска́ти».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;СУМ-11 (1970-і): «розплі́скувати», «розплі́скуватися», «розпле́скувати», «розпле́скуватися», «розплеска́ти», «розплеска́тися».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Врешті-решт, маємо ж ми слова «плескати», «оплески» тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слід зазначити, що також ці слова мають ще одне значення: робити пласким, сплющувати (метал при ковці).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-04-07T06:03:14.430" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2018-04-07T06:03:14.430" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3812" PostTypeId="2" ParentId="3776" CreationDate="2018-04-07T09:13:03.577" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 11, 1980. — Стор. 242.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cmulyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЦМУЛИТИ&lt;/a&gt;  лю, лиш, недоконалий вид, перехідне дієслово, може&#xA;  вживатися і без додатка, розмовне. З насолодою пити, смоктати. &lt;em&gt;А&#xA;  чорниця п'є — не нап'ється. — Вона, мабуть, вже цілісіньке відерце&#xA;  вицмулила, — кажу, — та все цмулить&lt;/em&gt; (Марко Вовчок, VI, 1956, 326).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%86%D0%BC%D1%83%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПИ́ТИ&lt;/strong&gt; що і без додатка (алкогольні напої), &lt;strong&gt;ВИПИВА́ТИ, СПИВА́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;КРУЖА́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;,&lt;strong&gt;КРУЖЛЯ́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;,&lt;strong&gt;ХИЛИ́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ХИЛЯ́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ВИХИЛЯ́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;,&lt;strong&gt;СМОКТА́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;,&lt;strong&gt;ЧЕРКА́ТИ [ЧИРКА́ТИ]&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЦМУ́ЛИТИ [ЦМО́ЛИТИ]&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЧАРКУВА́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЧАРКУВА́ТИСЯ&lt;/strong&gt; з ким і без додатка, &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;КЛЮ́КАТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;фам.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;СМИ́КАТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вульг.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЛИГА́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вульг.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;КРУГЛЯ́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;КУЛИКА́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;КУБРЯ́ЧИТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;; &lt;strong&gt;ПИВА́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; (часто, не раз); &lt;strong&gt;ГЛУШИ́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ТЯГТИ́ [ТЯГНУ́ТИ]&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; (перев. із сл. горілка); &lt;strong&gt;ДУ́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ХЛИСТА́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ХЛЕБТА́ТИ [ХЛЕПТА́ТИ]&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ХЛЕБЕСТА́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ДУ́ДЛИТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вульг.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЖЛУКТИ́ТИ [ЖЛУКТА́ТИ]&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вульг.&lt;/em&gt; (у великій кількості); &lt;strong&gt;ЗАЛИВА́ТИСЯ&lt;/strong&gt; чим, розм. (надмірно); &lt;strong&gt;РОЗПИВА́ТИ&lt;/strong&gt; що, &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; (разом з ким-небудь); &lt;strong&gt;ПОХМЕЛЯ́ТИСЯ&lt;/strong&gt; чим і без додатка (повторно, на&#xA;  другий день). Порівняння &lt;strong&gt;&lt;em&gt;напи́тися.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Єпископ, правду мовити, хильнути чарочку любив.. Козак Мамай також.. вмів клюкати й вихиляти.. Умів він дудлити й жлуктати. Кубрячити, смикати й лигати, Кружати.., смоктати, цмулити.., хлебестати (О. Ільченко); Чого то вони не вигадають, аби б гуляти та горілочку смоктати!&lt;/em&gt; (Г. Квітка-Основ’яненко);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-04-07T09:13:03.577" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3813" PostTypeId="2" ParentId="3809" CreationDate="2018-04-07T09:35:43.397" Score="4" Body="&lt;p&gt;Приклади синонімів із &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника синонімів&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  для визначення  &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3,4,5&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;пак&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;МА́БУ́ТЬ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вст. сл.&lt;/em&gt; (уживається для вираження невпевненості в тому, про що говориться в реченні), &lt;strong&gt;ЛИБО́НЬ, ПЕ́ВНО [ПЕ́ВНЕ],&#xA;  НАПЕ́ВНО [НАПЕ́ВНЕ], ДОПЕ́ВНЕ, ОЧЕВИ́ДНО, ВИ́ДНО, ВИ́ДКО,&#xA;  ОЧЕВИ́ДЯЧКИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ОЧЕВИ́ДЬКИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПРО́БІ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;ПАК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПА́КИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ВІ́ДАЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;АЧЕ́Й&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;розм.&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;МА́БУ́ТИ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;заст.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;МА́БІ́ТЬ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;МАЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;БЕ́ЗМАЛЬ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;; &lt;strong&gt;НАДІ́СЬ [НАДІ́ЙСЬ]&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; (з відтінком вірогідності); &lt;strong&gt;МО́ЖЕ, МОЖЛИ́ВО, МО’&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;ПРАВДОПОДІ́БНО&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt; (уживається для вираження припущення).&#xA;  &lt;strong&gt;ПРОТЕ́&lt;/strong&gt; (незважаючи на щось), &lt;strong&gt;ОДНА́К, ОДНА́ЧЕ, ВСЕ Ж[УСЕ́ Ж], ВСЕ́-ТАКИ [УСЕ́-ТАКИ], ВТІМ, А ВТІМ [УТІ́М], ПАК [ПА́КИ]&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;,&#xA;  &lt;strong&gt;ПРЕ́ЦІНЬ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-04-07T09:35:43.397" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3814" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5136" CreationDate="2018-04-07T12:32:49.933" Score="7" ViewCount="3187" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%BA%D0%B0/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайнкоректор&lt;/a&gt; знайшов інформацію, що не можна вживати слово &quot;вилка&quot; у значенні &quot;знаряддя для їди, що має форму ручки з кількома зубцями&quot;, а замість нього вживати слово &quot;виделка&quot;, але якщо ми &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9421&amp;amp;page=329&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;заглянемо у СУМ-20&lt;/a&gt;, то побачимо, що там ці два слова є синонімами. Та й на сайті Вікіпедії пише, що можна вживати обидва слова, однак, таки зазначається, що рідше вживається слово &quot;вилка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи буде правильним вживанням як одного так і іншого слова у значенні &quot;знаряддя для їди&quot; (багато людей можуть сказати, що слово &quot;вилка&quot; має російське походження, однак така ж сама ситуація і зі словом &quot;виделка&quot; - воно походить від widelec і по суті утворилося від поєднання цього слова із, на диво, словом &quot;вилка&quot; (згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;) )?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-05T19:48:37.177" LastActivityDate="2023-11-14T22:52:09.433" Title="Вилка чи виделка?" Tags="|вживання-слів|синоніми|росіянізм|" AnswerCount="4" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3816" PostTypeId="2" ParentId="3809" CreationDate="2018-04-07T16:13:31.907" Score="6" Body="&lt;p&gt;Мені здається, одні підсильні частки (&lt;em&gt;пак&lt;/em&gt;) можна замінювати іншими підсильними частками (&lt;em&gt;аж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вже&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;же&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;і&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;й&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;навіть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;но&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;та&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;таки&lt;/em&gt;), хоча якими саме — залежить від контексту:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Давно &lt;strong&gt;пак&lt;/strong&gt; діялось?&lt;br&gt;&#xA;  Давно &lt;strong&gt;ж бо&lt;/strong&gt; те діялось?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— А то — дивись &lt;strong&gt;пак&lt;/strong&gt;: хотів мене зв'язати!&lt;br&gt;&#xA;   — А то — дивись &lt;strong&gt;же&lt;/strong&gt;: хотів мене зв'язати!  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Оце &lt;strong&gt;пак&lt;/strong&gt; лихо!&lt;br&gt;&#xA;  Оце-&lt;strong&gt;то&lt;/strong&gt; лихо!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якби &lt;strong&gt;пак&lt;/strong&gt; у мене такий язик та така вдача, як у Солов'їхи, я б дала собі ради.&lt;br&gt;&#xA;  Якби-&lt;strong&gt;но&lt;/strong&gt; мені такий язик та таку вдачу, як у Солов'їхи, я б дала собі ради.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чи то &lt;strong&gt;пак&lt;/strong&gt; не ваше порося ходило по майдані?&lt;br&gt;&#xA;  Чи то &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; не ваше порося ходило по майдані?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Примітка: я не вдивлявся глибоко в контекст наведених фраз (далі, власне, фраз — не перечитивув самі твори, звідки їх узято), можливо, при ретельнішому підході такі заміни виявляться не найкращими — але сама ідея того, що одні підсилювальні частки в певних випадках можна замінити на інші підсилювальні частки, видається вірогідною.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-04-07T16:13:31.907" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3817" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3818" CreationDate="2018-04-07T17:07:06.717" Score="4" ViewCount="681" Body="&lt;p&gt;Доброго дня!&#xA;Зустрів це слово у такому контексті: &quot;Ні дуба, ні клена... Лише землі&#xA;вклоняються лячно вбогі &lt;strong&gt;паплі&lt;/strong&gt;: тремтять  на  вітрах,  і  в  тиші  тремтять, готові  лягти  під  подув  розп'ять...&quot; &lt;a href=&quot;http://www.poetryclub.com.ua/metrs_poem.php?poem=6683&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Жученко Григорій &quot;Туга&quot;&lt;/a&gt;. В Академічному тлумачному словнику такого слова немає взагалі, однак в &lt;a href=&quot;https://ukrainian_lemko.academic.ru/9709/%D0%BF%D0%B0%D0%BF%D0%BB%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику лемківської говірки&lt;/a&gt; бачимо два значення: 1) сльота, дощова погода; 2) плетун, плетуха. Однак, як мені здається, жодне зі значень не підходить за змістом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи є у слова &quot;папля&quot; ще якесь значення, окрім тих, які я знайшов?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-04-07T17:16:27.397" LastActivityDate="2018-04-08T11:38:11.583" Title="Що таке &quot;папля&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3818" PostTypeId="2" ParentId="3817" CreationDate="2018-04-08T06:21:38.893" Score="3" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=284&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Етимологічний словник української мови, 284 сторінка 4 книги&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt; наведено 3 значення та походження слова &lt;strong&gt;папля&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[&lt;strong&gt;папля¹&lt;/strong&gt;] «мокра погода»;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;очевидно, афективне чи звуконаслідувальне утворення, паралельне до [&lt;em&gt;ба́бло&lt;/em&gt;] «болото, трясовина» (пор.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;[&lt;strong&gt;папля²&lt;/strong&gt;] «халтурник, поганий робітник» Нед, [&lt;em&gt;па́пляти&lt;/em&gt;] «халтурити, погано працювати» Нед;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;білоруська [&lt;em&gt;па́пля&lt;/em&gt;] «маруда»&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;очевидно, афективне утворення, паралельне до [&lt;em&gt;ба́блятися&lt;/em&gt;] «бабратися», чеська piplat «копатися, возитися».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Пор. &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=106&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;106 сторінка 1 книги&quot;&gt;ба́бло&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;[&lt;strong&gt;папля³&lt;/strong&gt;] (бот.) «крислата тополя, &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Populus_alba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Populus alba&lt;/a&gt; L. ВеБ, ВеНЗн, Mak; осика УЗ БашкГУ 18/8»;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;запозичення з німецької мови; нвн. Páppel «тополя» (свн. popel, papel, двн. papilboum) походить від слат. papulus (лат. pōpulus) «тс.».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Kluge—Mitzka 530—531.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Див. ще &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom5.pdf#page=600&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;600—601 сторінки 5 книги&quot;&gt;топо́ля&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В представленому контексті слово &lt;strong&gt;паплі&lt;/strong&gt; мається на увазі &lt;strong&gt;тополі&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже:&lt;/strong&gt; «Ні дуба, ні клена... Лише землі вклоняються лячно вбогі &lt;strong&gt;тополі&lt;/strong&gt;: тремтять на вітрах, і в тиші тремтять, готові лягти під подув розп'ять...»&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-08T11:38:11.583" LastActivityDate="2018-04-08T11:38:11.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3820" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-08T10:25:22.787" Score="1" ViewCount="84" Body="&lt;p&gt;В  Російсько-українському академічному словнику 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) як відповідник російського &lt;em&gt;застройщик&lt;/em&gt; наводиться іменник &lt;em&gt;забудовець&lt;/em&gt;. Але такого слова немає ані у Тлумачному словнику української мови в 11 т., ані у СЛОВНИКУ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE. Натомість із тим же значенням є іменник &lt;em&gt;забудовник&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАБУДО́ВНИК&lt;/strong&gt;, а, ч. &lt;em&gt;Той, хто щось споруджує, забудовує якусь територію.&lt;/em&gt;&#xA;  [Соняшник:] Ану, скажи.., Фіногене, – чому в цементі піску багато,&#xA;  чому дачні забудовники до тебе вчащають? (Л. Дмитерко); Відкрилася в&#xA;  Держбанку позика для індивідуальних забудовників. Взяв і я собі таку&#xA;  позику – заходився ставити невеличкий дім (В. Логвиненко); Ходив [дід]&#xA;  по “халтурах”, парове опалення забудовникам ставив, дахи вкривав&#xA;  трудно добутим шифером (О. Гончар); Міністерство архітектури та інші&#xA;  відомства зобов'язані розробити заходи щодо підтримки індивідуальних&#xA;  забудовників з числа депортованих (з газ.); // &lt;em&gt;Організація, яка&#xA;  займається спорудженням певного будівельного об'єкта на замовлення.&lt;/em&gt;&#xA;  Забудовник погодився переробити каналізаційну систему в новобудівлі&#xA;  (із журн.); Квартири за цінами від забудовника! (з мови реклами).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи слово &lt;em&gt;забудовець&lt;/em&gt; досі функціонує в українській мові і чи можна його вживати як синонім до усталеного &lt;em&gt;забудовник&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2019-02-11T07:53:30.420" Title="Чи залишається вживаним слово забудовець?" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3821" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3837" CreationDate="2018-04-08T11:13:10.857" Score="0" ViewCount="91" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://nc4.info/business/211526-%D0%9C%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96_%D0%B1%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B8_%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B8_%D0%B2_%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%97_%D0%B6%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;одному інтернет-виданні&lt;/a&gt; натрапила на такий заголовок: &amp;quot;Модні бренди викрили в дискримінації жінок&amp;quot;.&#xA;Згідно зі &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9240&amp;amp;page=325&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словником української мови онлайн&lt;/a&gt;, слово викривати має такі значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВИКРИВА́ТИ&lt;/strong&gt;, а́ю, а́єш, недок., ВИ́КРИТИ, ию, иєш, док.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;кого, що. Виявляти приховане, злочинні чи негативні дії або причетність&#xA;кого-небудь до цих дій. Вже й дощі почали накрапати. І хто знає, чи не&#xA;розмиють вони як-небудь випадково землю під стіною й не викриють&#xA;нашого підкопу? А прокопано було вже доволі (В. Винниченко); Я повинен&#xA;був .. допомогти викрити зрадника (Ю. Яновський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;що. Робити відомим, засуджуючи (хиби, неправильність у чому-небудь, чиїсь дії і т. ін.). Письменник Франсуа Рабле викриває і таврує вади&#xA;сучасного йому суспільства (з публіц. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;що. Розкривати, показувати щось приховане. Знала [Любов], що червоніє, як дівчина, викриває свою приховану радість (Іван Ле); Вона&#xA;вже мусить сама викрити своє ймення (Леся Українка); Наука викрила&#xA;колосальні закони природи (В. Підмогильний).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з керуванням, вказаним у словнику, це дієслово вимагає знахідного відмінка іменника, але вжито прийменникову форму місцевого. Чи прийнятна така будова словосполучення?&lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://ua.korrespondent.net/business/companies/3959490-modni-brendy-vykryly-v-dyskryminatsii-zhinok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інше видання&lt;/a&gt; також опублікувало статтю з тією ж назвою, але за кілька годин змінило її на &amp;quot;Модні бренди звинуватили у дискримінації жінок&amp;quot;. Та дієслово &lt;em&gt;звинуватити&lt;/em&gt; не є синонімом до &lt;em&gt;викрити&lt;/em&gt;. Отже, як можна перефразувати речення зі збереженням вкладеного змісту?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-10T12:03:51.723" Title="Чи можна сказати &quot;викрили в дискримінації&quot;?" Tags="|вживання-слів|керування-відмінками|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3823" PostTypeId="2" ParentId="221" CreationDate="2018-04-08T13:53:56.563" Score="3" Body="&lt;p&gt;Можна, наприклад, брати давні відомости, а саме: доволї непогана технічна з 75 сторінками &lt;a href=&quot;//diasporiana.org.ua/wp-content/uploads/books/11976/file.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;книга&lt;/a&gt; 1933 року „&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%BE%D1%81%D0%B8%D1%84_%D0%87%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Йосиф Їречек&lt;/a&gt; і українська мова (до &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B7%D0%B1%D1%83%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B0#%D0%94%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;азбучної заверюхи 1859 р.&lt;/a&gt;)“ &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%96%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Василя Сїмовича&lt;/a&gt;. Там про мовні і політичні питаня, про сам вплив на мову тошчо. Також проблеми писемностей: як латинкової, так і кириличної.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також вартий уваги &lt;a href=&quot;https://www.istpravda.com.ua/articles/2021/04/7/159284/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;займавий факт і збіг&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;… таємний указ імператора Всеросійського Олександра ІІ від 20 жовтня 1859 року про заборону друкування азбук чи інших творів українською мовою з використанням польської абетки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;У фонді Подільського духовної консисторії Державного архіву Хмельницької області потрапила на очі справа &amp;quot;О запрещении печатания азбук русского языка с применением польского алфавита&amp;quot; (Ф-315, оп. 1, спр. 1484).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Збіг в тому, же рік той самий, коли Їречек передставив свою латинку. Також можна зауважити, же за 4 роки, а са́ме 1863 року, буде сумнозвісний &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B0%D0%BB%D1%83%D1%94%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%86%D0%B8%D1%80%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%8F%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Валуєвський циркуляр&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Моя основна думка про перевагу. Українцї ототожнюватимуть себе з латинковим сьвітом, а не з кириличним. Тобто, по-мойому, доречним також варто розглянути питаня трудностїв, коли українська залишається на кирилицї. Один з показових прикладів &lt;a href=&quot;//theverge.com/2018/5/22/17380630/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сучасности&lt;/a&gt; про родину кирилицї — Бoлґарія:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;… Twitter announced it would become more aggressive in pursuing trolls on its service, a move which seems to have had some unforeseen consequences, judging by the present upheaval in the Bulgarian Twitter community. An increasingly large and unhappy number of people have had their Twitter accounts suspended and messages filtered out of conversations, apparently for the offense of merely tweeting in Cyrillic. …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;… Twitter оголосив, що він стане агресивнішим у переслідувані тролів; цей крок, здається, мав непередбачувані наслідки, судячи з нинішніх потрясінь у болгарській твітер-спільноті. Все більша кількість людей мають заблоковані облікові записи, а їхні повідомленя вилучаються з обговорень — напевно, всього лиш через те, що вони переписувалися кирилицею…&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Дуже приблизний переклад&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, шчо таке буває не лиш тут: більшість проґрам спершу нацїлені на латинку, а лиш потім на инші писемности (виняток — власна писемніть, але однаково першою разом чи другою є латинка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також особисто для себе можете спробувати &lt;a href=&quot;//github.com/paiv/latynka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Для Chrome &amp;amp; Mozilla і першовина&quot;&gt;переглядацький додаток&lt;/a&gt;, котрий переводить [українську] кирилицю на латинку. Там навіть можна підлаштувати власну спросчену (тому шчо, наприклад з &lt;em&gt;ў&lt;/em&gt; не працює, тре далї підробити вже джерело) латинку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про всяк зауважу і доведу деякі хибности твердженя в запитанї і підсилю зауваженя:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Українська кирилиця має всї необхідні букви для передачи звуків, шчо ними користуються в українській мові, а в латинцї доведеться ставити над ними всілякі позначки, як це є у Франції й Німеччині, наприклад.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Як є.&lt;/strong&gt; Українська кирилиця не має всї необхідні букви для звуків, наприклад: д͡ж, д͡з. Деякі букви позначають декілька звуків чи по-ріжному поводяться. Українська кирилиця теж має розріжняльні чи з’єднувальні знаки, ось найвиразніші: &lt;em&gt;й&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;щ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ю&lt;/em&gt;. Очевидно, шчо загальна кирилиця має шче більше таких.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якшчо було твердженє, шчо сучасна латинка не в змозї замінити сучасну кирилицю без розріжняльних знаків, то це теж не так. Причому без втрати лоґіки з латиною (чи латинописемними мовами) і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82#%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;[d͡ʒ] дж; [d͡z] дз; [t͡ʃ] ч; [t͡s] ц&quot;&gt;африкатів&lt;/a&gt;. Ось [мій] приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/th&gt;&#xA;&lt;th style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;A a&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;B b&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;/ʃ/ English; /tʃ/ Italian, Romanian&quot;&gt;&lt;strong&gt;C c&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;D d&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;E e&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;F f&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;А а&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Б б&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Ш ш&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Д д&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Е е&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Ф ф&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/G&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;/ʒ/ English, French, Portuguese, Catalan; /dʒ/ English, Catalan, Italian, Romanian&quot;&gt;&lt;strong&gt;G g&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;H h&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;I i&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;J j&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;K k&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;L l&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Ж ж&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Г г&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;І і&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Й ь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;К к&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Л л&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;M m&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;N n&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;O o&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;P p&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Q%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;In the earliest Latin inscriptions, the letters C, K and Q were all used to represent the two sounds /k/ and /ɡ/, which were not differentiated in writing. Of these, Q was used before a rounded vowel (e.g. ⟨EQO⟩ 'ego'), K before /a/, and C elsewhere.&quot;&gt;&lt;strong&gt;Q q&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;R r&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;М м&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Н н&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;О о&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;П п&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Ґ ґ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Р р&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;S s&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;T t&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;U u&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;V v&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;X x&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;Y y&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;С с&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Т т&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;У у&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;В в&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Х х&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;И и&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;Z z&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;’&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;З з&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;J j&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;+&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;a&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;u&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;e&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;i&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Я я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Ю ю&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Є є&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Ї ї&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;T t&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;+&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;c&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;s&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Щ щ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Ч ч&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Ц ц&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Шч шч&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt; &lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Ctc ctc&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;D d&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;+&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;strong&gt;z&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;Д д&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;+&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;ж&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;з&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td style=&quot;text-align: center;&quot;&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також варто зазначити шчодо Нïмецької: замість &lt;em&gt;ß&lt;/em&gt; чи умляутів (тут складнїше і коли дїйсно немає змоги), то &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Swiss_Standard_German#Written_Swiss_Standard_German&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;the replacing of the German ligature ß with ss&quot;&gt;пишуть&lt;/a&gt; &lt;em&gt;ss&lt;/em&gt; чи після відповідної голосної &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/German_orthography#Umlaut_diacritic_usage&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;When it is not possible to use the umlauts (for example, when using a restricted character set) the characters Ä, Ö, Ü, ä, ö, ü should be transcribed as Ae, Oe, Ue, ae, oe, ue respectively, following the earlier postvocalic-e convention&quot;&gt;друкують&lt;/a&gt; &lt;em&gt;e&lt;/em&gt;. При потребі, можна розширити правило апострофа, таке слушно і для кирилицї: &lt;em&gt;від’жити, від’зеркалити, най’обмеженіший&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Нагадаю, то лиш приклад на базисї &lt;strong&gt;власного&lt;/strong&gt; і чужих досвідів. Мета було просто довести.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підсиленя до запереченя:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;в Чехії це є, і вони не збираються переходити назад на кирилицю&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Румунська була на &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Romanian_language#Writing_system&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кирилицї&lt;/a&gt;, але за ~60 років від кінця 18 сторічя &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%83%D0%BC%D1%83%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0#%D0%9F%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BC%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Наприкінці 18-го столітя трансильванські мовознавці з огляду на романське походженя румунської мови адаптували для її потреб латиньську абетку, використовуючи деякі італійські правила, оскільки ця мова була найближчою із писемних мов. Кириличне письмо поступово виходило з ужитку й повністю поступилося латинському 1860 року, коли вперше було врегульовано румунський правопис.&quot;&gt;перейшла&lt;/a&gt; на латиницю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Хорвацька — слов’янська мова і теж &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%BE%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0#%D0%9F%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BC%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;має&lt;/a&gt; деякі розріжняльні знаки. Переходити не збираються, паралельно мали кирилицю (за часи Югославії) і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F#%D0%A5%D0%BE%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;хорватську глаголицю&lt;/a&gt; за часи &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%88%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Усташі&lt;/a&gt; і для богослужіня до 1960 років.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, слов’янських мов більше на латиницї: польська, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%80%D1%83%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;білоруська&lt;/a&gt;, словацька, словеньська. Країни після-Югославії дають змогу писати двома писемностями, але тут обставини складніші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Додам до дописів &lt;a href=&quot;/a/230/585&quot;&gt;chizh&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;/a/225/585&quot;&gt;sashaeve&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У 1929 році в радянському Казакстані мову перевели з арабської в’язі на латиницю&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей процес, котрий уявно міг зачепити в подальшому і нас, бо тоді СРСР в 20-30 роках мав &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B2_%D0%A1%D0%A0%D0%A1%D0%A0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;напряму&lt;/a&gt; латинизації, деякі кириличні мови теж були переведені, як і були пляни для московської.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окрім латинизації писемности, є шче латинизація самої кирилицї. Дешчо такою думкою підпиралася московська &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%B6%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%88%D1%80%D0%B8%D1%84%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гражданка&lt;/a&gt;, як і на &lt;em&gt;сьогоденя&lt;/em&gt;, як не дивно і знов згадаю, &lt;a href=&quot;//bg.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%BA%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%86%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;болґарська&lt;/a&gt;, або болґариця. Тут малі &lt;em&gt;к&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;т&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; (і похідні &lt;em&gt;ш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ц&lt;/em&gt;…), &lt;em&gt;д&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;п&lt;/em&gt; підводяться до відповідних латиньських &lt;em&gt;k&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;m&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;u&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;g&lt;/em&gt; (чи навіть &lt;em&gt;q&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;n&lt;/em&gt; — дешчо вже вживається наразі, але лише при курсиві. Також помітно деякі огрецькуваня, а отже теж ближче частково до латинки, &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;л&lt;/em&gt; до &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D1%82%D0%B0_(%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ϐ&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (кир. унікод ᲀ) та &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8F%D0%BC%D0%B1%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;λ&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Дивно, шчо таке саме не зробили для великої &lt;em&gt;Д&lt;/em&gt; до &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D1%82%D0%B0_(%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Δ&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, хоча подекуди так і &lt;a href=&quot;http://cyreading.blogspot.com/2012/09/blog-post_24.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;роблять&lt;/a&gt;. Українська новинарня &lt;a href=&quot;//zbruc.eu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Збруч&lt;/a&gt; в меню заміняє &lt;em&gt;к&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;k&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цїкаво, шчо окрім згаданих буков також можна замінити &lt;em&gt;н&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;ɴ&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;z&lt;/em&gt; (ꙁ) ( — і все це буде за &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F#%D0%A0%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BA%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;старокириличною традицією&lt;/a&gt;, це також відкидує плутанини з числом &lt;em&gt;3&lt;/em&gt;. Варто також згадати про сербську &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%88_(%D0%BA%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ј&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котра була вживана в украïнському письмі як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;драгоманівка&lt;/a&gt;, шчо також є доречнїшим для украïнської, оскільки &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; з бревісом, шчо тоді означає &lt;em&gt;коротка и&lt;/em&gt;, хоча насправді тут &lt;em&gt;коротка і&lt;/em&gt;. Згадана драгоманівка наближує до стилю латинкового письма і відкидує суто кириличні йотовані букви &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; і двозвук &lt;em&gt;щ&lt;/em&gt; з апострофом, як замінник до твердого знаку; також &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk402/TK_wisnyk402_morhun%27uk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розмежить&lt;/a&gt; &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;йі&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;йи&lt;/em&gt; й унормує написаня йотованих і мʼякшеня.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-16T05:17:03.193" LastActivityDate="2021-04-16T05:17:03.193" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3824" PostTypeId="2" ParentId="3814" CreationDate="2018-04-08T16:05:01.120" Score="1" Body="&lt;p&gt;These words are regional. My family is from the Lviv region that now exists in Ukraine as well as the Lemko region, a Ukrainian area that exists in the country of Poland. About 60+ years ago I learned the word for fork as &lt;em&gt;виделец&lt;/em&gt;, which is the same as in Polish. Sometimes we heard the word &lt;em&gt;виделка&lt;/em&gt; as well, which was used by the post-WW2 emigre community from western Ukraine. The further east one went, the more likely the word &lt;em&gt;вилка&lt;/em&gt; was used. It is also the word used in Russian.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Чужий вільний переклад.&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ці слова регіональні. Моя родина походить зі Львівської області, території у складі України, а також з Лемківщини, що є українською етнічною територією, яка зараз належить до Польщі. Близько 60 років тому я вивчив слово &lt;em&gt;виделец&lt;/em&gt;, що звучить так само і польською. Інколи ми чули й слово &lt;em&gt;виделка&lt;/em&gt;, яке вживала післявоєнна емігрантська спільнота із Західної України. Чимдалі на Схід, тим частіше вживане слово &lt;em&gt;вилка&lt;/em&gt;, котре, у свою чергу, звучить так, як і московською.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1513" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-04-29T01:00:37.480" LastActivityDate="2023-04-29T01:00:37.480" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3825" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-08T16:23:31.813" Score="1" ViewCount="104" Body="&lt;p&gt;Існує багато легенд, історій та художніх творів з використанням персонажу Дракула - &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vampir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вампір&lt;/a&gt;. Яке походження має слово &quot;Дракула&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.bookclub.ua/ukr/read/stoker/Drakula_ukr/?recr_count2&amp;amp;utm_expid=10040872-80.c0M9SoUgSjC3A6vo8sUbHQ.2&amp;amp;utm_referrer=https%3A%2F%2Fwww.google.com.ua%2F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Брем Стокер — «Дракула»&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Граф Дракула?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Старий чемно вклонився і відповів:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Так, я — Дракула; і дозвольте привітати вас, містере Харкер, у моєму&#xA;  домі. Проходьте; нічне повітря прохолодне, а слід поїсти та відпочити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словниках даного слова не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-08T19:09:01.920" LastActivityDate="2018-04-09T07:07:10.793" Title="Походження слова дракула" Tags="|етимологія|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ClosedDate="2018-04-09T08:03:54.390" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3826" PostTypeId="2" ParentId="3825" CreationDate="2018-04-08T17:04:32.327" Score="2" Body="&lt;h3&gt;Word Origin and History for Dracula&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//www.etymonline.com/word/Dracula&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Online Etymology Dictionary&lt;/a&gt;, © 2010 Douglas Harper&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;The vampire, from in Bram Stoker's novel (1897). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;It was a surname of Prince Vlad II of Wallachia (d.1476), and means in Romanian &quot;son of Dracul,&quot; literally &quot;the dragon,&quot; from the name and emblem taken by Vlad's father, also named Vlad, c.1431 when he joined the Order of the Dragon, founded 1418 by Sigismund the Glorious of Hungary to defend the Christian religion from the Turks and crush heretics and schismatics.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Dracula#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;English Wiktionary&lt;/a&gt;, available under CC-BY-SA license&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Proper noun meaning:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;The fictional vampire in the novel of the same name by Bram Stoker.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;A former prince of Wallachia.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Origin:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;From the name Vlad III Dracula (also known as Vlad Țepeș), from his father's name Vlad II Dracul, who was given the name Dracul by the Order of the Dragon. Dracul comes from the Romanian drac (“devil”), itself deriving from the Latin draco (“dragon”).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1513" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-09T07:07:10.793" LastActivityDate="2018-04-09T07:07:10.793" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3827" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-08T21:02:39.153" Score="5" ViewCount="79" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;Я розумів, або може бути я зрозумів&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I’m having difficulty understanding when to use the perfective form or the imperfective form of &lt;em&gt;розуміти&lt;/em&gt;.  If &lt;em&gt;Я зрозумів, що він сказав&lt;/em&gt; (I understood what he said), did I stop understanding it when he stopped talking?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This has to be the most fun language in the world to study with its nuances and challenges.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1141" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-09T08:01:45.340" LastActivityDate="2018-04-09T08:01:45.340" Title="When to use the perfective and imperfective form of розуміти" Tags="|дієслова|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3828" PostTypeId="2" ParentId="3827" CreationDate="2018-04-08T22:33:20.943" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Я зрозумів ≈ I have understood&lt;/strong&gt;. You can do this [understand] only &lt;em&gt;immediately&lt;/em&gt;, so it is to finish [understand something, usually all of the thought].&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Я розумів ≈ I was understanding&lt;/strong&gt;. This is understanding while something [are doing] in during time, or you understand something to point of time and after you do not understand for some reason. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Letʼs examples.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Я зрозумів, що він сказав.&lt;/em&gt; You understood all after (it can be also after a long time) his talking.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Я розумів, що він сказав.&lt;/em&gt; As you see, сказав is not “are doing”, so we take the second part: &lt;em&gt;at least now&lt;/em&gt; you do not understand what he said. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For the first part, we must change word сказав to казав: &lt;em&gt;Я зрозумів, що він казав.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;He was talking and you understand him&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;You already know or understand the theme before of his talking.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Я зрозумів, що він казав.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;You understood him before he ended talking. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Same as with сказав, but with a focus that he talking long.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-08T22:50:32.900" LastActivityDate="2018-04-08T22:50:32.900" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3829" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-09T08:04:02.387" Score="4" ViewCount="1195" Body="&lt;p&gt;У Ганни Чубач є вірш &quot;Матері лист напишу&quot;. Строфа з нього:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Матері лист напишу.&lt;br&gt;&#xA;  Щиро про все розпитаю.&lt;br&gt;&#xA;  Літери — круглі,&lt;br&gt;&#xA;  Moвa — чітка.&lt;br&gt;&#xA;  Мати — помалу читає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В останньому рядку між підметом і присудком стоїть тире. Згідно з правилами чинного &lt;a href=&quot;http://pravopys.kiev.ua/pravopys.aspx?SectionID=2186&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопису&lt;/a&gt;, для тире між головними членами речення є такі випадки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;1. Тире ставиться між підметом і присудком, коли останній виражений&#xA;  іменником або кількісним числівником у називному відмінку, а&#xA;  дієслова-зв'язки немає. При цьому присудок може бути як непоширеним,&#xA;  так і поширеним.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2. Між підметом і присудком, коли один із цих членів речення (або&#xA;  обидва) є інфінітивом.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3. Перед це (це є), оце, то, ось, (це) значить, якщо присудок,&#xA;  виражений іменником у називному відмінку або неозначеною формою&#xA;  дієслова, приєднується за допомогою цих слів до підмета.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;4. На місці пропущеного члена речення, переважно присудка.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;17. Взагалі для означення спеціально підкреслюваної паузи різного&#xA;  змістового й стилістичного характеру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Осільки в останній частині складного речення підмет виражений іменником, а присудок — особовою формою дієслова, право на тире у данному випадку надається лише правилом № 17. Але чи надається якийсь змістовий чи стилістичний нюанс цим знаком пунктуації?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-09T09:41:46.937" LastActivityDate="2018-04-09T09:41:46.937" Title="Тире в простому реченні" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3831" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3833" CreationDate="2018-04-09T12:56:36.520" Score="5" ViewCount="41897" Body="&lt;p&gt;Неодноразово чула вживання слів &amp;quot;компетенція&amp;quot; та &amp;quot;компетентність&amp;quot; в одному контексті, хотілось би зрозуміти, чи є насправді якась різниця між ними.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kompetencija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічному словнику української мови&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=18&amp;amp;t=18479&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; міститься таке тлумачення слова &amp;quot;компетенція&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;компетенція&lt;/strong&gt;; ж.  (лат., від взаємно прагну; відповідаю, підходжу)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Добра обізнаність із чим-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Коло повноважень якої-небудь організації, установи або особи; коло питань, в яких дана особа має певні повноваження, знання, досвід і&#xA;т.ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=18&amp;amp;t=18478&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;компетентності&lt;/a&gt;&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;компетентність&lt;/strong&gt;; ж.  поінформованість, обізнаність, авторитетність.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звертаю увагу, що у тлумаченні обох слів йдеться про обізнаність, тобто, якщо відкинути перше значення слова &amp;quot;компетенція&amp;quot; про коло повноважень, то вони означатиметь те саме: добру обізнаність?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kompetentnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічному словнику української мови&lt;/a&gt; одним з тлумачень поняття &amp;quot;компетентний&amp;quot; є таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Який має певні повноваження; повноправний, повновладний.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто за цим тлумаченням значення слів зводиться до певного кола повноважень, з чого роблю висновок, що слова є синонімами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Отже, чи є різниця між словами &amp;quot;компетентність&amp;quot; і &amp;quot;компетенція&amp;quot; і як правильно їх вживати?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2021-03-31T18:20:41.443" Title="&quot;Компетенція&quot; і &quot;компетентність&quot;: чи є різниця?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|синоніми|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3833" PostTypeId="2" ParentId="3831" CreationDate="2018-04-09T14:13:13.163" Score="4" Body="&lt;p&gt;Часто справді ці 2 слова використовують як синонімні і у певних словосполученнях замінюють їх одне одним. Однак між ними є відмінність. Про це йдеться у статті &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Лойко С. В. &lt;a href=&quot;https://www.google.com/url?sa=t&amp;amp;rct=j&amp;amp;q=&amp;amp;esrc=s&amp;amp;source=web&amp;amp;cd=1&amp;amp;ved=0ahUKEwi248KKra3aAhXMkiwKHesICIkQFggnMAA&amp;amp;url=http%3A%2F%2Fwww.irbis-nbuv.gov.ua%2Fcgi-bin%2Firbis_nbuv%2Fcgiirbis_64.exe%3FC21COM%3D2%26I21DBN%3DUJRN%26P21DBN%3DUJRN%26IMAGE_FILE_DOWNLOAD%3D1%26Image_file_name%3DPDF%2Fpptp_2013_4_15.pdf&amp;amp;usg=AOvVaw3mg7b4nVNnYal6hYd-ebNy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;ПОНЯТТЯ «КОМПЕТЕНЦІЯ» ТА&#xA;«КОМПЕТЕНТНІСТЬ»: ТЕОРЕТИЧНИЙ АНАЛІЗ&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У деяких наукових працях, терміни компетенція і компетентність&#xA;  вживаються як &lt;em&gt;синоніми (Дж. Равен)&lt;/em&gt;, у інших вони &lt;em&gt;чітко&#xA;  розмежовуються (В.В. Краєвський, А.В. Хуторський)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Автор у цій статті аналізує різноманітні праці, зокрема й академічні видання, у яких подано значення лексем &quot;компетенція&quot; і &quot;компетентність&quot;. Сюди належить наведений Вами &lt;em&gt;СУМ, Тлумачний словник англійської мови, 1993; Словник іншомовних слів; Латино-російський словник&lt;/em&gt;. Також наводяться і визначення у розумінні &lt;em&gt;В.Д. Шадрикова, С.Е. Шишова, Дж. Спектор, Кучай О. В&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Автор робить висновок, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;під &lt;strong&gt;компетенцією&lt;/strong&gt; слід розуміти певну &lt;em&gt;сферу, коло діяльності, наперед&#xA;  визначену систему питань щодо яких особистість повинна бути добре&#xA;  обізнана, тобто володіти певним набором знань, умінь, навичок та&#xA;  власного до них ставлення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Компетентність&lt;/strong&gt; – &lt;em&gt;якість особистості, її&#xA;  певне надбання, що ґрунтується на знаннях, досвіді, моральних&#xA;  засадах і проявляється в критичний момент за рахунок вміння&#xA;  знаходити зв’язок між ситуацією та знаннями, у прийнятті адекватних&#xA;  рішень нагальної проблеми&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також ще у статті &lt;strong&gt;Леонтян М. А. &lt;a href=&quot;http://pednauki.chdu.edu.ua/article/viewFile/81299/76766&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;ПОНЯТТЯ «КОМПЕТЕНЦІЯ» І «КОМПЕТЕНТНІСТЬ» У ТЕОРІЇ ОСВІТИ&quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; подана доволі хороша таблиця, яку автор ділить на такі блоки: 1) дослідник, джерело; 2) зміст означення компетенція / компетентність. З-поміж усіх найбільше сподобалось Рубіна Ю. Б.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Компетентність&lt;/strong&gt; – сукупність компетенцій;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Компетенція&lt;/strong&gt; - особиста  властивість  спеціаліста  вирішувати  визначений  тип професійних задач.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте вже у висновку читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сутність визначення компетенції у тлумаченні різними  дослідниками  розкривається  через  поняття «знання», «уміння», «навички», «отриманий досвід&#xA;  » і  здібності,  які  надбано  і  розвинуто  завдяки навчанню. Також «компетенція» ототожнюється з колом питань, в яких людина добре обізнана.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Компетентність&lt;/strong&gt;, на нашу думку, є &lt;strong&gt;&lt;em&gt;результатом набуття&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;компетенцій&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Компетентність має складовий елемент  готовності  до  виконання  поставленої задачі,  а  також  включає  в  своє  поняття  елементи  особистісних характеристик людини (мобільності, ініціативності тощо.)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На  нашу  думку  &lt;em&gt;слід  розрізняти  поняття «компетенція» і «компетентність»,   оскільки компетентність,  на  відміну  від  компетенції  (що містить в собі ключові поняття &quot;знання&quot;, «уміння» та «навички» та ін.), які передбачають дію людини за  стандартною  ситуацією, має  в  собі  елемент &#xA;  готовності   до   ситуації   через   особистісну характеристику  людини,  через  перехід  від  якості знання  до  якості  діяльності,  яка  може  бути &#xA;  нестандартною.&lt;/em&gt;  І  тому  за  своєю  суттю  &lt;strong&gt;поняття «компетентність» є  значно  ширшим  від  поняття «компетенція»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-04-09T14:29:22.560" LastActivityDate="2018-04-09T14:29:22.560" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3834" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3859" CreationDate="2018-04-09T14:48:37.530" Score="3" ViewCount="125" Body="&lt;p&gt;Доброго дня!&#xA;В Інтернеті, особливо на сайтах англомовних спільнот, досить часто можна зустріти слово &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Rickrolling&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Rickrolling&lt;/a&gt; (комбінація слів &quot;Rick&quot; та &quot;roll&quot;) , що означає жарт, коли людина просить допомогти знайти певну інформацію, однак їй дають посилання на відеокліп Ріка Естлі &quot;Never Gonna Give You Up&quot;. Гугл перекладач дає варіант &quot;рендеринг&quot;, що точно не є вірно. В російській мові я знайшов варіант &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B8%D0%BA%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;рикроллинг&quot;&lt;/a&gt;. Отож, як можна перекласти це слово українською і як бути із виразом: &quot;You've got Rickrolled&quot; - &quot;Вас відрікролилли&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-11T23:25:51.800" Title="Переклад слова &quot;Rickrolling&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3835" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-09T16:10:44.117" Score="0" ViewCount="98" Body="&lt;p&gt;Зауважу, що &lt;em&gt;питання не в тому, яка з форм &quot;в Україні&quot; чи &quot;на Україні&quot; є правильною. Суть полягає в іншому: чи можна паралельно вживати форму &quot;на Україні&quot;, тобто &lt;strong&gt;чи має вона право на існування хоча б у розмовній мові?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Досить часто зустрічається формулювання &quot;на Україні&quot;, зокрема, у популярній пісні &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=57cp_UKDLg4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лише у нас на Україні&lt;/a&gt; та у розмовній українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У поезії Шевченка зустрічаємо: «Серед степу широкого на Вкраїні милій».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; з цього приводу сказано таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українській мові деякими мовознавцями грамотним вважається лише&#xA;  вживання «в Україні», прийменник «на» вживається тоді, коли не&#xA;  говориться про окрему незалежну територію, чи мається на увазі острів,&#xA;  наприклад: «На Волинь, на Закарпаття, на Кубу», але «В Польщу, в&#xA;  Росію», «в Галичині».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всупереч цьому, численні сайти містять інформацію, що правильно буде вживати прийменник &quot;в&quot; - &quot;в Україні&quot;. Таке можена знайти &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/41.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://tsn.ua/video/video-novini/uroki-ukrayinskoyi-yak-pravilna-kazati-v-ukrayini-chi-na-ukrayini.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;У зв`язку з цим виникає питання, чи має право на існування формулювання &quot;на Україні&quot;, окрім &quot;в Україні&quot;, у сучасній українській мові?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-09T17:56:07.833" LastActivityDate="2018-04-09T17:56:07.833" Title="Чи можна альтернативно вживати формулювання &quot;на Україні&quot;?" Tags="|вживання-слів|правопис|розмовна-українська|прийменники|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ClosedDate="2018-04-09T16:37:41.903" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3837" PostTypeId="2" ParentId="3821" CreationDate="2018-04-09T18:13:13.300" Score="1" Body="&lt;p&gt;У цьому реченні виходить так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Модні бренди викрили / звинуватили (кого?, що?) жінок; викрили (в чому?) у дискримінації (хоча можна поставити і логічне питання &lt;em&gt;де?&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, виходячи із самого речення &lt;em&gt;&quot;Модні бренди звинуватили у дискримінації жінок&quot;&lt;/em&gt;, можна зрозуміти його по-різному. Наприклад, модні бренди звинуватили жінок, які дискримінують когось (чиїсь права), і на цьому їх &quot;зловили&quot; (а як наслідок - звинуватили). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, якщо прочитати статтю, то розуміємо, що мова йде про жінок, які не є рівноправними в оплаті праці, тобто отримують менше грошей, ніж чоловіки, проте роботу виконують однакову. Тому тут йдеться про вину (звинувачення) самих брендів, які й платять жінкам, порівняно з чоловіками, мало.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вважаю, що тут є &lt;em&gt;стилістична помилка&lt;/em&gt;, а саме неправильна побудова речення. Краще можна написати так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;Жінки як об’єкт дискримінації у модних брендах&quot;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок: жінок не звинуватили у дискримінації, бо вони самі є постраждалими від цього явища.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином зміст збережено, а речення перефразовано. Так відбувається уникнення явища двозначності.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-09T18:13:13.300" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3838" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3841" CreationDate="2018-04-09T18:24:50.273" Score="3" ViewCount="773" Body="&lt;p&gt;Зустрів таку фразу &quot;А в Івана була цурава &lt;strong&gt;клебаня&lt;/strong&gt; на голові...&quot; (&quot;Як Іван ошукав корчмарів&quot;). Однак, мені не вдалося знайти цього слова в Академічному тлумачному словнику, а на &lt;a href=&quot;http://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Sci/Linguistics/RareWords/K2.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому сайті&lt;/a&gt; воно має значення &quot;обійстя попа&quot;, що не може підходити по контексту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо ви знаєте чи зустрічали ще якісь значення цього слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-09T18:58:05.943" Title="Що означає слово &quot;клебаня&quot;?" Tags="|вживання-слів|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3839" PostTypeId="2" ParentId="3783" CreationDate="2018-04-09T18:45:49.630" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, що пан &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/4/sasha&quot;&gt;Sasha&lt;/a&gt; у коментарях пропонує до перегляду подає так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОЛО́ВА&lt;/strong&gt;, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Відходи&lt;/em&gt; при обмолочуванні й очищуванні зерна &lt;em&gt;хлібних злаків, льону та деяких інших культур, що використовується переважно як корм для тварин&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;перен. Що-небудь невагоме, несерйозне, таке, що не має цінності, суттєвого значення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У цьому випадку найбільше личить перше значення, оскільки йдеться про розвіювання за вітром деяких відходів. Проте і друге теж значення не слід відкидати, адже у метафоричному значенні можна сказати, що рідна мова - це &amp;quot;щось&amp;quot;, що несе у собі цінність і займає важливе значення у житті кожної людини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ідентичне визначення подає й &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/131988/%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український тлумачний словник&lt;/a&gt;, посилаючись на Великий тлумачний словник сучасної української мови. - &amp;quot;Перун&amp;quot;. 2005.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/zhaivoronok_znaky_ukrainskoi_etnokultury/%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику-довіднику Жайворонка В. В. Знаки української етнокультури&lt;/a&gt; знаходимо доволі хороше пояснення, яке, до речі, можна як аналогію прикріпити до наведеного Вами прислів’я (адже науковець ще й пояснює використання слова &amp;quot;полова&amp;quot; саме у художній творчості):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;поло́ва&lt;/strong&gt; — лушпини з обмолоче­ного зерна; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;символізує річ, що не має вартості&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; тому кажуть про сло­во, яким не слід розкидатися як половою: «Слово не полова»; на­томість: «Обмова — полова, вітер її рознесе, але й очі засипле» або: «Хто з половою змішається, того свиня з’їсть».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-09T18:45:49.630" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3840" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3842" CreationDate="2018-04-09T18:47:57.613" Score="14" ViewCount="51837" Body="&lt;p&gt;При заповненні різних бланків і документів стикалась із варіантами назви графи для заповнення власного прізвища, імені та по батькові &quot;П.І.Б.&quot; та &quot;П.І.П.&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Неодноманітність спостерігається і на онлайн ресурсах. Так, &lt;a href=&quot;https://mkrada.gov.ua/documents/28145.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; &quot;П.І.П.&quot;, а вже &lt;a href=&quot;https://pm.zp.court.gov.ua/sud0822/zrazki/zayava2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;  варіант &quot;П.І.Б.&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більше того,т на цьому ж &lt;a href=&quot;https://kl.cv.court.gov.ua/sud2405/12/2/889/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;порталі судової влади&lt;/a&gt; побачила навіть варіант &quot;п.і.п.б.&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До цієї ж теми, через неодноманітність вживання, незрозуміло, чи потрібні крапки між літерами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Зважаючи на те, що google видає обидва варіанти, хотілось би зрозуміти, як таки правильно: &quot;П.І.Б.&quot; чи &quot;П.І.П.&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastActivityDate="2018-04-09T19:45:03.993" Title="Як правильно: П.І.Б. чи П.І.П.?" Tags="|орфографія|скорочення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3841" PostTypeId="2" ParentId="3838" CreationDate="2018-04-09T18:58:05.943" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BA%D0%BB%D0%B5%D0%B1%D0%B0%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови за ред Б. Грінченка&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Клебаня&lt;/strong&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) Шляпа. Угор. Желех.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) = Клепаня. Желех.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки є ще відсилання до другого варіанту, то ж шукаємо і це.&#xA;Тут Грінченко Б пише, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Клепаня&lt;/strong&gt;, ні, ж. = Капелюха. Гол. Од. 69. Шух. І. 137.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/zhaivoronok_znaky_ukrainskoi_etnokultury/%D0%BA%D0%BB%D0%B5%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику-довіднику Жайворонка В. В.&lt;/a&gt; читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;клепа́ня&lt;/strong&gt; = клапа́ня — у Галичи­ні — зимова тепла шапка із черво­ного чи темно-синьою сукна, під­бита овчиною та облямована лися­чим хвостом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/klapanja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; немає слова &quot;клебаня&quot;, однак є &lt;strong&gt;клепаня&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зимова тепла шапка, переважно з хутра. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;em&gt;клебаня - це шапка&lt;/em&gt;, яку носив на голові Іван.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-09T18:58:05.943" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3842" PostTypeId="2" ParentId="3840" CreationDate="2018-04-09T19:39:10.050" Score="11" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/pib-chi-pip-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; сайті пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПІБ – єдиний правильний варіант скорочення в українській мові.&lt;/strong&gt; Прізвище, ім’я, по батькові скорочуємо саме так, оскільки &lt;em&gt;скорочення відбувається за першими літерами іменника, а не прийменника&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В цьому полі потрібно написати &lt;em&gt;ПІБ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.ukrskor.info/?text=%D0%9F%D0%86%D0%91&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику скорочень української мови&lt;/a&gt;&#xA;та у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%B0%D0%B1%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%96%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80_%D1%96_%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%87%D0%B5%D0%BD%D1%8C_%D0%B7_%D0%B2%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%97_%D1%81%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Списку абревіатур і скорочень з військової справи&lt;/a&gt; теж подають:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПІБ&lt;/strong&gt;   - прізвище, імя, по батькові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак в академічних працях інформації як такої про дану проблему, на жаль, не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-09T19:45:03.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3843" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3844" CreationDate="2018-04-10T08:52:51.737" Score="6" ViewCount="4560" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B6%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському академічному словнику (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Жа́рить&lt;/strong&gt; – прягти́ (-жу́, -жеш), пря́жити, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;сма́жити&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, шква́рити, пекти́; (на жиру) сма́жити, шква́рити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, згідно з цим словником, &lt;em&gt;смажити&lt;/em&gt; - це український відповідник російському &lt;em&gt;жарить&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/smazhyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; подано обидва варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЖАРИТИ&lt;/strong&gt;, рю, риш, недок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;перех. Готувати їжу з жиром на вогні, на жару без використання води; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;смажити&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;СМАЖИТИ&lt;/strong&gt;, жу, жиш, недок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;перех. і без додатка. Готувати їжу (м'ясо, рибу і т. ін.) перев. із жиром на вогні, на жару без використання води; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;жарити&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;То чи справді нормативним є використання слова &amp;quot;жарити&amp;quot;? Чи не буде це калькою з російської, адже російсько-український словник подає відповідник &amp;quot;смажити&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-10T15:21:10.790" Title="Жарити VS смажити?" Tags="|переклад|вживання-слів|from-russian|росіянізм|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3844" PostTypeId="2" ParentId="3843" CreationDate="2018-04-10T08:56:56.167" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B6%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt; знайшла інформацію, що :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПЕКТИ́ (надмірно гріти, обдавати жаром); ПАЛИ́ТИ, ПРОПІКА́ТИ, &lt;strong&gt;ЖА́РИТИ&lt;/strong&gt;розм., &lt;strong&gt;СМА́ЖИТИ&lt;/strong&gt;розм&#xA;  &lt;strong&gt;СМА́ЖИТИ&lt;/strong&gt; (готувати м’ясо, рибу, овочі тощо на вогні без застосування води), &lt;strong&gt;ЖА́РИТИ&lt;/strong&gt;, ШКВА́РИТИ, ПРЯГТИ́, ПРЯ́ЖИТИ[ПРА́ЖИТИ], ЗАСМА́ЖУВАТИ, ЗАЖА́РЮВАТИ (перев. окремою тушкою, великим шматком)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/antisurzhik_pravilna_mova/5-1-0-244&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Антисуржик&lt;/a&gt; подає  український відповідник:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;жарений – смажений&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже,  можна зробити висновок, що залежно від значення(сонце &lt;strong&gt;жарить&lt;/strong&gt;- ненормативно, АЛЕ &lt;strong&gt;жарити&lt;/strong&gt;, смажити рибу –нормативно). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Той самий &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zharyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний словник&lt;/a&gt; підтверджує цей висновок:&#xA;&lt;strong&gt;ЖАРИТИ,&lt;/strong&gt; рю, риш, недок. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;розм&lt;/strong&gt;. Підпікати кого-, що-небудь на вогні, на жару. Панів за те там мордовали [мордували] І жарили зо всіх боків. Що людям льготи не давали І ставили їх за скотів (Іван Котляревський, I, 1952, 135); Усюди картинки.., сам дідько з превеликими рогами — жарив грішні душі в смолі (Марко Вовчок, VI, 1956, 244). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;неперех., &lt;strong&gt;розм.&lt;/strong&gt; Сильно гріти, пригрівати; пекти, палити (про сонце). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, ці два слова, залежно від значення, &lt;strong&gt;нормативно&lt;/strong&gt; вживати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-04-10T08:56:56.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3845" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3846" CreationDate="2018-04-10T09:39:25.780" Score="3" ViewCount="1384" Body="&lt;p&gt;Завжди за звичкою використовують словосполучення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;“овочі на пару”&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Як підтвердження, стаття &lt;a href=&quot;http://cookery.com.ua/garniri/garniri-z-kapusti/2156-ovochi-na-paru-v-multivarci.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;“Овочі на пару в мультиварці”&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак сьогодні натрапила ще й на таке &lt;a href=&quot;http://bonduelle.ua/harchuvannja/infografika/%D0%B3%D0%BE%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D1%83-%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D1%96-%D1%87%D0%B8-%D0%BD%D0%B0-%D0%BF%D0%B0%D1%80%D1%96-%D1%8F%D0%BA-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Готувати у воді чи на парі. Як приготувати овочі?&quot;&lt;/a&gt;, де є така конструкція &quot;приготування &lt;strong&gt;&lt;em&gt;їжі на парі&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, як все-таки правильно називати цей вид приготування їжі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-11T20:44:03.570" Title="Овочі на парі чи на пару?" Tags="|різниця-між-словами|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3846" PostTypeId="2" ParentId="3845" CreationDate="2018-04-10T09:42:11.310" Score="4" Body="&lt;p&gt;Вживання на пару/парі залежить від початкової форми іменника пар/пара.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/par&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 6, 1975. — Стор. 59.&quot;&gt;Академічному словнику&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;пар = пара&lt;/strong&gt; (у значенні «газ, у який перетворюється вода при випаровуванні; газоподібний стан води»):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПАР 2&lt;/strong&gt;, у, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме, що &lt;strong&gt;пара 2&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Стовп гарячого пару виривався з-під покришки самовара&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, II, 1956, 64).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, у  &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B0-%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D1%8F%D0%BD%D0%B0/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн коректорі&lt;/a&gt; знаходимо інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Замініть іменник &lt;strong&gt;пар&lt;/strong&gt;, якщо мовиться про газ, у який перетворюється вода при випаровуванні, на правильний варіант: &lt;strong&gt;пара&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53407/31741.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературному слововживанні&lt;/a&gt; знаходимо інформацію, що &lt;strong&gt;пар&lt;/strong&gt; (у значенні «газоподібний стан води») не вживається:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПАР&lt;/strong&gt; -у. Рілля, залишена на одне літо без посіву: орати під пар, чорний пар.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, правильно вживати &lt;strong&gt;овочі на парі&lt;/strong&gt; як похідне від &lt;strong&gt;пара&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T20:44:03.570" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3847" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3849" CreationDate="2018-04-10T10:00:40.923" Score="7" ViewCount="22628" Body="&lt;p&gt;Неодноразово була свідком суперечок щодо того, яке слово правильно вживати: &quot;потяг&quot; чи &quot;поїзд&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Набагато частіше можна почути &quot;поїзд&quot;, але також панує думка, що &quot;потяг&quot; є власне українським, в той час як інше запозичене з російської.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У поезії зустрічаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Володимира Сосюри:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Коли &lt;strong&gt;потяг&lt;/strong&gt; у даль загуркоче,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Пригадаються знову мені&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дзвін гітари у місячні ночі,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Поцілунки й жоржини сумні…&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D1%97%D0%B7%D0%B4%D0%BE%D1%80%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; ці слова подані як синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;По́їзд&lt;/strong&gt;, також &lt;strong&gt;по́тяг&lt;/strong&gt; — у залізничному транспорті, сформований і&#xA;  зчеплений склад вагонів з одним або декількома діючими локомотивами чи&#xA;  моторними вагонами, що мають встановлені сигнали.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Академічний словник української мови дає тлумачення слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pojizd&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;поїзд&lt;/a&gt;&quot;, яке схоже до зазначеного вище. А от жодне з тлумачень до слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/potjagh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;потяг&lt;/a&gt;&quot; не відповідає значенню одиниці залізничного транспорту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;То яке з слів правильно вживати на позначення одиниці залізничного транспорту та чи є між ними різниця, якщо допускаються обидва?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastActivityDate="2018-04-10T10:23:23.270" Title="&quot;Потяг&quot; і &quot;поїзд&quot;: чи є різниця і яке краще вживати?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|іменники|семантика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3848" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-10T10:18:21.520" Score="6" ViewCount="6448" Body="&lt;p&gt;В інтернеті зустрічаються обидва варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вітровка&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/ECWCS&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.svitstyle.com.ua/%D0%B2%D1%96%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B8_%D0%B6%D1%96%D0%BD%D0%BE%D1%87%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;крамниця1&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вітрівка&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://ovactive.com/shop/woman/zhinocha-vitrivka-columbia-splash&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;крамниця2&lt;/a&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якесь правило словотворення, на яке можна орієнтуватись при виборі назви цього типу одягу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-10T11:20:00.623" LastActivityDate="2023-12-10T14:48:11.803" Title="легка куртка: вітрОвка чи вітрІвка?" Tags="|вибір-слова|іменники|морфологія|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3849" PostTypeId="2" ParentId="3847" CreationDate="2018-04-10T10:23:23.270" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/p/potjag/38-1-0-12989&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Офіційний сайт Української мови&lt;/a&gt; подає слова потяг і поїзд як синонімні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Синоніми до слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ПОТЯГ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: (швидкий) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;поїзд&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; (до чого) прагнення, нахил, покликання, пристрасть, прив'язання, смак, у фр. УПОДОБАННЯ; (до кого) поваб, ваба; (статевий) ХІТЬ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://synonyms_uk.enacademic.com/6059/%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%8F%D0%B3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів української мови, 2014&lt;/a&gt; мітить таку статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Потяг&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;I (&lt;strong&gt;низка з'єднаних між собою залізничних ваґонів&lt;/strong&gt;); ешелон (потяг певного призначення з людьми й вантажем), &lt;strong&gt;&lt;em&gt;поїзд&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;II див. бажання 2), покликання, прагнення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%8F%D0%B3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови за ред Б. Грінченка&lt;/a&gt; теж подає статтю, в якій помітно, що ці 2 слова є синонімними:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Потяг&lt;/strong&gt;, гу, м.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) Влеченіе, побужденіе, стремленіе. У його потяг до танців та до скоків. Рк. Левиц.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) Доходъ, прибыль. Нема потягу. Н. Вол. у.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Поѣздъ.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;4) Ремень у сапожниковъ, которымъ придерживается сапогъ или доска на колѣняхъ. Вас. 161.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;5) Длинная и узкая полоса бураковъ или иного посѣва, далеко потянувшаяся въ поле. Рк. Левиц.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;6) мн. Потягиваніе. Потяги напали мене. Н. Вол. у. (Лобод.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://pravopys.mova.info/pravopys.aspx?SectionID=298&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українському правописі&lt;/a&gt; у §19 щодо спрощення груп приголосних наводиться слово поїзд:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Поїзд&lt;/strong&gt; — поїзний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/potjagh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Академічного тлумачного словника (1970—1980)&lt;/a&gt; або, по-іншому, СУМу-11, то там є стаття, в якій пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПО́ТЯГ&lt;/strong&gt; 2, а, чол., заст., поет. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Поїзд&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (у 1 знач.). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, висновок: слова &lt;em&gt;потяг&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;поїзд&lt;/em&gt; є синонімними.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-10T10:23:23.270" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3850" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3852" CreationDate="2018-04-10T11:00:10.150" Score="6" ViewCount="275" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=dFhwFRN-IsY&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Іди , сину , пріч од мене&lt;/a&gt; (YouTube) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Іди, сину, пріч од мене,&lt;br&gt;&#xA;  Ой, не хочу, рідна нене,&lt;br&gt;&#xA;  Пріч од мене, неслухняне,&lt;br&gt;&#xA;  Нехай тебе Горда &lt;strong&gt;тягне&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  Нехай тебе Горда &lt;strong&gt;тягне&lt;/strong&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Мене, мамо, Горда знає,&lt;br&gt;&#xA;  В чистім полі ображає,&lt;br&gt;&#xA;  Дуже добре Горда знає,&lt;br&gt;&#xA;  В чистім полі ображає,&lt;br&gt;&#xA;  В чистім полі ображає.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Іди, сину, пріч од мене,&lt;br&gt;&#xA;  Ой, не хочу, рідна нене,&lt;br&gt;&#xA;  Пріч од мене, неслухняне,&lt;br&gt;&#xA;  Нехай тебе шляхта &lt;strong&gt;тягне&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  Нехай тебе шляхта &lt;strong&gt;тягне&lt;/strong&gt;.   &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не можу зрозуміти значення слова &lt;strong&gt;тягне&lt;/strong&gt; в цій пісні. &quot;Тягнути насильно, як раба&quot;? &quot;Захопити за собою, як рiвноправну людини&quot;? Або &lt;strong&gt;тягне&lt;/strong&gt; вдалину, як мрія чи амбіції?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="759" LastEditDate="2018-04-10T11:23:28.133" LastActivityDate="2020-07-30T22:15:08.623" Title="Значення слова &quot;тягне&quot; в пісні &quot;Іди сину пріч од мене&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3851" PostTypeId="2" ParentId="3785" CreationDate="2018-04-10T11:54:08.087" Score="5" Body="&lt;p&gt;Тільки один варіант &lt;strong&gt;Європа&lt;/strong&gt; подають різні словники, зокрема і &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D1%94%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 1. — С. 466.&quot;&gt;Словарь української мови за ред. Бориса Грінченка&lt;/a&gt;, і &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/zhaivoronok_znaky_ukrainskoi_etnokultury/%D1%94%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Жайворонок В. В. Знаки української етнокультури: Словник-довідник. — К.: Довіра, 2006. — С. 213.&quot;&gt;Словник-довідник Віталія Жайворонка&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чинний &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par91&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Розділ 3: „Правопис слів іншомовного походження: Е, O, EU, § 91&quot;&gt;Український правопис&lt;/a&gt; подає так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Коли іншомовне &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; (іноді дифтонг аі) на початку слова &lt;strong&gt;вимовляється&lt;/strong&gt; в українській мові як звукосполучення &lt;strong&gt;й + е&lt;/strong&gt;, воно передається літерою &lt;strong&gt;&lt;em&gt;є&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;європеєць, європейський, єгер, єнот, єресь; Ємен, Євпаторія, Євразія, &lt;strong&gt;Європа&lt;/strong&gt;, Євфрат, Єгипет.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Використання слова &lt;strong&gt;Европа&lt;/strong&gt; пояснюється лише змінами правопису 1929 р. на інші (1999 р. + чинний правопис), що відбулися за політичних міркувань. Ірина Фаріон у книзі &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Farion_Iryna/Pravopys_-_korset_movy7.pdf#page=49&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;сторінки 95—99&quot;&gt;„Правопис — корсет мови“&lt;/a&gt; подає гарну таблицю, де чітко розмежовуються правила цих правописів. &lt;em&gt;Ймовірно, ЗМІ, телебачення, навіть деякі науковці та інші використовують у своїй лексиці саме такі слова і правила, оскільки є прибічниками правопису 1929 р.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак з точки зору ЧИННОГО правопису пишемо тільки &lt;strong&gt;Європа&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-10T13:35:39.133" LastActivityDate="2018-04-10T13:35:39.133" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3852" PostTypeId="2" ParentId="3850" CreationDate="2018-04-10T11:55:34.550" Score="4" Body="&lt;p&gt;На мою думку, це щось на зразок &lt;em&gt;утримувати когось&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тягти на собі&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Син жив коло матері, яка його утримувала. В передостанньому куплеті пісні син вирішив сам себе забезпечувати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Та вже ж піду щось робити,&lt;br /&gt;&#xA;На лиманах буду жити,&lt;br /&gt;&#xA;По звичаю буду жити:&lt;br /&gt;&#xA;Сіль по-старому возити,&lt;br /&gt;&#xA;Та й на щуку ніж гострити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tjaghty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 10, 1979. — Стор. 339.&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; подає також такі значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТЯГТИ&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;ТЯГНУТИ&lt;/strong&gt;, тягну, тягнеш; &lt;em&gt;мин. ч.&lt;/em&gt; тяг, ла, ло; тягнув, нула, ло; &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;// за ким, &lt;em&gt;перен., розм.&lt;/em&gt; Підтримувати кого-небудь, бути на чийомусь боці, діяти в чиїх-небудь інтересах. &lt;em&gt;Батько все тягне за Романком — своїм пестунчиком&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 102).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;15. &lt;em&gt;перех., перен., розм.&lt;/em&gt; Віддаючи багато сил, наполегливо працюючи, долаючи труднощі, вести що-небудь (господарство, якусь ділянку роботи). &lt;em&gt;[Горленко:] Вони [жінки] тут без нас усе господарство тягнули стільки років. Мабуть, потомились. Хоч у мене рука ще не зовсім в порядку, а я вирішив — завтра ж сідаю на трактор&lt;/em&gt; (Олександр Корнійчук, II, 1955, 91); &lt;em&gt;— Сам один на своєму горбі всю газету тягну&lt;/em&gt; (Андрій Головко, II, 1957, 552).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-10T13:30:07.070" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3853" PostTypeId="2" ParentId="3848" CreationDate="2018-04-10T12:18:21.297" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=140308&amp;amp;page=485&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; має слово &lt;strong&gt;вітрівка&lt;/strong&gt; — &lt;em&gt;легка куртка із цупкої тканини, що захищає від вітру&lt;/em&gt;. Також в &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-українському словнику&lt;/a&gt; пропонують слово &lt;strong&gt;вітрівка&lt;/strong&gt;. Але на противагу, в &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/25317/%D0%B2%D1%96%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Великий тлумачний словник сучасної української мови. - &amp;quot;Перун&amp;quot;. 2005.&quot;&gt;ВТССУМ&lt;/a&gt; знайша &lt;strong&gt;вітровку&lt;/strong&gt;, а також безліч інтернет-магазинів використовують це слово. На жаль ніякого правила щодо утворення цього слова не знайшла. Проте, на мою думку, якщо оновлений тлумачний словник пропонує &lt;strong&gt;вітрівку&lt;/strong&gt;, то краще вживати це слово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-10T13:22:00.577" LastActivityDate="2018-04-10T13:22:00.577" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3854" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3855" CreationDate="2018-04-10T14:41:53.490" Score="5" ViewCount="28137" Body="&lt;p&gt;Зустрічала як варіант вживання &quot;у відповідності з&quot;, так і &quot;відповідно до&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, на сторінці &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/economscienclub/posts/2054801744534554&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Економічного наукового клубу&lt;/a&gt; є таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;У відповідності з&lt;/strong&gt; рішенням Ректорату Університету заняття для&#xA;  студентів припиняються на період з 5 по 7 березня 2018 року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от на &lt;a href=&quot;http://www.scourt.gov.ua/clients/vsu/vsu.nsf/(documents)/EF1A5FE2991C83A3C2257AF4003ABD34?OpenDocument&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті Верховного Суду України&lt;/a&gt; міститься інше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відповідно до&lt;/strong&gt; Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих&#xA;  актів України щодо регулювання ринку автомобілів в Україні»&#xA;  автомобіль...  .&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, обидва варіанти вживаються майже в однаковому контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;То як розрізняти, коли потрібно використовувати &quot;відповідно до&quot;, а коли &quot;у відповідності з&quot;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastActivityDate="2024-01-12T01:17:58.340" Title="&quot;У відповідності з&quot; чи &quot;відповідно до&quot;?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|прийменники|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3855" PostTypeId="2" ParentId="3854" CreationDate="2018-04-10T15:04:29.043" Score="2" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE-%D0%B4%D0%BE-%D1%87%D0%BE%D0%B3%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оnline corrector&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Замініть нехарактерну для української мови конструкцію &lt;strong&gt;у відповідності до&lt;/strong&gt; (чогось) на стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;відповідно до (чогось)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином конструкція &amp;quot;у відповідності до&amp;quot; є &lt;em&gt;не рекомендованою&lt;/em&gt; (!!!) для використання. Однак конструкцію &lt;em&gt;у відповідності з&lt;/em&gt; не згадано взагалі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дещо іншу інформацію бачимо і на лінгвістичному порталі &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/article.aspx?l1=114&amp;amp;DID=340&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MOVA.info&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прийменник &lt;strong&gt;відповідно&lt;/strong&gt; вживається з родовим відмінком іменника у сполученні з прийменником &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt;: відповідно до наказу, відповідно до змін, відповідно до програми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Увага! Прийменникової сполуки &lt;em&gt;&lt;strong&gt;у відповідності&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; в українській літературній мові немає - це &lt;em&gt;калька з російського&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;в соответствии&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/zgidno-z-i-vidpovidno-do&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; теж повідомляють, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Згідно інструкції», «відповідно з …», &lt;em&gt;«у відповідності з …»&lt;/em&gt;, «згідно до…» – це все помилкові конструкції. Українською потрібно говорити: &lt;strong&gt;«відповідно до …» і «згідно з …»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53399/25787.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; вже розгорнутіше читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Форми іменників із прийменниками згідно з та відповідно до характерні для офіційно-ділового, наукового стилів. Буває, що згідно помилково сполучають з давальним або родовим відмінком: згідно повір’ю, згідно планів, згідно рішення, згідно протоколу. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ці утворення – наслідок впливу граматичної системи російської мови&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: согласно поверью, согласно планам. Треба: згідно з рішенням, згідно з протоколом. Неправильні конструкції типу відповідно з планами і згідно до планів. Не відповідає сучасній літературній нормі також форма іменників з прийменником &lt;em&gt;у відповідності з&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;калька з російської мови&lt;/em&gt; в соответствии с).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Отже, ми маємо використовувати &lt;strong&gt;лише&lt;/strong&gt; СТАЛІ конструкції згідно з, &lt;strong&gt;відповідно до&lt;/strong&gt;. Конструкція у відповідності з вважається калькою з російської мови.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-10T15:04:29.043" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3856" PostTypeId="2" ParentId="3834" CreationDate="2018-04-10T16:12:06.830" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;all the credits go to @Sasha and his &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3834/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0-rickrolling#comment6617_3834&quot;&gt;comment&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово Rickrolling містить у собі ім'я співака, отже перекладати його було б дивно, тоді просто застосуємо &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правила запозичення загальних назв&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2%27%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правило дев'ятки&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Правило дев'ятки:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У чинному правописі вимагає писати в запозичених загальних назвах&#xA;після 9 приголосних, д, т, з, с, ц, ж, ш, ч, р, перед наступною&#xA;літерою, що позначає приголосний звук (крім «й») літеру «и» на місці&#xA;«і»: сигнал, динамо, режим, дизель, зиґзаґ, принтер тощо — а не&#xA;сігнал, дінамо, режім, дізель, зіґзаґ, прінтер, як у першоджерелі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Правила запозичення загальних назв:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У загальних назвах іншомовного походження приголосні звичайно не подвоюються&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;При збігу однакових приголосних префікса й кореня подвоєний приголосний маємо лише тоді, коли в мові вживається паралельне непрефіксальне слово&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Паралельного непрефіксального слова немає, тож писатимемо так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Відрикролити&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &amp;quot;&lt;strong&gt;вас відрикролили&lt;/strong&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменник писатимемо за &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оцим правилом&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Рикролінґ&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис&lt;/a&gt; у цьому плані суттєво застарів і не встигає за динамікою книжної спільноти (яка активно (&lt;a href=&quot;https://starylev.com.ua/news/ernest-gemingvey-ukrayinske-perezavantazhennya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гемінґвей&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://starylev.com.ua/dzhordzh-i-nezlamnyy-kod&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гокінґ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.books-xxi.com.ua/products/galapagos&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Воннеґут+Ґалапаґос&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.books-xxi.com.ua/products/blyuz-kentavriv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ваґнер&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://starylev.com.ua/moye-storichchya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ґюнтер Ґрасс&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://komubook.com.ua/projects/pidtrymaty-vydannya-lovlya-foreli-v-amerytsi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бротіґан&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://komubook.com.ua/projects/my-druhe-vydannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Євґєній&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://komubook.com.ua/projects/pidtrymaty-vydannya-general-konfederatsii-z-big-sur&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Біґ-Сур&lt;/a&gt; повертає правильну транскрипцію замість фрикативізації всього навколо).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T11:23:35.680" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3857" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3860" CreationDate="2018-04-10T19:10:12.940" Score="1" ViewCount="180" Body="&lt;p&gt;Доброго дня!&#xA;От зустрів таке речення &lt;a href=&quot;http://maidan.org.ua/arch/lib/1109344642.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Причиною може бути &lt;strong&gt;прудерія&lt;/strong&gt; - &quot;ні за що не посадять&quot;, &quot;моя хата з краю&quot;&lt;/a&gt;. Однак, якщо ввести це слово у Академічному тлумачному словнику української мови, він не дасть ніяких результатів.&#xA;Отож, можливо хтось знає, що це слово означає і чи взагалі воно є українським? А також у якому значенні воно вживається у данному реченні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-10T20:18:25.743" Title="Що означає слово &quot;прудерія&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3858" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3863" CreationDate="2018-04-10T19:52:34.987" Score="4" ViewCount="2403" Body="&lt;p&gt;У розмовній українській мові дедалі частіше можна почути слово &quot;&lt;strong&gt;запостити&lt;/strong&gt;&quot; у значенні розмістити певну інформацію (пост) в інтернеті (переважно у соцмережах). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Пост&quot; є запозиченим словом і походить від англійського слова &quot;&lt;strong&gt;post&lt;/strong&gt;&quot;, яке може бути як дієсловом, так і іменником.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підтвердження цього тлумачення дає нам &lt;a href=&quot;http://www.dictionary.com/browse/post&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Thesaurus Dictionary&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Digital Technology. an &lt;strong&gt;online message&lt;/strong&gt; that is submitted to a message&#xA;  board or electronic mailing list. text, images, etc., that are placed&#xA;  on a website: a blog post.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://nv.ua/ukr/style/blogs/desjat-pravil-uspishnogo-posta-v-fejsbutsi-1888887.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; є один з багатьох прикладів вживання слова &quot;пост&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Десять правил успішного поста в Фейсбуці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У російській мові активно зустрічається слово &quot;&lt;strong&gt;запостить в соцсетях&lt;/strong&gt;&quot;, зокрема &lt;a href=&quot;https://www.gadgetstyle.com.ua/33248-facebook-instagram-photo-posting/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чи можна в українській мові вживати конструкцію &quot;запостити у соцмережах&quot;?&#xA;І як правильно було б сказати &quot;запостить на Фейсбуке&quot; українською?&lt;/em&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-10T21:04:26.247" LastActivityDate="2018-04-11T13:24:14.700" Title="Як правильно сказати &quot;запостить на Фейсбуке&quot; українською?" Tags="|переклад|вживання-слів|from-english|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3859" PostTypeId="2" ParentId="3834" CreationDate="2018-04-10T19:56:58.253" Score="0" Body="&lt;h1&gt;За чинним правописом — 2015&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 87. G, H&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;G&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; звичайно передаються літерою &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;авангард, агітація, агресор, гвардія, генетика, гімнастика, гоніометр, грандіозний, графік, грог, ембарго, лінгвістика, міграція; гандбол, гегемонія, гектар, гербарій, герцог, гінді (мова), гіпотеза, горизонт, госпіталь, гугенот, гумус; Гаага, Гавана, Гавр, Гарвард, Гаронна, Гвінея, Гельсінгфорс, Гельсінкі, Гіндустан, Гренландія, Греція, Йоганнесбург, Люксембург; Ганнібал, Гейне, Гете, Гізо, Гомер, Горацій, Горн, Гюго, Магомет.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par89&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 89. Неподвоєні й подвоєні приголосні&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;У загальних назвах іншомовного походження приголосні звичайно не подвоюються: &lt;em&gt;акумуляція, бароко, беладона, белетристика, бравісимо, ват&lt;/em&gt; (хоч &lt;em&gt;Ватт&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;грип, група, групето, гун (гуни), ідилічний, інтелектуальний, інтермецо, колектив, комісія, комуна, лібрето, піанісимо, піцикато, стакато, сума, фін (фіни), фортисимо, шасі, шофер&lt;/em&gt; та ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Відоміше як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;виняток 9&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90p5v&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 90. J&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;в) &lt;strong&gt;И&lt;/strong&gt; пишеться:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) у загальних назвах після приголосних &lt;strong&gt;д, т, з, с, ц, ж (дж), ч, ш, р&lt;/strong&gt; перед наступним приголосним: &lt;em&gt;дизель, динамо, диплом, директор, методика; інститут, математика, стимул, текстиль, тип; зиґзаґ, позиція, фізичний; марксизм, силует, система; цистерна, цифра; жирандоль, режим, джигіт, джинси; речитатив, чичероне; ширма, шифр; бригада, риф, фабрика;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо перебуквувати, то маємо &lt;strong&gt;рикролінг&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Все?&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Журба в тому, що тут зібралися 2 найсуперечливих правила: совітський &lt;em&gt;г—ґ&lt;/em&gt; і наче-польський &lt;em&gt;виняток 9&lt;/em&gt;, котрий збережений совітами — не дивно, є деякі наближення до московської. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Правило &lt;em&gt;ґ—г&lt;/em&gt; й звук &lt;em&gt;ŋ&lt;/em&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Теперішнє правило справедливо називають совітським, саме тодї прибрали геть букву &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt; і поєднали з &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;. Очевидно, при прямого перебуквування — саме так і зазвичай всі найперше роблять, коли нема точно відповідного звуку — належно писати як &lt;em&gt;-ґ&lt;/em&gt;, оскільки анґлійську &lt;em&gt;g&lt;/em&gt; зазвичай сприймають як звук &lt;em&gt;/g/&lt;/em&gt;, якому відповідають &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt; і московська &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;. Цебто матимемо &lt;strong&gt;р‑кролінґ&lt;/strong&gt;. Хто переймається пошуком Google: коли не вживати спеціяльні сімволи, пошук не [дуже] розрізняє &lt;em&gt;г&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Инший підхід — відшукувати найближчі звуки. Букви &lt;em&gt;ng&lt;/em&gt; позначають звуку &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Velar_nasal&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;/ŋ/&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, котрого &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0#%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не маємо&lt;/a&gt;. Найближчі відповідники: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Palatal_nasal&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;/ɲ/&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;/nʲ/&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;нн(ь)&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;нь&lt;/em&gt;. Таким чином матимемо &lt;strong&gt;‑лінн&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;‑лінь&lt;/strong&gt; чи навіть можливе &lt;strong&gt;-лін&lt;/strong&gt;. Особисто я за перший спосіб, оскільки дуже подібне до нашого закінчення &lt;em&gt;‑ння&lt;/em&gt;, котре має схожу роль.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;&lt;a href=&quot;/a/3784/585&quot;&gt;Виняток 9&lt;/a&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Буде &lt;strong&gt;рікролін-&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;А переклад?&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є думка, шчо &lt;em&gt;меми&lt;/em&gt; чи подібне &lt;strong&gt;не треба перекладати&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А так, тут &lt;em&gt;Rick&lt;/em&gt; є іменем, тому не перекласти, залишок — &lt;em&gt;roll[ing]&lt;/em&gt;, котрого можна перекласти на основі дїєслова &lt;em&gt;крутити&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;круть&lt;/em&gt; до &lt;em&gt;крутїння&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також існує думка (тут пана &lt;a href=&quot;/users/4/sasha&quot;&gt;Sasha&lt;/a&gt;) бра́ти за основу «проходити» чи «прокочувати» (наче &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%BA_(%D0%BC%D0%B0%D1%88%D0%B8%D0%BD%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;котком&lt;/a&gt;, тобто &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Road_roller&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;roller&lt;/a&gt; — зокрема враховуючи, що rickrolling передував &lt;a href=&quot;//knowyourmeme.com/memes/duckroll&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;duckrolling&lt;/a&gt;). Отже, можливе також &#xA; р‑кувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:25:51.800" LastActivityDate="2018-04-11T23:25:51.800" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3860" PostTypeId="2" ParentId="3857" CreationDate="2018-04-10T20:18:25.743" Score="1" Body="&lt;p&gt;Прудерія - фальшива сором'язливість&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело &lt;a href=&quot;https://explain_words_uk.academic.ru/5502/%D0%BF%D1%80%D1%83%D0%B4%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1544" LastActivityDate="2018-04-10T20:18:25.743" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3861" PostTypeId="2" ParentId="3772" CreationDate="2018-04-10T20:19:30.927" Score="4" Body="&lt;p&gt;Коротка відповідь: можна! Але дуже залежить від табору.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку про види таборів. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tabir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; подає наступні тлумачення цього слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Місце тимчасового розташування війська поза населеним пунктом. &#xA;  //  Укріплене місце тимчасового розташування козацького війська з обозом.&#xA;  //  Військо, розташоване в такому місці.&#xA;  //  (&lt;em&gt;перев. мн.&lt;/em&gt;) Місце тимчасового розташування військових з'єднань для проходження тренувальних занять. &#xA;  &lt;strong&gt;Табором стояти&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;ставати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;стати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;розташовуватися&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;розташуватися&lt;/strong&gt; і т. ін.): а) робити тимчасову зупинку в певному місці для відпочинку, ночівлі, підготовки до бою тощо (про військо). б) зупинятися просто неба для перепочинку, ночівлі тощо (про гурт людей).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Кілька або більше родин циган, що кочують разом, а також їх стан, обоз.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Місце тимчасового розташування великої групи людей; група людей, що перебуває в такому місці. &#xA;  //  Літня будівля, загін для худоби поблизу пасовищ, випасів. &lt;em&gt;— Так де, по-твоєму, краще &lt;strong&gt;закладати літній табір для худоби&lt;/strong&gt;: на Данелевщині чи на Грузькій? — перевів розмову Дорош на господарські справи (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 172)&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Місце, де перебувають військовополонені, в'язні.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;перен&lt;/em&gt;. Суспільно-політичне угруповання; течія, напрям.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер при вживання конструкції &lt;em&gt;разбить лагерь&lt;/em&gt; у російській та варіантах перекладу українською всього виразу, а не кожного слова окремо. На агрегаторі словників &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%B5%D1%80%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u.org.ua&lt;/a&gt; можна знайти наступні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Російсько-український словник сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Разбить лагерь&lt;/strong&gt; – табором стати; отаборитися.&lt;/em&gt; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Російсько-український словник військової термінології 1928р. (С. та О. Якубські) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Разбивать&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;разбить&lt;/strong&gt; — розбива́ти, розби́ти; розміча́ти, розмі́тити; &lt;strong&gt;Р. лагерь&lt;/strong&gt; — става́ти, ста́ти та́бором; Р. палатку — нап’я́сти наме́та; Р. позицию — розмі́тити пози́цію.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Разбива́ть, разби́ть, ся&lt;/strong&gt; =  3. розташо́вувати ся, розташува́ти ся. С. З. — Вози розташовані стоять. К. К. — Розташував ся з крамом — &lt;strong&gt;Разби́ть ла́герь = та́бором ста́ти&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Останній із цих словників (1800-х років той що) навіть наводить приклад із думи &quot;&lt;a href=&quot;http://www.ukrlib.com.ua/narod/printout.php?id=4&amp;amp;bookid=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Хмельницький та Барабаш&lt;/a&gt;&quot;, де є такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;На лядські табори наїжджайте, // Лядські &lt;strong&gt;табори&lt;/strong&gt; на три часті &lt;strong&gt;розбивайте&lt;/strong&gt;,&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, табори таки можна розбиваюти, але не всі, і лише в контексті їх знищення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2018-04-10T20:19:30.927" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3862" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3864" CreationDate="2018-04-10T20:34:55.457" Score="3" ViewCount="78" Body="&lt;p&gt;Зіткнулась із необхідністю перекласти з англійської словосполучення &amp;quot;&lt;strong&gt;video abstracts&lt;/strong&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Значення слова &amp;quot;&lt;strong&gt;abstract&lt;/strong&gt;&amp;quot; знайшла у &lt;a href=&quot;http://www.dictionary.com/browse/abstract?s=t&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Thesaurus Dictionary&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;noun&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;6&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;a summary of a text, scientific article, document, speech, etc.; epitome.&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;something that concentrates in itself the essential qualities of anything more extensive or more general, or of several things;&#xA;essence.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;an idea or term considered apart from some material basis or object.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;an abstract work of art.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іншими словами, це можна перекласти словом &amp;quot;&lt;strong&gt;теза&lt;/strong&gt;&amp;quot;, особливо, якщо вживається у наукових текстах (як у моєму випадку).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто найточнішним перекладом даного словосполучення &amp;quot;video abstracts&amp;quot;, на мою думку,буде &amp;quot;&lt;strong&gt;відео-тези&lt;/strong&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові це слово ще не набуло широкого вжитку, тому виникають складнощі із його перекладом і написанням.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мої варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;відеотеза;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;відео-теза;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;відео теза.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Тож який переклад словосполучення &amp;quot;video abstracts&amp;quot; слід вважати правильним?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T07:10:38.557" Title="Як перекласти словосполучення &quot;video abstracts&quot;?" Tags="|переклад|from-english|запозичені-слова|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3863" PostTypeId="2" ParentId="3858" CreationDate="2018-04-10T20:56:29.400" Score="2" Body="&lt;p&gt;Можу запропонувати наступний варіант: &lt;em&gt;дописати на Фейсбуку/Фейсбуці&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Блог професора Пономаріва має таку &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2013/11/131125_ponomariv_blog_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згадку&lt;/a&gt; про вживання назви цієї соцмережі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Як відмінювати слово Фейсбук? Як уживати його у місцевому відмінку?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Тут можливі обидві форми: на Фейсбуці і на Фейсбуку.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проект &amp;quot;Словотвір&amp;quot; має наступні варіанти перекладу українською англійського слова &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/post&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;post&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;допис (найпопулярніший)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;запис&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;замітка&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;виклад&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;публікація&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;напис&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;оповіщення&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наразі не спостерігається унормованого варіанту словосполучення, є і &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://24tv.ua/studenta_z_kpi_hochut_vignati_z_universitetu_za_dopis_u_sotsmerezhi_detali_n928223&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;допис у соцмережі&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://www.032.ua/news/1963342&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;допис у Фейсбуці&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://magnolia-tv.com/video-news/2018-03-27/105157-post-u-sotsmerezh-zmusiv-tsitrus-povernuti-kiyants-telefon-v-deo?page=2&amp;amp;prov=ukrnet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пост у соцмережі&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. Але відмічу, що на пошуковий запит &lt;em&gt;пост на Фейсбуку&lt;/em&gt; отримую результати російською, а не українською.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T13:24:14.700" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3864" PostTypeId="2" ParentId="3862" CreationDate="2018-04-10T21:05:46.480" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Video abstract&lt;/strong&gt; — це відео на кшталт презентації, зазвичай не більше 5 хвилин,  яке допомагає глядачеві швидко ознайомитись з науковим документом, науковою статтею, дисертацією чи оглядом: швидко з'ясувати мету та результати даного дослідження. Детальніше &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Video_abstract&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В письмовій формі такий короткий виклад змісту називається — &lt;strong&gt;анотація&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, як на мене, варто розглянути варіант перекладу — &lt;strong&gt;відео-анотація&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1544" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-11T07:10:38.557" LastActivityDate="2018-04-11T07:10:38.557" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3865" PostTypeId="2" ParentId="1229" CreationDate="2018-04-10T22:07:35.330" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Оскільки тут згадують подібні слова, то теж приєднаюся.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Непитоме, але &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&amp;amp;q=&amp;quot;%D0%BB%D1%96%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B0&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;широке&lt;/a&gt; і затверджене слово &lt;strong&gt;лідерка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=199360&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Слоўник української мови в 20 книгах&quot;&gt;Лі́дерка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;, ж. Жін. до &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47771&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лі́дер&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;На тлі думок О. Теліги варто згадати, що тодішня лідерка українського жіночого руху Мілена Рудницька заперечувала “фашистівське і гітлерівське розуміння жінки” як домашньої істоти&lt;/em&gt; (з наук. літ.); &lt;em&gt;Лідерка білоруських есерів навчалася в київському виші&lt;/em&gt; (із журн.); &lt;em&gt;Після низки терактів у Парижі лідерка правих популістів з партії “Національний фронт” Марін Ле Пен заявила: “Ми мусимо контролювати наші кордони. Ми мусимо негайно призупинити міграцію й скасувати Шенгенський режим”&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також инші похідні від &lt;em&gt;пр?від&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=44770&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Грінченко&quot;&gt;Провідниця&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ці&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;. Проводница, руководительница. &lt;em&gt;Ой дай мені провідничка — рідного братіка, ой дай мені провідницю, — хоть сестрицю&lt;/em&gt; Мил. Св. 54. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=43265&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Грінченко&quot;&gt;Привідниця&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ці&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;. Предводительница; руководительница.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-11T23:16:10.823" LastActivityDate="2018-04-11T23:16:10.823" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3866" PostTypeId="2" ParentId="3195" CreationDate="2018-04-11T08:55:29.553" Score="1" Body="&lt;p&gt;Наведений Вами приклад визначення &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B5%D0%B7%D1%83%D1%87%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;везучить&lt;/a&gt;  із Словника українсько-російського 1927р. (А. Ніковський)  російське слово, не українське.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Везучисть&amp;quot; не може бути синонімом слова &amp;quot;вантажність&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові використовуються такі слова, для характеристики здатності транспорту до перевезення вантажу: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;вантажність, вантажопідйомність, вантажопідіймальність&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6609&amp;amp;page=241&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вантажність&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Те саме, що &lt;em&gt;&lt;strong&gt;вантажопідйо́мність.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &lt;em&gt;Для повнішого&#xA;використання вантажності автомашин треба нарощувати їх кузови і&#xA;використати всі наявні автопричепи&lt;/em&gt; (з наук. літ.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6618&amp;amp;page=242&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вантажопідйомність&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Те саме, що &lt;em&gt;&lt;strong&gt;вантажопідійма́льність.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &lt;em&gt;Кран&#xA;вантажопідйомністю до 200 т.&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=138594&amp;amp;page=242&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вантажопідіймальність&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Максимальна&#xA;вага вантажу, на яку розрахований піднімальний механізм.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;У першому&#xA;розділі праці подано показники потужності та вантажопідіймальності&#xA;навантажувачів у кожній із вагових груп&lt;/em&gt; (з наук. літ.);&#xA;&lt;strong&gt;// Найбільше&#xA;корисне навантаження, на яке розрахований автомобіль, вагон, судно,&#xA;літак.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Збільшився потік вугілля з лав. Це примусило насамперед&#xA;подумати про підвищення вантажопідіймальності підземного транспорту&lt;/em&gt;&#xA;(з наук.-попул. літ.); &lt;em&gt;Залежно від вантажопідіймальності вантажні&#xA;автомобілі поділяють на три класи&lt;/em&gt; (з навч. літ.);&#xA;&lt;strong&gt;//Найбільший&#xA;вантаж, який кінь може зрушити з місця і везти.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Тренований молодняк&#xA;випробовувався не лише на максимальну вантажопідіймальність, а й на&#xA;витривалість та швидке підвезення вантажів&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T08:55:29.553" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3867" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3873" CreationDate="2018-04-11T12:19:16.070" Score="4" ViewCount="514" Body="&lt;p&gt;Власне, інші значення теж цікаві для перекладу, а їх у слова &lt;strong&gt;spoiler&lt;/strong&gt; багато. Мені здається найцікавішим значення повідомлення, яке руйнує інтригу твору.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значення слова за Оксфордом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A description of an important plot development in a television show,&#xA;  film, or book which if previously known may reduce surprise or&#xA;  suspense for a first-time viewer or reader.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/spoiler&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Oxford&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник Мультитран дає таке значення, не маючи вираження одним чи двома словами (переклад мій):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;текст, що видає забагато з сюжету твору для тих, хто його не читав і не бачив.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ненормативні переклади (рос.):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;вредилка, портилка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.multitran.ru/c/m.exe?CL=1&amp;amp;s=spoiler&amp;amp;l1=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мультитран&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можемо ми знайти український відповідник до spoiler?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-04-11T16:02:41.403" LastActivityDate="2018-04-11T19:43:01.600" Title="Як перекласти SPOILER, коли йдеться про фільм чи книгу?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3868" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-11T14:59:52.317" Score="3" ViewCount="1344" Body="&lt;p&gt;Раніше вважав, що це однакові слова і просто використовуються за зручністю. Але вирішив запитати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить саме значення слів &lt;em&gt;&quot;(у)вразливість безпеки&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;(у)вразливість інформаційної безпеки&quot;&lt;/em&gt;. Якщо ж значення однакові, то які правила їх використання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1533" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-10T12:42:31.140" LastActivityDate="2018-11-10T12:42:31.140" Title="Уразливість і Вразливість" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3869" PostTypeId="2" ParentId="3868" CreationDate="2018-04-11T15:06:38.627" Score="4" Body="&lt;p&gt;З СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=16321&amp;amp;page=541&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВРА́ЗЛИ́ВІСТЬ &lt;/a&gt; (УРА́ЗЛИ́ВІСТЬ), вості, ж. Властивість за знач.&#xA;вра́зли́вий1 1, 2. &lt;em&gt;О, скільки б я тепер дав за ту юнацьку наївність і&#xA;вразливість&lt;/em&gt; (Ю. Яновський); – &lt;em&gt;Може, в серці нема тої вразливості,&#xA;тої ніжності, що була...&lt;/em&gt; (О. Гончар).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=16319&amp;amp;page=541&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВРА́ЗЛИ́ВИЙ1&lt;/a&gt; (УРА́ЗЛИ́ВИЙ), а, е. 1. Який легко й швидко&#xA;піддається зовнішнім подразненням; сприйнятливий, чутливий.&#xA;2. Який завдає болю, образи 3. Який викликає глибокі почуття; зворушливий. 4. діал. Докучливий, настирливий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це однакові слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-11T15:06:38.627" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3870" PostTypeId="2" ParentId="3236" CreationDate="2018-04-11T15:57:56.023" Score="1" Body="&lt;p&gt;Це слово використовують деякі недобросовісні ЗМІ, особливо в Інтернеті. Вони здійснюють машинний переклад з російської мови, після чого, навіть, не обтяжують себе прочитати такий переклад, хоча б один раз. Походить це слово від російського &quot;авиакрушение&quot;, де &quot;авиа&quot; перекладається як &quot;авія&quot;, а &quot;крушение&quot; – &quot;троща&quot;, тому що &quot;крушить&quot; – це &quot;трощити&quot;. Ось і виходить таке дивне слово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1546" LastActivityDate="2018-04-11T15:57:56.023" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3871" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3872" CreationDate="2018-04-11T18:54:59.920" Score="4" ViewCount="8500" Body="&lt;p&gt;До сьогодні була впевнена, що правильно використовувати лише слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бІрка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Про це пише й &lt;a href=&quot;http://jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?Qry=%E1%B3%F0%EA%E0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник іншомовних слів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Бірка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Паличка з дерева або бамбука з нанесеними на неї зарубками, якими фіксувалися суми кредиту або грошовий борг, а також зобов'язання у натуральній формі. Б. розщеплювалася по довжині на частини для кредитора і боржника.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;2. Пластинка або паперовий листок з інформацією про вантаж, товар і т. п.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте сьогодні прочитала у романі Сергія Бута “Листи з того світу” (с. 76) таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Орієнтуватись у цих паперових мурах допомагали червоні &lt;em&gt;&lt;strong&gt;БИРКИ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, що, мов морські буї, стирчали з акуратно поскладаних тек. На &lt;em&gt;&lt;strong&gt;БИРКАХ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; здебільшого зазначались роки, але траплялися й такі, що мали на собі літери.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зайшла у &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4132&amp;amp;page=156&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;, проте тут подано лише “бирка” і з такими значеннями:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;БИ́РКА 1&lt;/strong&gt;, и, ж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Однорічна вівця; ярка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;лайл. Про нікчемну, погану жінку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Овеча шкура; смушок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;БИ́РКА 2&lt;/strong&gt;, и, ж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;іст.&lt;/em&gt; Паличка або дощечка, на якій робили нарізки для лічби, підрахунків у господарстві.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Невеличка дощечка або металева бляшка з номером або написом, яку прив'язують до шиї тваринам, а також пластикова або паперова етикетка, яку прикріплюють до різних товарів,  тари, експонатів і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак значення цих омонімів не зовсім підходять для контексту, що вище подавала.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То як все-таки правильно, &lt;em&gt;бИрка чи бІрка?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2021-02-09T06:54:01.347" Title="Як правильно: бИрка чи бІрка?" Tags="|вибір-слова|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3872" PostTypeId="2" ParentId="3871" CreationDate="2018-04-11T18:58:41.620" Score="6" Body="&lt;p&gt;Знайшла  інформацію, що правильно вживати &lt;strong&gt;«бирка»&lt;/strong&gt; у &lt;a href=&quot;https://bitter-onion.livejournal.com/107053.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Волощак М. Неправильно-правильно. Довідник з українського слововживання&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Табірна &lt;strong&gt;бірка&lt;/strong&gt; ― Табірна &lt;strong&gt;бирка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA:%D0%9F%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%B8_%D1%89%D0%BE%D0%B4%D0%BE_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D1%83_%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікісловнику&lt;/a&gt; в порадах перекладу, також знаходимо варіант &lt;strong&gt;«бирка»&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Переклади mark/label/tag у загальній англійській, як і українській ці слова дуже близькі: &quot;label&quot; = &quot;tag&quot; = &quot;mark&quot; та &quot;ярлик&quot; = &quot;&lt;strong&gt;бирка&quot;&lt;/strong&gt; = &quot;етикетка&quot;, &quot;мітка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/ja/jarlik/50-1-0-4979&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Офіційному сайті української мови&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Синонiми до слова ЯРЛИК: (на товарі) наліпка, етикетка, (прив'язаний) &lt;strong&gt;бирка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І остаточну інформацію знаходимо в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53392/26799.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;БІРКА&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  правильніше: &lt;strong&gt;бирка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, нормативні 2 варіанти слововживання, однак на 1 місці – &lt;strong&gt;бирка.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-11T20:16:56.730" LastActivityDate="2018-04-11T20:16:56.730" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3873" PostTypeId="2" ParentId="3867" CreationDate="2018-04-11T19:43:01.600" Score="3" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/spoiler&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; дається дуже хороший варіант &quot;розцікавник&quot;, адже спойлер - це &quot;інформація про книгу, фільм, музичний альбом тощо, яка розкриває сюжет ще до особистого ознайомлення з предметом уваги і тому може зіпсувати враження від твору&quot;, отож, як мені здається це слово буде хорошим українським відповідником.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-11T19:43:01.600" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3874" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4596" CreationDate="2018-04-11T19:49:55.943" Score="10" ViewCount="23300" Body="&lt;p&gt;Недавно було питання про те, як правильно П.І.Б. чи П.І.П. Це мене наштовхнуло на питання про те, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;як тоді саму абревіатуру на скорочення прізвища, ім’я та по батькові слід записувати,&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;без крапок і пробілів, з крапками і з пробілами чи лише з крапками&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.ukrskor.info/?text=%D0%9F%D0%86%D0%91&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику скорочень української мови&lt;/a&gt; є без пробілів і крапок;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://www.pravoconsult.com.ua/chomu-vi-shhe-dosi-ne-zminili-svoye-im-ya/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Правова консультація&lt;/a&gt; є з крапками, але без пробілів;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=t85zej2iVz8C&amp;amp;pg=PA145&amp;amp;lpg=PA145&amp;amp;dq=%D0%9F.+%D0%86.+%D0%91.&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=-DXRVyxcJA&amp;amp;sig=y_FXBV6RFNMheTDYTLrGpVyBFbQ&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiWt6iP9rLaAhVI8ywKHS_oB3UQ6AEIWTAJ#v=onepage&amp;amp;q=%D0%9F.%20%D0%86.%20%D0%91.&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і з крапками, і з пробілами. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як правильно записувати у друкованих текстах?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-11T20:56:32.717" LastActivityDate="2018-07-22T17:39:49.197" Title="П. І. Б., П.І.Б. чи ПІБ?" Tags="|орфографія|разом-дефіс-окремо|скорочення|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3875" PostTypeId="2" ParentId="2603" CreationDate="2018-04-11T21:00:43.173" Score="-5" Body="&lt;p&gt;Дивна позиція:&#xA;&lt;em&gt;&quot;с.&quot;, &quot;стр.&quot; — ... Такі самі скорочення використовують в російській мові, і тому використання цих скорочень у сучасному українському мовознавстві є небажаним.&lt;/em&gt;&#xA;А якщо в Росії кажуть &quot;Полтава&quot;, то може, нам писати Пол&lt;strong&gt;ь&lt;/strong&gt;тава - щоб не так, як у росіян? :)))&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо сторінок: сс. - такого в Україні в грамотній літературі &lt;strong&gt;ніколи&lt;/strong&gt; не практикувалося. Хіба що СС-Галичина :))&#xA;стр. - теж &lt;strong&gt;ніколи&lt;/strong&gt; не було. Хіба що в невичитаному самвидаві.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А є такі форми:&#xA;&lt;strong&gt;с.&lt;/strong&gt; - позначення кількості сторінок (книги, журналу тощо). Наприклад: 176 с. (видання, що має 176 сторінок).&#xA;&lt;strong&gt;С.&lt;/strong&gt; - позначення або &lt;strong&gt;певної сторінки&lt;/strong&gt; (напр. С. 120 - щось на 120-й сторінці), або &lt;strong&gt;діапазону сторінок&lt;/strong&gt; (С. 110-120 - щось розміщене від і до зазначених сторінок).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це дуже лаконічна, зручна і зрозуміла форма.&#xA;А всі ці ЕсЕси, стр-нки, або аналогічні р. рр. чи Рр. та інші &quot;ПоПи&quot; в англомовних нормах - то їхня особиста справа, що росіян, що всього світу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І приймати чиїсь норми, бо це агліцькі, чи навпаки відмовлятися, бо це російські... Пора жити своїми нормами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1547" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-12T07:14:12.520" LastActivityDate="2018-04-12T07:14:12.520" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3876" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3878" CreationDate="2018-04-12T07:05:58.297" Score="2" ViewCount="546" Body="&lt;p&gt;Треба відредагувати речення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Рюші й шлярки поступово завойовують навіть офісну моду, з'являючись на досить строгих сорочках і спідницях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені ріже вухо сполучення &quot;завойовують моду&quot;. У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=28174&amp;amp;page=939&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови онлайн&lt;/a&gt; жодне значення слова &quot;завойовувати&quot; не відповідає наведеному випадку вживання. До того ж, чи можуть елементи одягу здійснити &quot;наступ&quot; на сферу власного існування? Як краще побудувати речення? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-12T09:35:43.157" LastActivityDate="2018-04-12T09:35:43.157" Title="Вживання слова &quot;завоювати&quot; стосовно певного стилю" Tags="|вживання-слів|семантика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3878" PostTypeId="2" ParentId="3876" CreationDate="2018-04-12T08:33:03.897" Score="3" Body="&lt;h1&gt;Часткова відповідь&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що наведений контекст цілком вписується в типові випадки застосування слова «завойовувати». Просто в словнику переносні значення слова «завойовувати» описані доволі скупо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Завойовувати» використовують як синонім до «здобувати».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Рюші й шлярки &lt;strong&gt;завоювали [здобули] прихильність&lt;/strong&gt; мільйонів.&lt;br&gt;&#xA;  Рюші й шлярки &lt;strong&gt;завоювали [здобули] популярність&lt;/strong&gt; навіть у компаніях зі строгим дрес-кодом.&lt;br&gt;&#xA;  Рюші й шлярки &lt;strong&gt;завоювали [здобули]&lt;/strong&gt; широке &lt;strong&gt;визнання&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, зазвичай «завойовувати (здобувати)» передбачає докладання зусиль, але хто сказав, що дизайнери, виробники і маркетологи, що стоять за цією продукцією не докладали величезних зусиль (тобто рюші й шлярки не самі собою, а рюші й шлярки як результат (уособлення?) діяльності певних людей).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Завойовувати» іноді виступає як синонім до «підкоряти»/«захоплювати»/«полонити» («заполоняти»), беручи додатком іменник, що позначає певну «територію».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ця продукція &lt;strong&gt;завоювала ринок&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Цей стиль &lt;strong&gt;завоював світ&lt;/strong&gt; офісної моди.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерела:&lt;br&gt;&#xA;1. «Right Neighbour Cooccurrences» для &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%B7%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слова «завоювали» в корпусі «ukr_mixed_2014» у «Leipzig Corpora Collection»&lt;/a&gt;.&lt;br&gt;&#xA;2. Синоніми для слів «здобувати» і «підкоряти» у &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словниках України on-line»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику обидва вищенаведені аспекти підпадають під не дуже ретельно описане переносне значення (2):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;що&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перен[осне значення]&lt;/em&gt;. У боротьбі, праці, переборюючи труднощі і т. ін., досягати, добиватися чого-небудь, здобувати щось. &lt;em&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/em&gt; // &lt;em&gt;кого&lt;/em&gt;. Перетягувати на свій бік, привертати до себе кого-небудь. &lt;em&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Незважаючи на (на мою думку) недостатньо пропрацьовані визначення, словник містить-таки приклади, де завойовують не люди, а абстрактні поняття, що є уособленням діяльності людей:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;– &lt;strong&gt;Нове&lt;/strong&gt; ніколи не вилуплюється, мов курча з яйця. Новому доводиться &lt;strong&gt;завойовувати&lt;/strong&gt; собі право на існування (Ю. Шовкопляс);&lt;br&gt;&#xA;  Без напасті &lt;strong&gt;завоює&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;правда&lt;/strong&gt;] Города і села, І над людьми зацарює, Приступна й весела (П. Куліш).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Але&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не впевнений, що слово «мода» є доречним додатком для «завойовувати» (принаймні у цьому контексті). Для мене не звучить ані як іменник на позначення позитивного ставлення людей (як от: «довіра», «симпатія» тощо), ані як іменник на позначення чогось, що можна асоціювати з територією і відповідно завойовувати. І тому (і саме тому, а не через використання слова «завойовувати») мені ця фраза трішки ріже слух. Але я не кажу, що я правий. Можливо, я просто недостатньо стикався з переносними значеннями слова «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/moda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мода&lt;/a&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-04-12T08:33:03.897" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3879" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3880" CreationDate="2018-04-12T12:59:03.280" Score="3" ViewCount="791" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://eslovnyk.com/%D0%92%D0%95%D0%97%D0%A3%D0%9D%D0%A7%D0%98%D0%9A&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачному словнику української мови&lt;/a&gt; подано:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВЕЗУНЧИК&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ч. розм.&lt;/em&gt;&#xA;  Те саме, що щасливчик.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Vakulenko_Tetiana/Ukrainska_mova_Praktychnyi_poradnyk.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Практичному пораднику&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Похідні &lt;strong&gt;«везунчик»&lt;/strong&gt;, «везение» з російської правильно перекладати словами &lt;strong&gt;«щасливчик»&lt;/strong&gt;, «фортуна», «щастя».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але біля слова &lt;strong&gt;везти&lt;/strong&gt; у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vezty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови&lt;/a&gt; немає позначки &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Везти&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;неперех., безос.,&lt;/em&gt; кому. Щастити, фортунити. &lt;em&gt;— Не везе, брат, мені, ні в чому на світі не везе!&lt;/em&gt; (Панас Мирний, I, 1954, 276)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тоді чи є &lt;strong&gt;везунчик&lt;/strong&gt; русизмом? Якщо так, то як бути з &lt;strong&gt;везти&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-12T13:36:59.157" LastActivityDate="2018-04-12T13:36:59.157" Title="Везунчик — русизм чи питоме?" Tags="|іменники|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3880" PostTypeId="2" ParentId="3879" CreationDate="2018-04-12T13:00:50.747" Score="3" Body="&lt;p&gt;Все правильно, в СУМі-11 справді такої позначки у статті &amp;quot;везти&amp;quot; немає. Однак у &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=196528&amp;amp;page=266&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; є словникова стаття, що напряму стосується слова, про яке запитуєте:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВЕЗУ́НЧИК&lt;/strong&gt;, а, ч., &lt;em&gt;&lt;strong&gt;розм&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Пестл. до везу́н.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Військлікар, який робив операцію, каже, що я везунчик. Тепер здоров'я моє піде на поправку (з публіц. літ.);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про людину, що домоглася успіхів, кажуть: везунчик (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Далі шукаємо ще й ту статтю, до якої є відсилання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВЕЗУ́Н&lt;/strong&gt;, а́, ч., &lt;em&gt;&lt;strong&gt;розм&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Той, кому часто щастить.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, обидва слова є зафіксованими, однак містять позначку &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До речі, у цьому ж &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Vakulenko_Tetiana/Ukrainska_mova_Praktychnyi_poradnyk.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пораднику&lt;/a&gt; знайшла ще таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Везти&lt;/strong&gt;  —  в  українській  мові  у  значенні  «фортунити,  таланити,  щастити»  &lt;strong&gt;вживається  рідко,&lt;/strong&gt;  &lt;em&gt;&lt;strong&gt;лише  в  художньому  та розмовному  стилях&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;;  в  усіх  стилях  це  слово  вживається  зі значенням  «пересувати,  переміщати  за  допомогою  певного транспортного засобу».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, слово &lt;em&gt;везунчик&lt;/em&gt; - зафіксоване у словниках і є &lt;em&gt;не русизмом&lt;/em&gt; (хоча у російській справді це слово активно побутує), однак вживається лише у двох стилях: розмовному та художньому. Щодо використання, то тут обмежене у значенні &amp;quot;таланити&amp;quot;, оскільки українська мова має декілька варіантів цього значення: щастити, таланити, фортунити.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-12T13:00:50.747" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3881" PostTypeId="2" ParentId="3814" CreationDate="2018-04-12T14:12:18.227" Score="2" Body="&lt;p&gt;Визначення взяти з СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=8565&amp;amp;page=308&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИДЕ́ЛКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, ж. Предмет столового прибору у вигляді ручки з кількома зубцями, яким беруть і кладуть до рота шматки їжі. &lt;em&gt;Усе&#xA;  срібне-золоте, усе срібне-золоте! І ложки, і тарілки, і ножі, і&#xA;  виделки&lt;/em&gt; (Г. Квітка-Основ'яненко). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9421&amp;amp;page=329&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИ́ЛКА1&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, ж. 1. рідко. Те саме, що виде́лка. &lt;em&gt;Тарілки, ножі й вилки загарчали, як собаки, аж підскочили&lt;/em&gt; (І. Нечуй-Левицький); &lt;em&gt;В&#xA;  салоні пані Олімпії говір, брязкіт вилок та ножів об тарілки&lt;/em&gt; (І.&#xA;  Франко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;З словника синонімів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВИДЕ́ЛКА&lt;/strong&gt; (знаряддя для їди, що має форму ручки з кількома зубцями), &lt;strong&gt;ВИДЕ́ЛЬЦЕ&lt;/strong&gt; рідше, &lt;strong&gt;ВИ́ЛКА&lt;/strong&gt; розм. рідко.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, обидва слова можна вживати в значені &quot;знаряддя для їди&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-04-12T14:12:18.227" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3882" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3883" CreationDate="2018-04-12T18:09:20.097" Score="2" ViewCount="72" Body="&lt;p&gt;Натрапила у збірнику &amp;quot;Колядки та щедрівки / Вступ, ст. О. Дея. – Київ: Наук. думка, 1965&amp;quot; у колядці &amp;quot;Ци дома, дома господарейко&amp;quot; на такі рядки  &amp;quot;У тебе лани, як загаї, У тебе хліби, як тихий Дунай&amp;quot;. Почала з’ясовувати, що означає слово загаї, але результат не зовсім вдалий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=215547&amp;amp;page=943&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; є словникова стаття &lt;em&gt;&lt;strong&gt;загай&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, але тут не подають визначення, лише відсилають до слова &lt;strong&gt;загайка&lt;/strong&gt;. У цій же статті така ж ситуація: без пояснення відсилають до наступного &lt;strong&gt;затримка&lt;/strong&gt;. Аж &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=33253&amp;amp;page=1066&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; читаю:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗА́ТРИ́МКА&lt;/strong&gt;, и, ж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Дія за знач. затри́мати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Припинення на який-небудь час дії, руху і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;(1) Без за́три́мки (без за́три́мок),у знач. присл.– не затримуючись, швидко.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, виходять так: &amp;quot;У тебе лани, як затримка&amp;quot;, що не може відповідати насправді.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож що означає це слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-12T19:05:39.533" Title="Що означає слово &quot;загаї&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3883" PostTypeId="2" ParentId="3882" CreationDate="2018-04-12T18:12:02.207" Score="2" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/50365/%D0%B7%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українському тлумачному словнику&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Загай&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) зах. Зарості, нетрі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки, попередньо в цій колядці вихваляється велике і багате господарство пана Івана(&lt;em&gt;«…У тебе худоби без рахуби /У тебе скрині все кованії,/У них червінці не рахованії…&lt;/em&gt;&quot;), то, очевидно, &lt;strong&gt;лани такі густі, як нетрі, зарості&lt;/strong&gt;. Тобто, лани, які дадуть великий і плідний урожай.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-04-12T19:05:39.533" LastActivityDate="2018-04-12T19:05:39.533" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3884" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3885" CreationDate="2018-04-12T18:55:59.190" Score="3" ViewCount="70" Body="&lt;p&gt;У цьому ж збірнику, що подавала у попередньому питанні, &quot;Колядки та щедрівки / Вступ, ст. О. Дея. – Київ: Наук. думка, 1965&quot;, є вкінці колядки &quot;Гой ти, наш пане, пане Іване&quot; такі рядки: &quot;У тебе жупани, як у пана, А кунтуші, як скочусі&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46058&amp;amp;page=1455&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;&#xA;знаходжу, що таке кунтуш:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КУ́НТУ́Ш&lt;/strong&gt;, ку́нтуша́, діал. КО́НТУШ, а, ч., іст. Верхній розпашний чоловічий і жіночий одяг заможного українського і польського населення XVI–XVIII ст. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо скочусі, то тут немає, бо ще нема доповнення до словника, а от у СУМі-11 такої статті взагалі нема.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, що може означати слово &lt;strong&gt;скочусі&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-13T04:39:16.893" LastActivityDate="2018-04-13T07:12:09.210" Title="Що означає слово &quot;скочусі&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3885" PostTypeId="2" ParentId="3884" CreationDate="2018-04-12T18:59:05.420" Score="5" Body="&lt;p&gt;Mečislav Krhoun у своїй праці &lt;a href=&quot;https://digilib.phil.muni.cz/bitstream/handle/11222.digilib/121018/SpisyFF_185-1973-1_12.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Koledy&lt;/a&gt;, порівнюючи колядки, зібрані Федьковичем і Гнатюком зазначає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Některé rozdíly jsou nápadné, např. u Feďkovyče „В тебе шуби соболеві, Горностаї королеві&quot; — u Hnaťuka „У тебе шуби соболевії, А горностаї коралевії&quot;, u Feďkovyče „А жупани як у пана, &lt;strong&gt;А контуши всі в кожусі&lt;/strong&gt;&quot; — u Hnaťuka „У тебе жупани як у пана, А &lt;strong&gt;контуші, як скочусі&lt;/strong&gt;&quot;, u Feďkovyče: „В тебе лани, як загаї, В тебе хліби, як Дунаї&quot; — u Hnaťuka  „У тебе лани, як загаї, У тебе хліби, як тихий Дунай&quot;. Hranostaj totiž muže být královský, ale ne korálový, podobně kontuš může být lemován kožišinou, ale obrat „&lt;strong&gt;контуші, як скочусі&lt;/strong&gt;&quot; &lt;em&gt;nedává smyslu&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;sup&gt;Приблизний переклад:&lt;/sup&gt;&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Деякі відмінності помітні, напр. у Федьковича «В тебе шуби соболеві, Горностаї королеві» — у Гнатюка «У тебе шуби соболевії, А горностаї коралевії», у Федьковича «А жупани як у пана, &lt;strong&gt;А контуши всі в кожусі&lt;/strong&gt;», у Гнатюка — «У тебе жупани як у пана, А &lt;strong&gt;контуші, як скочусі&lt;/strong&gt;», у Федьковича «В тебе лани, як загаї, В тебе хліби, як Дунаї» — у Гнатюка «У тебе лани, як загаї, У тебе хліби, як тихий Дунай». Горностаї можуть бути королівськими, але не кораловими, також контуш може бути вишитий хутром, але оборот «&lt;strong&gt;контуші, як скочусі&lt;/strong&gt;» &lt;em&gt;не має сенсу&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки, значення слова  &lt;strong&gt;скочусі&lt;/strong&gt; немає  в словниках, то цілком можна погодитися з думкою вищезазначеного автора, і висунути припущення, що можлива помилка (неточність запису збирача, бо записи того часу — «від руки», а не аудіо чи відео; можливо, помилка респондента) у фольклорному тексті, записаному Гнатюком. Можливо, цей рядок мав би звучати так як у Федьковича &lt;strong&gt;«А контуши всі в кожусі»&lt;/strong&gt;. &#xA;Щодо «Колядки та щедрівки / Вступ, ст. О. Дея. – Київ: Наук. думка, 1965», то Олексій Дей є лише упорядником, тобто він міг брати тексти з різних збірників, виданих раніше і обрав, той варіант твору, який був записаний Гнатюком (або іншим збирачем).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-04-13T07:12:09.210" LastActivityDate="2018-04-13T07:12:09.210" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3886" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3887" CreationDate="2018-04-13T10:18:01.677" Score="1" ViewCount="782" Body="&lt;p&gt;Завжди думала, що &quot;&lt;em&gt;лохина&lt;/em&gt;&quot; - це український відповідник російської &quot;&lt;em&gt;голубики&lt;/em&gt;&quot; (це такі фіолетово-голубі ягоди). У СУМ-20 є і &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=19237&amp;amp;page=655&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;голубика&lt;/a&gt;, і &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=48452&amp;amp;page=1527&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лохина&lt;/a&gt;. Те саме стосується &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rjabyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рябини&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=19541&amp;amp;page=664&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;горобини&lt;/a&gt; (СУМ-11 і СУМ-20). На підтвердження теорії, що &quot;голубика&quot; та &quot;рябина&quot; російські слова, знайшла кілька джерел - &lt;a href=&quot;http://fakty.ua/163374-v-ukra-nsk-j-mov-smorodina-buva-t-lki-chorna-a-dlya-b-lo-chi-chervono-nsha-nazva-por-chki&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;-&lt;a href=&quot;http://dziga.meta.ua/8783933.video&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;-&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/yagodu-ukrayinskoyu-movoyu.-chastuna-2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt; (мабуть вони недостатньо переконливі порівняно з СУМ, тому й запитую). То як, все-таки, правильно сказати українською - &lt;em&gt;голубика&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;лохина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рябина&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;горобина&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-13T11:28:22.747" LastActivityDate="2018-04-13T11:28:22.747" Title="Лохина, горобина VS голубика, рябина" Tags="|вибір-слова|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3887" PostTypeId="2" ParentId="3886" CreationDate="2018-04-13T10:49:18.493" Score="3" Body="&lt;p&gt;Зі статей, на які ви послалися у СУМ-20:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=48452&amp;amp;page=1527&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЛОХИ́НА&lt;/a&gt;, и, ж. 1. Кущова рослина родини вересових із темно-синіми&#xA;  їстівними ягодами.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=19237&amp;amp;page=655&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГОЛУБИ́КА&lt;/a&gt;, и, ж., &lt;strong&gt;розм&lt;/strong&gt;. 1. Те саме, що лохи́на.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=19541&amp;amp;page=664&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГОРОБИ́НА&lt;/a&gt;, и, ж. 1. Дерево або кущ родини розових із яскраво-червоними або жовтогарячими ягодами, які ростуть гронами.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rjabyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;РЯБИ́НА&lt;/a&gt;, и, жін., &lt;strong&gt;розм&lt;/strong&gt;., рідко. Те саме, що горобина. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, в українській мові:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Лохина&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;горобина&lt;/strong&gt; - літературні слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Голубика&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;рябина&lt;/strong&gt; - розмовні слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо ви не пропаґуєте розмов літературною мовою, то у неформальному спілкуванні можна вживати будь-яке з цих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У офіційних документах, наукових працях, літературних творах (якщо стилістика не вимагає використання розмовної мови) краще використовувати слова &lt;strong&gt;лохина&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;горобина&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-13T11:26:50.053" LastActivityDate="2018-04-13T11:26:50.053" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3888" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3889" CreationDate="2018-04-13T12:04:05.697" Score="4" ViewCount="605" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://nashe.com.ua/song/2445&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Наше. Тексти пісень&lt;/a&gt; знайшла таку пісню «При &lt;strong&gt;каноні&lt;/strong&gt; стояв»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;При &lt;strong&gt;каноні&lt;/strong&gt; стояв&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І фурт-фурт ладував&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що означає &lt;strong&gt;при каноні&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kanon&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови&lt;/a&gt; подає такі значення слова &lt;strong&gt;канон&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КАНО́Н&lt;/strong&gt;, у, чол.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;церк. Правило чи догмат із питань віри або виконання релігійних обрядів і т. ін., установлені найвищою церковною владою як закон. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен., книжн. Твердо встановлене правило, усталена норма.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;церк. Список, зібрання релігійних книг, узаконених церквою як святе письмо. Старозавітний канон.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;церк. Пісня на честь святого або свята. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;муз. Музична форма, що ґрунтується на повторенні тієї самої мелодії різними голосами хору, які вступають послідовно один за одним. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, жодне із цих значень не підходить для вищенаведеного контексту. То що тоді означає &lt;strong&gt;при каноні&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-04-13T12:23:18.250" Title="Що означає канон у поданому контексті?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3889" PostTypeId="2" ParentId="3888" CreationDate="2018-04-13T12:07:31.510" Score="3" Body="&lt;p&gt;Так, справді, значення слова канон, що подають у СУМі справді не підходять до поданого Вами контексту. Однак при пошуку слова &lt;strong&gt;канона&lt;/strong&gt;, отримуємо таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарь української мови в 4-х тт. за ред. Б. Грінченка&lt;/a&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Канона&lt;/strong&gt;, ни, ж. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Пушка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гей скажи мі, красний улан, ци не тут канони ліпше знають зазвонити, як удома звони. Федьк.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/66453/%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український тлумачний словник&lt;/a&gt;, посилаючись на Великий тлумачний словник сучасної української мови. - &quot;Перун&quot;. 2005:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;канона&lt;/strong&gt; -и, ж., зах. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Гармата&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian_lemko.academic.ru/5123/%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник лемківскої говірки Пиртей П.С., 2001&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;канона&lt;/strong&gt; -ни, ж. Пр. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Гармата&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо змінити &lt;em&gt;при каноні&lt;/em&gt; стояв на &lt;em&gt;при гарматі / пушці&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;з гарматою / пушкою&lt;/em&gt; стояв, то цілком підходить до контексту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-13T12:07:31.510" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3890" PostTypeId="2" ParentId="3888" CreationDate="2018-04-13T12:23:18.250" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо врахувати, що це військова пісня, то можна пошукати серед слів специфічно військового вжитку. Маємо у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/42/53402/283426.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КАНОНІР&lt;/strong&gt;  (нім. Kanonier, від франц. &lt;strong&gt;canon – гармата&lt;/strong&gt;) &#xA;  рядовий солдат артилерії в дореволюційній Росії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить зауваження про французьке &lt;em&gt;канон - гармата&lt;/em&gt;. Ліричний герой &quot;фурт-фурт ладував&quot;, а це також говорить на користь припущення, що він був гармашем, відповідальним за заряд &lt;strong&gt;гармати&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-13T12:23:18.250" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3891" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3893" CreationDate="2018-04-13T12:39:44.670" Score="3" ViewCount="2899" Body="&lt;p&gt;Багато людей використовують слово &lt;em&gt;взаємовідносини&lt;/em&gt;, і в художній літературі можна його зустріти. Але мені здається, що слово &lt;em&gt;відносини&lt;/em&gt; вже саме по собі передбачає значення взаємності. Тож виходить тавтологія.  Знайшла також &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/vidnosunu,-stosunku,-vzaemunu,-vidnoshennya,-stavlennya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інформацію&lt;/a&gt;, що взаємовідносини - це русизм. Але в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7775&amp;amp;page=286&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; це слово присутнє. То ж чи правильним є саме слово ВЗАЄМОвідносини? І чи не є калькою з російської?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-13T13:11:35.527" LastActivityDate="2018-04-13T13:44:36.983" Title="Чи правильним є слово ВЗАЄМОвідносини?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3892" PostTypeId="2" ParentId="3891" CreationDate="2018-04-13T13:02:28.477" Score="2" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://compi.com.ua/uroki-derjavnoyi-movi-mova-kreschatic-kiev-ua-004-24-urok-24-y.html?page=45&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відносини&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;“Який зміст передає слово відносини?”&#xA;  У ХІХ – на початку ХХ сторіччя воно позначало не тільки взаємність у стосунках між людьми, а й ставлення особи (чи осіб) до когось. “Зрештою ми одне одному не заважаємо і тримаємося у гречних відносинах” (Леся Українка), “Мої відносини до панни Анелі тривожать мене” (Михайло Коцюбинський). &#xA;  У сучасній літературній мові цей іменник у значенні “ставлення” не виступає. Він поширений як термін у суспільно-економічній, виробничій сферах, у дипломатії. Суспільні відносини, дипломатичні відносини. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так можна пояснити чому утворилося слово взаємовідносини.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А в &lt;a href=&quot;https://www.ar25.org/article/vzayemyny-vidnosyny-stosunky-vidnoshennya-stavlennya.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Народному оглядачі&lt;/a&gt; знаходимо таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Взаємини, стосунки&lt;/strong&gt; – вживаємо у значенні зв’язок між людьми. Взаємини підлітка з дорослими. Наші взаємини (наші стосунки). &lt;strong&gt;Неправомірно вживати в цьому значенні слова взаємовідношення, відношення.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &lt;strong&gt;взаємовідносини&lt;/strong&gt; неправильно вживати у українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-04-13T13:02:28.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3893" PostTypeId="2" ParentId="3891" CreationDate="2018-04-13T13:28:57.010" Score="2" Body="&lt;p&gt;Висловлю й іншу позицію.&#xA;У багатьох словниках зустрічається це слово, навіть без позначок &lt;strong&gt;розмовне&lt;/strong&gt;.&#xA;У СУМ-11, у новішому СУМ-20, а також і в &lt;a href=&quot;https://orfograf_ukr.academic.ru/16028/%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику української мови&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://ukrainian_pronouncing.academic.ru/646/%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфоепічному словнику української мови&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/16704/%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українському тлумачному словнику&lt;/a&gt;, що посилається на Великий тлумачний словник сучасної української мови. - &quot;Перун&quot;. 2005.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак якщо звернутись до російсько-українських словників, то побачимо таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Взаимоотноше́ния – &lt;strong&gt;взаємовідно́сини&lt;/strong&gt;, обопі́льні відно́сини (стосу́нки), взає́мини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Взаємовідно́сини&lt;/strong&gt; – взаимоотношения.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Взаимоотношение – &lt;strong&gt;взаємовідно́сини&lt;/strong&gt; (род. взаємовідно́син). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Завязать приятельские отношения с кем – заприятелювати з ким; зав’язати (іноді нав’язати) приязні &lt;strong&gt;взаємовідносини&lt;/strong&gt; (відносини, стосунки) з ким.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;взаимные отношения – взаємні відносини; стосунки; &lt;strong&gt;взаємовідно́сини&lt;/strong&gt;, взаємини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В англо-українських словниках теж це слово подається:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійський словник 1955р. (К. Андрусишин, Я. Крет)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;взає́мовідно́сини&lt;/strong&gt; (-син) pl = взає́мини; взаємоді́я (-і́ї) f, взаємоді́яння n reciprocal (mutual) action.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%B8&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англо-український тлумачний словник економічної лексики 2004 (Анна Шимків&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;agreement 1. ком. угода; договір; 2. врр. згода; домовленість&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;industrial ~ = угода про &lt;strong&gt;взаємовідносини&lt;/strong&gt; робітників і роботодавців/&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також і на &lt;a href=&quot;https://www.yenotes.com/uk/?q=%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B3_%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BD&amp;amp;from_lang=uk&amp;amp;to_lang=en&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; сайті, однак уже у словосполученні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;маркетинг &lt;strong&gt;взаємовідносин&lt;/strong&gt; - relationship marketing&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, це все вказує на те, що слово є зафіксованим, літературним, словники подають його використання без жодних приміток. Однак сьогодні популярним є уникнення усіх подібних слів, які є в російській. Ймовірно (моя думка!), через це і &quot;Уроки державної мови&quot;, і &quot;Мова - ДНК нації&quot; подають таке пояснення. Хоча, я все ж би уникала цього слова і замінювала на взаємини.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-04-13T13:44:36.983" LastActivityDate="2018-04-13T13:44:36.983" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3894" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3895" CreationDate="2018-04-13T17:56:33.740" Score="1" ViewCount="40" Body="&lt;p&gt;Прочитала пісню &lt;a href=&quot;http://proridne.com/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%96/%D0%9F%D0%9E_%D0%93%D0%9E%D0%A0%D0%86,_%D0%93%D0%9E%D0%A0%D0%86_%D0%9F%D0%90%D0%92%D0%9E%D0%9D%D0%AC%D0%9A%D0%98_%D0%A5%D0%9E%D0%94%D0%AF%D0%A2%D0%AC.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«По горі, горі павоньки ходять»&lt;/a&gt;, і там натрапила на слово &lt;strong&gt;бав’янець&lt;/strong&gt;. Інформації ні в СУМі-11, ні в СУМі-20 нема. В Етимологічному словнику теж немає. Аби зрозуміти контекст, наводжу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зірвали вінець, вінець-&lt;strong&gt;бав’янець&lt;/strong&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Занесли єго в тихий Дунаєць.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отож що означає слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бав’янець&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-13T18:24:05.123" Title="Що означає слово &quot;бав’янець&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3895" PostTypeId="2" ParentId="3894" CreationDate="2018-04-13T18:00:21.810" Score="1" Body="&lt;p&gt;У цьому ж збірнику знаходимо варіант цієї ж колядки, з трохи зміненим текстом &lt;a href=&quot;http://proridne.com/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%20%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%20%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%96/index%20%E2%80%94%20%D0%9F.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«По горі, горі пава літала»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ізвіялися буйні вітрове&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Та й зашайнули &lt;strong&gt;пав’яний вінчик&lt;/strong&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Та й зашайнули в краї Дунаї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки, зміст цих пісень однаковий, то можна припустити , що у колядці &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«По горі, горі павоньки ходять»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;вінець-бав’янець=пав’яний вінчик&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це пов’язано з тим, що (&lt;a href=&quot;http://about-ukraine.com/vinok-1762/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вінок&lt;/a&gt;) :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пір’яні весільні вінки побутували в багатьох народів. Це пов’язано з уявленнями про подібність душі й дівчини загалом до пташки. &lt;em&gt;Для колядок є характерним мотив, коли по горі ходять пави, а за ними — панна. Вона збирає павине пір’я, складає його в рукав, згодом розкладає на столі і плете собі з того пір’я вінок.&lt;/em&gt; Коли ж кладе його собі на голову — десь беруться “буйні вітрове”, здіймають вінок і несуть хтозна-куди.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, цілком логічно, враховуючи варіанти цієї пісні, можна припустити, що &lt;strong&gt;вінець-пав’янець=вінець, зроблений з пав’яного пір’я&lt;/strong&gt;, що випливає із самого контексту колядки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-04-13T18:24:05.123" LastActivityDate="2018-04-13T18:24:05.123" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3896" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3897" CreationDate="2018-04-13T19:16:30.603" Score="4" ViewCount="109" Body="&lt;p&gt;Шукаючи відповідь на попереднє запитання натрапила у колядці &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://proridne.com/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%20%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%20%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%96/index%20%E2%80%94%20%D0%9F.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«По горі, горі павоньки ходять»&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; на цікаве слово, значення якого не можу знайти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лише ймили вінець-бав’янець.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— А що нам буде за &lt;strong&gt;перев’янець&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ані в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perev.janecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови в 11 т&lt;/a&gt;, ані в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику української мови&lt;/a&gt; немає цього слова.  В іншому варіанті цієї колядки &lt;a href=&quot;http://proridne.com/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%20%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%20%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%96/index%20%E2%80%94%20%D0%9F.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ПО ГОРІ, ГОРІ ПАВА ЛІТАЛА»&lt;/a&gt; знаходжу &lt;strong&gt;переємець&lt;/strong&gt;.&#xA;  В &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/116450/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%94%D0%BC%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українському тлумачному словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;переємець&lt;/strong&gt;&#xA;      -мця, ч., діал.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Той, хто переймає щось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи &lt;strong&gt;перев'янець=переємець&lt;/strong&gt;? Якщо так, то яке значення ці слова мають у &lt;em&gt;колядці?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2019-02-06T08:16:10.507" Title="Що означає слово перев'янець?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3897" PostTypeId="2" ParentId="3896" CreationDate="2018-04-13T19:21:12.760" Score="4" Body="&lt;p&gt;Так, це слово подається в однакових контекстах, але різними словами. Для порівняння ще знову сюди кину:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://proridne.com/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%96/%D0%9F%D0%9E_%D0%93%D0%9E%D0%A0%D0%86,_%D0%93%D0%9E%D0%A0%D0%86_%D0%9F%D0%90%D0%92%D0%90_%D0%9B%D0%86%D0%A2%D0%90%D0%9B%D0%90.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;ПО ГОРІ, ГОРІ ПАВА ЛІТАЛА&quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Ой ми го найшли, ми го возьмили.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А що ж нам буде за &lt;strong&gt;переємець&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Вой добрий же вам переєм буде.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Одному буде шовк-хустиночка,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Шовк-хустиночка на завиваннє.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Другому буде золот перстенець,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Золот перстенець на средний палець.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Третьому буде сама молода,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сама молода а як ягода. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2. &lt;a href=&quot;http://proridne.com/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%96/%D0%9F%D0%9E_%D0%93%D0%9E%D0%A0%D0%86,_%D0%93%D0%9E%D0%A0%D0%86_%D0%9F%D0%90%D0%92%D0%9E%D0%9D%D0%AC%D0%9A%D0%98_%D0%A5%D0%9E%D0%94%D0%AF%D0%A2%D0%AC.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПО ГОРІ, ГОРІ ПАВОНЬКИ ХОДЯТЬ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— А що нам буде за &lt;strong&gt;перев’янець&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Одному буде вінець-бав’янець,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Другому буде — злотий перстенець,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Третьому буде — сама молода,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сама молода чом Марусенька.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вінець-бав’янець — лиш по обідець,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Золотий перстенець — лиш по обідець,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сама молода — до конца віка. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ймовірно, що, як пише у &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%94%D0%BC%D0%B5%D1%86%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському народному сучасному словнику 2009&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, переємець - &quot;спадок&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Преемник, преемница – насту́пник, насту́пниця, (наследник) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;спадкоє́мець&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, спадкоє́мниця; (продолжатель) продовжувач, продовжувачка; (редко) &lt;strong&gt;переємець&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://dnevnik.bigmir.net/groups/article/53564&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КУПАЙЛО — БОГ ПЛОДЮЧОСТІ, ЛЮБОВІ, ВЕСЕЛОЩІВ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; знаходжу ще й доволі цікаву інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дівочі вінки, пущені на воду, переймали хлопці. На Полтавщині такого хлопця називали «&lt;strong&gt;ПЕРЕЄМЕЦЬ&lt;/strong&gt;» - &lt;strong&gt;наречений&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто наречений - це переємець, адже він перейняв вінок, який пустила дівчина по другий бік рік і одружився саме з нею; перейняв вінок, а з нею і її.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо конкретного поданого Вами тексту, то тут, можливо, при записуванні збирачем тексту в інформанта виник одрук: &lt;strong&gt;перев’янець &amp;lt;-- переємець&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо другого слова, то &lt;strong&gt;&lt;em&gt;що буде за переємець&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;що буде у спадок&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, адже далі уточнення, що і кому належатиме.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-13T19:21:12.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3898" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3899" CreationDate="2018-04-13T19:51:02.907" Score="3" ViewCount="171" Body="&lt;p&gt;Отже, на банкноті маємо цитату:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Земле, моjа всеплодьушчаjа мати! Сили, шчо в твоjіj &lt;strong&gt;движель&lt;/strong&gt; глубіні,&#xA;  Крапльу, шчоб в боjу сміліjше стоjати, даj і міні!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що вдалося знайти про уривок? &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/20_%D0%B3%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; пояснює, що на купюрі він поданий правописом драгоманівкою. &lt;a href=&quot;https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%97%D0%B5%D0%BC%D0%BB%D0%B5,_%D0%BC%D0%BE%D1%8F_%D0%B2%D1%81%D0%B5%D0%BF%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D1%8E%D1%89%D0%B0%D1%8F_%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8...&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стилізація&lt;/a&gt; сучасним правописом замість &lt;strong&gt;движель&lt;/strong&gt; дає нам &lt;strong&gt;живе&lt;/strong&gt;, що добре укладається в строфу, але не пояснює движель.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук виводить на питання, створені на різних ресурсах, але такі, що не мають відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-04-14T13:33:56.720" LastActivityDate="2018-04-14T13:33:56.720" Title="Що таке &quot;движель&quot; на банкноті 20 гривень?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3899" PostTypeId="2" ParentId="3898" CreationDate="2018-04-13T20:28:09.937" Score="4" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; знаходимо твірне слово до &lt;strong&gt;движель-двигати&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/jkHWQ.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/jkHWQl.png&quot; width=&quot;358&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/aKOiz.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/aKOizl.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І отже, за Іваном Франком -сили, які рухають в твоїй глибині.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За &lt;a href=&quot;http://vidpoviday.com/prislivya-ta-prikazki-pro-sport-i-zdorovij-sposib-zhittya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;народним  прислів'ям&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Рух-життя&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;тому недивно, що стилізація сучасним правописом замість &lt;strong&gt;движель&lt;/strong&gt; дає нам &lt;strong&gt;живе&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, у цьому випадку &lt;strong&gt;движель&lt;/strong&gt;- двигун сил, той що рухає сили.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-14T11:35:31.867" LastActivityDate="2018-04-14T11:35:31.867" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3900" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-13T20:33:45.373" Score="0" ViewCount="407" Body="&lt;p&gt;Доброго дня! Виникло питання як правильніше відмінювати сервіс, коли говоримо із власною назвою: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;переваги/можливості/недоліки сервіс&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; &quot;Вуса, лапи, хвіст&quot; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;переваги/можливості/недоліки сервіс&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; &quot;Вуса, лапи, хвіст&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="12" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-13T20:56:07.783" LastActivityDate="2018-04-13T20:56:51.580" Title="Сервіса чи Сервісу?" Tags="|відмінювання|родовий-відмінок|" AnswerCount="0" CommentCount="7" ClosedDate="2018-04-13T20:55:35.923" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3901" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-16T08:05:48.730" Score="3" ViewCount="1906" Body="&lt;p&gt;Натрапила на одне &lt;a href=&quot;http://publications.lnu.edu.ua/bulletins/index.php/journalism/article/viewFile/4315/4350&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дослідження&lt;/a&gt; щодо вживання синонімів &lt;em&gt;напруження&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;напруга&lt;/em&gt;. Висновок у ньому зроблено такий: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На думку редакторів видавництв, між якими часто ведуться дискусії щодо&#xA;  нормативного слововживання у певному контексті, лексему «напруга»&#xA;  треба вживати як технічний, фізичний термін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А в інших випадках замість російського «напряжение» писати&#xA;  «напруження», зокрема, «альтераційне напруження», «увіднотонове&#xA;  напруження», «каденційне напруження», «напруження у вимові»,&#xA;  «політичне напруження», «соціальне напруження».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там же наведено посилання на українські тлумачні словники, словник синонімів, російсько-український словник, в яких таке однозначне розмежування відсутнє.&#xA;Які є підстави для вибору слова &lt;em&gt;напруження&lt;/em&gt; стосовно, скажімо, психологічних процесів, якщо на практиці слово &quot;напруга&quot; є широко застосовуваним? (&lt;a href=&quot;http://studentam.net.ua/content/view/10881/86/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Приклад&lt;/a&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T01:01:25.063" LastActivityDate="2018-08-04T14:12:15.467" Title="Чи тотожні значення напруга і напруження?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3903" PostTypeId="2" ParentId="3531" CreationDate="2018-04-16T12:56:24.633" Score="2" Body="&lt;p&gt;Для слова «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sokovyzhymalka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;соковижима́лка&lt;/a&gt;» (яке має статтю в «Словнику української мови» в 11 томах, однак багатьма сприймається як росіянізм) існує багато альтернатив, з яких однак жодна ще, здається, не встигла остаточно закріпитися — тому, якому з варіантів надавати перевагу, мені здається, на даний момент є радше справою особистих вподобань.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіант «&lt;strong&gt;сокодавильниця&lt;/strong&gt;» &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=686fCgAAQBAJ&amp;amp;pg=PA249&amp;amp;dq=%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt; зокрема «Українсько-англійський, англо-український словник. 120 000 слів» Олесі Сидоренко, Володимира Тесленка, Анни Заворони, Івана Сидоренка (2015, Книжковий Клуб «Клуб Сімейного Дозвілля», Харків, ISBN 978-966-14-9349-9, 640 с.), що начебто рекомендований кафедрою сучасної української мови Інституту філології Київського національного університету ім. Тараса Шевченка (принаймні, так написано на його обкладинці):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;juicer [ˈdʒu:sə] &lt;em&gt;n&lt;/em&gt; сокодавильниця&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-04-16T12:56:24.633" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3904" PostTypeId="2" ParentId="2565" CreationDate="2018-04-16T12:58:24.477" Score="4" Body="&lt;p&gt;«Українсько-англійський, англо-український словник. 120 000 слів» Олесі Сидоренко, Володимира Тесленка, Анни Заворони, Івана Сидоренка (2015, Книжковий Клуб «Клуб Сімейного Дозвілля», Харків, ISBN 978-966-14-9349-9, 640 с.), що начебто рекомендований кафедрою сучасної української мови Інституту філології Київського національного університету ім. Тараса Шевченка (принаймні, так написано на його обкладинці) наводить варіант «&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=686fCgAAQBAJ&amp;amp;pg=PA249&amp;amp;dq=%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сокодавильниця&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;juicer [ˈdʒu:sə] &lt;em&gt;n&lt;/em&gt; сокодавильниця&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-04-16T12:58:24.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3905" PostTypeId="2" ParentId="3669" CreationDate="2018-04-16T13:32:20.973" Score="3" Body="&lt;h3&gt;Однина/множина&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова «скла́дність» і «тру́дність», на мою думку, порівняно рідко у сучасній мові вживаються у множині. &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt;, наприклад, узагалі не подають форм множини для цих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Скла́днощі» і «тру́днощі», навпаки, є суто множинними іменниками.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча «складність»/«трудність» може позначати як абстрактне поняття, так і конкретні перешкоди при виконанні чогось (яких може бути багато), і відповідно уживання цих слів у множині теоретично має сенс, але в сучасній мові при необхідності вжити множину я би зазвичай надавав перевагу «складнощам»/«труднощам».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Як абстрактне поняття&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але: якщо за якихось причин є необхідність вжити у множині слово, що позначає саме абстрактне поняття (а не конкретні перешкоди), то, незважаючи на множину, я би вживав «складності»/«трудності».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, якщо ми кожній задачі співвідносимо певну числову величину — її &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;складність&lt;/a&gt; (або, припустимо, ми можемо вигадати ще одну числову величину — трудність, що, на відміну від складності, залежатиме не лише від задачі, а є різною для різних пар ⟨задача, виконавець⟩), то, відподвідно, маючи на увазі числовий показник під назвою «складність» («трудність»), ми скажемо «складності (трудності) цих двох задач істотно відрізняються» (а не «складнощі (труднощі) цих двох задач істотно відрізняються» — бо це буде вже інший зміст).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-16T11:09:55.623" LastActivityDate="2018-07-16T11:09:55.623" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3906" PostTypeId="5" CreationDate="2018-04-16T19:03:57.167" Score="0" Body="&lt;p&gt;Цей тег є підмножиною тегу &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d1%82%d0%b5%d1%80%d0%bc%d1%96%d0%bd%d0%b8&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;терміни&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;терміни&lt;/a&gt;. Взагалі, таке розгалуження не є заохочуваною практикою, але винятковість саме юридичної тематики ґрунтується на тому, що ціна помилки при неправильному оформленні юридичних паперів може бути досить високою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-16T19:03:57.167" LastActivityDate="2018-04-16T19:03:57.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3907" PostTypeId="4" CreationDate="2018-04-16T19:03:57.167" Score="0" Body="Для запитань про специфічні слова і терміни, які використовуються в юриспруденції і офіційних документах // For question about words and phrases used specifically in juridical and law practice" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-16T19:03:57.167" LastActivityDate="2018-04-16T19:03:57.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3910" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3927" CreationDate="2018-04-17T04:23:54.363" Score="2" ViewCount="1686" Body="&lt;p&gt;Вітаю, шановне панство!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виникло таке запитання: чи критичною є різниця між словами &quot;контент&quot; та &quot;вміст&quot; в контексті наповнення якого-небуть веб сайту (наприклад: &quot;дорослий контент&quot; чи &quot;вміст для дорослих&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікі каже, що контент і вміст - це синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Інформаці́йне напо́внення са́йту (англ. content, вміст)  — це інформація чи досвід, який направлений на кінцевих користувачів чи аудиторію., яку розробник складає самостійно або копіює з дотриманням чинного законодавства.[1]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 &quot;знає&quot; лише про &quot;вміст&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВМІСТ (УМІСТ), у, чол. &#xA;  1. Те, що є, міститься в чому-небудь. &lt;em&gt;Коли сідав до стола, то цікавився вмістом чарок, стаканів і стопочок переважно&lt;/em&gt; (Іван Сенченко, Опов., 1959, 65). &#xA;  2. Наявність якої-небудь речовини в складі чого-небудь. &lt;em&gt;Внаслідок вмісту кофеїну, чай має тонізуючі властивості&lt;/em&gt; (Українські страви, 1957, 284); &#xA;  //  Кількість якоїсь речовини в складі чого-небудь...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є принципова різниця між цими двома словами?&#xA;Яке зі слів краще використовувати у тексті або повсякденному спілкуванні для надання йому більшої відповідності? На перший погляд здається, що вони рівноцінні, але, як на мене, &quot;контент&quot; більш схильний до IT.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-04-17T13:12:05.537" Title="Різниця між словами “контент” та “вміст”" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3911" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-17T04:44:52.150" Score="3" ViewCount="1004" Body="&lt;p&gt;Більшість словників видають &quot;котирування&quot;. Цей термін означає встановлення курсу цінних паперів, іноземних валют і цін товарів на біржах відповідно до чинних законодавчих норм, правил і практики.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В той же час, за нормами було б правильно вимовляти &quot;котування&quot;. До речі, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія подає саме такий варіант&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словнику синонімів Караванського і на &quot;котування&quot;, і на &quot;котирування&quot; вказується синонім &quot;квотування&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я схиляюся до того, що варто писати &quot;квотування&quot;, хоча б тому, щоб не пролетіти з &quot;котуванням&quot; і &quot;котируванням&quot;. Хоча, на фін. біржах у вжитку саме &quot;котирування&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Все ж, як правильно? На інших ресурсах, де це питання обговорювалось, ні на чому так і не зупинилися. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1555" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T12:22:42.647" LastActivityDate="2018-04-17T12:22:42.647" Title="&quot;Котування&quot;, &quot;котирування&quot;, &quot;квотування&quot; - як правильно?" Tags="|терміни|віддієслівні-іменники|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3912" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3925" CreationDate="2018-04-17T05:05:27.953" Score="2" ViewCount="147" Body="&lt;p&gt;Цікаво дізнатися, чи отримало/отримує слово &lt;strong&gt;серфінг&lt;/strong&gt; (в Інтернеті, тобто перегляд сторінок веб сайтів, сторінок соціальних мереж), поширення в українському сучасному суспільстві?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українські словники поки що &quot;мовчать&quot;, а от в англійських слово з'явилось:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/surfing&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cambridge Advanced Learner’s Dictionary &amp;amp; Thesaurus&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;surfing &lt;em&gt;noun&lt;/em&gt; [ U ] (INTERNET) &#xA;  ​the activity of spending time visiting different websites on the internet: &#xA;  internet surfing&#xA;  Thesaurus: synonyms and related words&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І чи правильне його написання кирилицею саме &lt;em&gt;&quot;серфінг&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T21:46:55.787" LastActivityDate="2018-04-17T21:46:55.787" Title="Чи стане слово “серфінг” (surfing) усталеним та самостійним?" Tags="|переклад|вживання-слів|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3913" PostTypeId="2" ParentId="3911" CreationDate="2018-04-17T05:57:09.997" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це правда, що суфікси -ир-/-ір- для української мови не дуже характерні. Однак все вирішується традиціями вжитку конкретних слів: деякі слова можна лише без -ир-/-ір-, деякі слова можна і так, і так (деякі слова були раніше нормативними з -ир-/-ір-, але набувають тенденції вживання без -ир-/-ір-), деякі слова наразі вживаються лише з -ир-/-ір-; в деяких випадках без -ир-/-ір- і з -ир-/-ір- — то два різних слова (&lt;em&gt;панування&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;панірування&lt;/em&gt;). Переважна більшість словників надають &lt;em&gt;котирувати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;котирування&lt;/em&gt; станом на початок 2018 лише з -ир-/-ір-, наприклад: &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови»&lt;/a&gt; в 20 томах 2010-х років, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; від УМІФ 2008 року, &lt;a href=&quot;http://library.nlu.edu.ua/POLN_TEXT/KNIGI/KONDOR/EKONOMIC_SL_2006.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Економічний словник»&lt;/a&gt; Завадського 2006 року, &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Honcharov_Stanislav/Tlumachnyi_slovnyk_ekonomista.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Тлумачний словник економіста»&lt;/a&gt; Гончарова 2009 року. Навіть нове (5-те) видання &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Karavanskyy_Sviatoslav/Praktychnyi_slovnyk_synonimiv_ukrainskoi_movy_5-te_vyd_2014/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Практичного словника синонімів української мови»&lt;/a&gt; Караванського від 2014 року вже не містить варіантів без -ир-/-ір-.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо слів &lt;em&gt;квотувати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;квотування&lt;/em&gt;, то, незважаючи на те, що обидва гнізда — &lt;em&gt;квота&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;квотувати&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;квотування&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;котирувати&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;котирування&lt;/em&gt; — походять від одного латинського гнізда &lt;em&gt;quot&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;quotus&lt;/em&gt; (можливо, через різні мови: через англійську у випадку -квот- і через французьку у випадку -кот-), в сучасній українській мові вони мають різне значення: &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=174862&amp;amp;page=1305&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;квотувати&lt;/a&gt; — запроваджувати допустимі норми (часто — кількості/обсягу чогось), &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44539&amp;amp;page=1411&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;котирувати&lt;/a&gt; — оголошувати біржовий курс (ціну, за якою покупець/продавець згоден купити/продати). Щодо «Практичного словника синонімів української мови» Караванського, то він часто наводить дуже віддалені часткові синоніми (а не лише повні синоніми); можливо, в якихось значеннях &lt;em&gt;квотувати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;котирувати&lt;/em&gt; взаємозамінні або в дуже широкому розумінні мають щось спільне — але найвідоміші значення цих слів різні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-17T06:10:20.567" LastActivityDate="2018-04-17T06:10:20.567" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3914" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-17T06:36:50.330" Score="6" ViewCount="286" Body="&lt;p&gt;Одного разу почув в оглядах на одному українському youtube-каналі вживання слова &quot;мудрофон&quot; для означення мобільного телефону. Потім зустрів в описах характеристик пристрою. І, наразі, дуже часто став помічати використання саме слова &quot;мудрофон&quot;. Отож стало цікаво, яким словом &quot;смартфон&quot; чи &quot;мудрофон&quot; більш доцільніше називати сучасний мобільний телефон?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Новітньому онлайному словнику української мови (2013-2018) зокрема &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/smartfon&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зазначено&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;смартфо́н&lt;/strong&gt;, -а, чол. Стільниковий телефон із можливістю виконання додаткових застосунків та доступом до Інтернету.&#xA;  Смартфони — це мобільні телефони з повноцінною операційною системою (Symbian OS, Windows Mobile, Palm OS тощо), що відкрита для розроблення програмного забезпечення сторонніми розробниками &lt;em&gt;(Теорія та практика судової експертизи і криміналістики, 2009, № 9)&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І Вікі каже, що&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%84%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Смартфо́ни&lt;/a&gt; (з англ. smart — розумний, і англ. phone — телефон) — окрема категорія телефонів, які — на відміну від простих стільникових телефонів — мають більше оперативної пам'яті і власний потужний, як для кишенькових пристроїв процесор, працюють під операційною системою Symbian 6.1 і вище, операційними системами платформи Windows Mobile 5 і вище або Palm OS, операційною системою iOS, Android, Tizen, Bada. Завдяки таким даним підтримують багато програм написаних на C++ та java зокрема 3D-ігри.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Словотворі спільнота пропонує &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/smartfon&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;переклад&lt;/a&gt; слова &quot;смартфон&quot; як &quot;мудрофон&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І в Пінгвінів &lt;a href=&quot;https://pingvin.pro/gadgets/article-gadget/rechi-yaki-mudrofon-vykreslyv-z-nashoho-zhyttya.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;теж&lt;/a&gt; &quot;мудрофон&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож чи можна використовувати всі два слова як синоніми для позначення одного й того ж предмету? Чи таки треба користуватись якимсь конкретно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-11-05T17:35:49.093" Title="Смартфон чи мудрофон?" Tags="|значення-слів|різниця-між-словами|синоніми|неологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3915" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-17T06:38:03.047" Score="6" ViewCount="1570" Body="&lt;p&gt;Наприклад: важкоатлет, інженер-механік, гірничопромисловий, новобудова і т.д.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зі школи забула, а в мережі поки що інформацію так і не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1555" LastActivityDate="2021-01-12T13:23:55.650" Title="Як розбирати за будовою складні слова?" Tags="|правопис|словотворення|морфологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3916" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-17T07:38:49.270" Score="4" ViewCount="703" Body="&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%B5_%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt; що&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Hardware або Апара́тне забезпе́чення — комплекс технічних засобів, який включає електронний пристрій і, зокрема, ЕОМ: зовнішні пристрої, термінали, абонентські пункти, тощо, які необхідні для функціонування тієї чи іншої системи; фізична частина ЕОМ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Glosbe, &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/hardware&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;що&lt;/a&gt; hardware це &lt;em&gt;обладнання&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;устаткування&lt;/em&gt;, та додає:&#xA;&lt;em&gt;The physical components of a computer system, including any peripheral equipment such as printers, modems, and mouse devices |&#xA;Фізичні компоненти комп'ютерної системи, які включають периферійне устаткування, таке як принтери, модеми та миші&lt;/em&gt;&#xA;Досить звужені поняття, але все ж таки є. &#xA;Хоча може є інші варіанти перекладу?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І от, що цікаво, чи є українською аналог або синонім слів &quot;апаратне забезпечення&quot;?&#xA;Бо зустрічав у вжитку варіанти &quot;залізо&quot;, &quot;залізяки&quot; тощо, проте, суб'єктивно, ці варіанти звісно не є оптимальними і, в принципі, не відображають суть терміну бо цей термін має на увазі саме комп'ютерне, а не якесь інше обладнання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2020-02-07T11:02:03.670" Title="Чи існує український аналог технічного терміну “hardware”?" Tags="|переклад|from-english|терміни|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3917" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3928" CreationDate="2018-04-17T08:56:36.057" Score="2" ViewCount="185" Body="&lt;p&gt;Підкажіть, чи допускається вживати слово &amp;quot;доброволець&amp;quot; в діловій документації.&#xA;Коли почав шукати, то натрапляю скрізь тільки на досить лаконічне визначення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В офіційних документах, відповідно до положень Закону України «Про військовий обов’язок та військову службу», знаходяться тільки слова «у добровільному порядку/засадах».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ділова українськи мова &lt;a href=&quot;http://dilova.at.ua/search/?q=%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не знаходить&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11, Словопедія, Вікіпедія, Тлумачний словник української мови (у 20-ти томах), Загальний народний англійсько-український словник (2010– ...) та інші, в принципі надають тільки визначення&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДОБРОВО́ЛЕЦЬ&lt;/strong&gt;, льця, ч. Той, хто вступає в армію з власного бажання, добровільно. ...; // Той, хто з своєї волі береться за виконання яких-небудь обов’язків, якоїсь роботи...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І чомусь стали брати сумніви, а чи вживається дане слово в сучасній діловій українській мові чи вже - ні? Може існує якийсь синонім?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-17T13:27:56.760" Title="Вживання слова “доброволець” в діловій документації" Tags="|вживання-слів|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3918" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3921" CreationDate="2018-04-17T10:04:04.097" Score="4" ViewCount="861" Body="&lt;p&gt;На просторах інтернету часто бачила невеличкі статті типу &quot;можна і не можна вживати&quot;. Та нажаль випадок який мене цікавив був без пояснення. Тому я запитала у більш досвідчених колег.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пояснення вчителя&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вислів «травматичне ушкодження» не є коректним, адже саме слово ушкодження має на увазі травму.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хотілося б отримати біль детальну інформацію та декілька прикладів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1559" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-17T11:16:26.873" LastActivityDate="2018-04-17T11:25:18.390" Title="Чому не можна вживати словосполучення «травматичне ушкодження»?" Tags="|правопис|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3919" PostTypeId="2" ParentId="3914" CreationDate="2018-04-17T10:41:29.133" Score="6" Body="&lt;p&gt;Ось визначення з &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#en/uk/smart&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google перекладача&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZJl6T.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZJl6T.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зазвичай &lt;em&gt;smart&lt;/em&gt; має на увазі швидке. Швидкий розум, швидку дію. Мудрий асоціюється із неспішністю, зауважте, серед запропонованих синонімів немає &lt;em&gt;wise&lt;/em&gt;. Гадаю, що &lt;em&gt;мудрофон&lt;/em&gt; - це невдалий словотвір і вживати його не варто.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-04-17T10:41:29.133" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3920" PostTypeId="2" ParentId="3916" CreationDate="2018-04-17T11:08:08.520" Score="0" Body="&lt;p&gt;Хіба що &quot;комплектуючі&quot;. &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%83%D1%8E%D1%87%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пошук&lt;/a&gt; видає дуже багато інформації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Залізо&quot; для вузькоспеціалізованого тексту також підходить, але воно дуже неформальне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1555" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-25T09:34:18.783" LastActivityDate="2018-04-25T09:34:18.783" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3921" PostTypeId="2" ParentId="3918" CreationDate="2018-04-17T11:13:21.327" Score="4" Body="&lt;p&gt;Схоже що це - медичний термін, а термінологія може мати тавтологічний вид для неспеціалістів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У документі &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://www.neurosurgery.com.ua/index.php?p=210&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Травма хребта та спинного мозку&lt;/a&gt;&amp;quot; даються такі означення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пошкодження може бути травматичним і нетравматичним&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Травматичне пошкодження&lt;/strong&gt; спинного мозку може виникнути внаслідок раптового, травмуючого удару хребта, який ламає, зміщує, руйнує або здавлює один або більше хребців. Таке враження може також бути результатом вогнепального або ножового поранення спинного мозку. Додаткове пошкодження зазвичай проявляється через кілька днів або тижнів внаслідок кровотечі, набряку, запалення і скупчення рідини в спинному мозку і навколо нього.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Нетравматичне пошкодження&lt;/strong&gt; спинного мозку може бути викликане артритом, раком, порушенням роботи кровоносних судин або кровотечею, запаленням, інфекціями або дегенеративними захворюваннями хребта.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо - це медична класифікація пошкоджень: травматичних - що виникли внаслідок раптової зовнішньої дії (&amp;quot;травми&amp;quot;), та нетравматичних - що виникли внаслідок внутрішніх причин - захворювань, запалень, інфекцій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &amp;quot;травматичне ушкодження&amp;quot; можна вживати у медичному контексті - наприклад як діагноз. Але у літературній мові, коли слово &amp;quot;травма&amp;quot; виступає як синонім слова &amp;quot;ушкодження&amp;quot;, звичайно треба уникати таких словосполученнь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Більше прикладів &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B2%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F_(%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тавтології&lt;/a&gt; можна подивитися у Вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тавтологія (дав.-гр. ταυτολογία від дав.-гр. ταυτο — те ж саме та дав.-гр. λόγος — мова) — у риториці, використання повторювання або надлишковості у мові, коли одна частина висловлювання повністю або частково дублює зміст іншої.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тавтологію іноді вважають різновидом плеоназму, або називають «хибним плеоназмом» — тобто таким плеоназмом, який не є виправданим ані з логічної, ані з експресивної та стилістичної точки зору (наприклад, «більш тепліший» замість «тепліший», або «популярні шлягери», «відомі зірки естради», «одноголосний консенсус», «прайс-лист цін» та ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-17T11:25:18.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3922" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-17T11:33:29.020" Score="5" ViewCount="1502" Body="&lt;p&gt;СУМ 11 знає лише &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/datchyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;датчик&lt;/a&gt;&quot;. СУМ 20 вже вказує і &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=162581&amp;amp;page=703&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;давач&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; наводить всі три варіанти. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який варіант краще? Чи можна вважати ці слова повними синонімами?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1555" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-17T12:49:42.857" LastActivityDate="2022-07-31T16:35:52.113" Title="&quot;Давач&quot;, &quot;датчик&quot;, &quot;сенсор&quot;?" Tags="|переклад|терміни|синоніми|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3923" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3929" CreationDate="2018-04-17T11:48:39.440" Score="2" ViewCount="6801" Body="&lt;p&gt;Чому слова возз'єднання, арф'яр, черв'як пишуться з апострофом, а такі слова як медвяний, карбюратор без апострофа?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1559" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T12:32:39.797" LastActivityDate="2018-04-17T13:43:55.803" Title="Апостроф в українській мові" Tags="|правопис|orthography|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3924" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-17T12:00:44.767" Score="1" ViewCount="615" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/28/53402/3613.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt; дає опозицію &lt;strong&gt;комплектуючі&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;комплектувальні&lt;/strong&gt;, пояснення нема.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, у контекстах, майж однакових за смислом, вжито різні форми слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;комплектуючі тут &lt;a href=&quot;https://ventilator.ua/ua/category/komplektujushie-sistem-ventiljacii/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ventilator.ua/ua/category/komplektujushie-sistem-ventiljacii/&lt;/a&gt;   &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;а тут комплектувальні &lt;a href=&quot;https://zakupki.prom.ua/gov/tenders/UA-2017-12-19-003136-c&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://zakupki.prom.ua/gov/tenders/UA-2017-12-19-003136-c&lt;/a&gt; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Активні дієприкметники небажані, тож що правильно вживати - субстантив &lt;strong&gt;комплектувальні&lt;/strong&gt; чи, може, іменик &lt;strong&gt;комплектовання&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-04-17T20:49:50.010" LastActivityDate="2018-04-18T04:06:45.463" Title="Комплектуючі, комплектувальні чи комплектовання?" Tags="|вибір-слова|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3925" PostTypeId="2" ParentId="3912" CreationDate="2018-04-17T12:19:41.467" Score="1" Body="&lt;p&gt;Спочатку трошки означень. Як показано у запитанні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/420/&quot;&gt;Питомі та усталені слова. Потребую допомоги з методом визначення&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;усталеним&lt;/strong&gt; слово стає тоді, коли воно опиняється у словниках. У комбінації з твердженням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Українські словники поки що &quot;мовчать&quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;це є відповіддю на запитання, чи це слово вже є &lt;strong&gt;усталеним&lt;/strong&gt; (ще ні), і за яких обставин можна буде вважати деяке слово — &lt;strong&gt;усталеним&lt;/strong&gt; (коли зʼявиться у словниках).&lt;br&gt;&#xA;На запитання, &lt;em&gt;коли&lt;/em&gt; це станеться, відповіді не існує, бо ми не можемо прогнозувати майбутнє.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно правопису, напевне, мається на увазі правопис слів, запозичених з англійської, і які закінчуються на &lt;code&gt;-ing&lt;/code&gt;. Тобто, дві проблеми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-инг&lt;/code&gt; чи &lt;code&gt;-інг&lt;/code&gt; (голосна)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-інг&lt;/code&gt; чи &lt;code&gt;-інґ&lt;/code&gt; (кінцева приголосна)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно голосної, користуємося &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/334/&quot;&gt;&lt;strong&gt;правилом девʼятки&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (девʼять приголосних, після яких пишеться &lt;code&gt;-и-&lt;/code&gt;). Отже, у цьому слові пишемо &lt;code&gt;-і-&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно кінцевої приголосної, правопис суфіксу &lt;code&gt;-ing&lt;/code&gt; досліджено, &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/3859/&quot;&gt;наприклад, тут&lt;/a&gt;, автор радить писати &lt;code&gt;-г&lt;/code&gt;, а не &lt;code&gt;-ґ&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, загалом маємо правопис &lt;strong&gt;серфінг&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-04-17T12:19:41.467" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3927" PostTypeId="2" ParentId="3910" CreationDate="2018-04-17T13:12:05.537" Score="1" Body="&lt;p&gt;З СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15274&amp;amp;page=503&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВМІСТ (УМІ́СТ)&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; у, ч. &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Те, що є, міститься в чому-небудь.  &lt;em&gt;Коли сідав до стола, то цікавився вмістом чарок, стаканів і стопочок переважно&lt;/em&gt; (І. Сенченко); &lt;em&gt;“Хай їй там добре ведеться”, – зітхнув я, оновлюючи вміст наших келихів молодим соаве [італійським білим вином]&lt;/em&gt; (Ю. Андрухович)  &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Наявність якоїсь речовини у складі чого-небудь.&#xA;&lt;strong&gt;//&lt;/strong&gt; Кількість якоїсь речовини у складі чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=193469&amp;amp;page=1381&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОНТЕ́НТ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; у, ч., інформ. Зміст будь-якого видання, телепередачі і т. ін. // Зміст, інформаційне наповнення сайту.&#xA;&lt;em&gt;Контент охороняється законом про авторське право, оскільки він є продуктом інтелектуальної праці й має своїх авторів і власників&lt;/em&gt; (з&#xA;мови документів); &lt;em&gt;Окрім якості контенту, одним із важливих критеріїв&#xA;є його доступність&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слова мають абсолютно різне значення та не можуть бути синонімами. На мою думку, слід розділити використання даних слів (не використовувати, як взаємозамінні). &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;Вміст&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; має більш ширше значення, отже, більш широкий спект використання. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;Контент&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; слід використовувати, коли говоримо про наповнення сайту, телепередачі (ІТ сфера).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-17T13:12:05.537" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3928" PostTypeId="2" ParentId="3917" CreationDate="2018-04-17T13:27:56.760" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; подає декілька варіантів синонімів до слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;доброволець&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДОБРОВО́ЛЕЦЬ&lt;/strong&gt; (той, хто за власним бажанням береться за виконання чогось, зокрема йде до війська), &lt;strong&gt;ОХО́ЧИЙ, ОХО́ТНИК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(заст)&lt;/em&gt;.;&#xA;  &lt;strong&gt;ВОЛОНТЕ́Р&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(заст.)&lt;/em&gt; (на військовій службі). &lt;em&gt;Повернувся з Європи старший син Івась, котрий пішов в армію добровольцем&lt;/em&gt; (О. Бердник); &lt;em&gt;З&#xA;  багатьох охочих ми відібрали для прикриття десять чоловік, переважно&#xA;  гарних кулеметників&lt;/em&gt; (В. Козаченко); &lt;em&gt;Ми залишили кількох охотників на&#xA;  правдиву смерть, самі ж подалися очеретами вбік і вчасно вискочили з&#xA;  мішка&lt;/em&gt; (Ю. Яновський); &lt;em&gt;Загони волонтерів на чолі з Джузеппе&#xA;  Гарібальді висадилися на острові Сицилія&lt;/em&gt; (з газети). &#xA;  &lt;strong&gt;ОХО́ЧИЙ&lt;/strong&gt; (ім.) (той, хто виявляє бажання, готовність до чого-небудь), &lt;strong&gt;БАЖА́ЮЧИЙ, ОХО́ТНИК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(розм.)&lt;/em&gt; &lt;em&gt;Охочих ходити до&#xA;  школи все більшало&lt;/em&gt; (Л. Юхвід); &lt;em&gt;Бажаючі підійти до коменданта&#xA;  штовхалися і терлися, як вівці в загороді&lt;/em&gt; (Григорій Тютюнник); &lt;em&gt;-&#xA;  Охотників багацько, а купців мало. Гуртом не спроможетеся телиці&#xA;  купить.., - звернувся Опанас до людей&lt;/em&gt; (Л. Яновська).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки в жодному словнику (&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=22885&amp;amp;page=778&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dobrovolecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%86%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українські словники&lt;/a&gt;) не зазначено, що &quot;доброволець&quot; діалектне, запозичене чи застаріле, на мою думку, його можна вживати в &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1099021438351/dokumentoznavstvo/ukrayinska_literaturna_mova_normi#31&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;діловій українській мові.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-04-17T13:27:56.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3929" PostTypeId="2" ParentId="3923" CreationDate="2018-04-17T13:43:55.803" Score="2" Body="&lt;p&gt;Український правопис 2015&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 6. Апостроф&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Після губних приголосних (б, п, в, м, ф): &lt;em&gt;б’ю, п’ять, п’є, в’язи, у здоров’ї, м’ясо, рум’яний, тім’я, мереф’янський, В’ячеслав,&#xA;  Стеф’юк.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Примітка.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Апостроф не пишеться, коли перед губним звуком є приголосний&#xA;  (крім р), який належить до кореня: &lt;em&gt;дзвякнути, мавпячий, свято,&#xA;  тьмяний, цвях&lt;/em&gt;; але: &lt;em&gt;верб’я, торф’яний, черв’як.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Коли такий приголосний належить до префікса, то апостроф пишеться, як&#xA;  і в тих же словах без префікса: зв’язок, зв’ялити, підв’язати,&#xA;  розм’якшити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-04-17T13:43:55.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3930" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3931" CreationDate="2018-04-17T14:27:57.553" Score="2" ViewCount="39765" Body="&lt;p&gt;Як правильно казати &quot;На протязі року&quot; чи &quot;протягом року&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За словником синонімів слова &quot;на протязі&quot; та &quot;протягом&quot; є синонімами, але мають різні випадки вживання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна отримати білбш детальне пояснення цих слів та приклади їх вживання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1559" LastActivityDate="2024-01-11T11:24:21.830" Title="&quot;На протязі року&quot; чи &quot;Протягом року&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|правопис|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3931" PostTypeId="2" ParentId="3930" CreationDate="2018-04-17T15:00:31.763" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/protyagom-i-na-protyazi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мовознавці радять не плутати:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На протязі – на різкому струмені повітря, що продуває приміщення крізь&#xA;  щілини, отвори, розташовані одне проти одного.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Протягом (упродовж / впродовж) – час існування чогось, тривалості&#xA;  якоїсь дії або процесу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/QZxWG.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/QZxWG.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53407/31982.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ПРОТЯГОМ – НА ПРОТЯЗІ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Протягом, присл. 1. Вживається при позначенні часу існування когось, чогось, тривання якої-небудь дії, якогось процесу тощо:&#xA;  протягом зими, протягом двох днів, протягом століть, протягом усієї&#xA;  війни, протягом усього життя. 2. розм. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На протязі 1, ім. з прийм. 1. Те саме, що протягом 1.  2. На якійсь відстані. Вздовж всієї стіни на протязі трьох кроків – вартові&#xA;  (С.Божко). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На протязі 2, ім. з прийм. На різкому струмені повітря, що продуває приміщення крізь щілини, отвори, розташовані одне проти&#xA;  одного: стояти на протязі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://1tv.com.ua/video/2060/load&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відео-урок української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, правильно &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;протягом року&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-04-17T15:00:31.763" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3932" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3935" CreationDate="2018-04-17T15:21:35.430" Score="2" ViewCount="5576" Body="&lt;p&gt;Прислів'я та приказки, що мають один головний член речення, належать до узагальнено-особових речень.&lt;br&gt;&#xA;Наприклад:&quot;Вік живи - вік учись&quot; належить до односкладних, узагальнено-особових речень.&lt;br&gt;&#xA;А прислів'я &quot;Немає краю без звичаю&quot; належить до односкладних, безособових речень. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому саме так і як саме треба розрізняти ці два види односкладних речень? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1559" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-04-17T17:17:03.520" LastActivityDate="2018-04-17T17:17:03.520" Title="Односкладні речення" Tags="|пунктуація|синтаксис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3933" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-17T15:53:12.240" Score="2" ViewCount="1700" Body="&lt;p&gt;Постало таке запитання: чи суттєвою або, можливо, навіть і критичною є різниця між словами &quot;винагорода&quot; та “нагорода&quot; в контексті отримання оплати за виконану роботу, послугу тощо (наприклад: &quot;грошова винагорода &quot; чи &quot;нагородна система установи&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Офіційний сайт Української мови &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/n/nagoroda/36-1-0-9812&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зазначає&lt;/a&gt;, що ці слова є синонімами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАГОРОДА&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Синоніми до слова НАГОРОДА: винагорода, ур. мзда, з. наділ; (на змаганнях) приз; (заохочення) премія; д. надгорода. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11, напроти - розділяє ці два слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vynaghoroda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИНАГОРО́ДА&lt;/a&gt;, и, жін. Те, що є платою за працю, нагородою за які-небудь заслуги. Пунктуально о шостій годині прибули складачі, що за окрему винагороду зобов'язались до ранішньої роботи (Іван Франко, VI, 1951, 252); Другого дня вони знайшли собі роботу в миловара — дрова пиляли та рубали. Винагорода — по півфунта мила (Юрій Збанацький, Сеспель, 1961, 167); &#xA;  //  Те, що дається або робиться замість чого-небудь втраченого; заподіяного і т. ін. Панство нас підтримало і внесло вимогу домагатися справедливої винагороди всім, хто постраждав у поході (Зінаїда Тулуб, Людолови, I, 1957, 11);  * У порівняннях. Потім у них народилося дитя. Це було вершиною їхнього щастя, було мовби гідною винагородою обом — і Уралову за всі життєві гіркоти, яких він зазнав, і Галі за її минуле невдале кохання (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 299).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naghoroda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НАГОРО́ДА&lt;/a&gt;, и, жін. Відзначення заслуг, достоїнств і т. ін. Три Зорі у нагороду За геройство за твоє [Кожедуба]… (Іван Нехода, Ми живемо.., 1960, 114); &#xA;  //  Те, що дається для відзначення заслуг, достоїнств і т. ін. Коли мене викликали першого, щоб одержати нагороду [книжку], то я почув, що він [батько] голосно заплакав (Іван Франко, I, 1955, 12); Коли вручають нагороду Тобі чи області твоїй, — Подумай, що ти для народу В майбутнім зробиш, друже мій! (Степан Олійник, Вибр., 1959, 99).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є принципова різниця між цими двома словами? &#xA;Яке зі слів краще використовувати у тексті (в т.ч. і діловому написанні) або повсякденному спілкуванні для надання йому більшої відповідності? &#xA;Хоча на перший погляд, &quot;винагорода&quot; має більше розповсюдження, в тому числі і в офіційних документах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T17:20:03.950" LastActivityDate="2018-11-26T19:34:41.357" Title="Різниця між словами “винагорода” та “нагорода”" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3934" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3937" CreationDate="2018-04-17T16:17:52.680" Score="2" ViewCount="13528" Body="&lt;p&gt;Чому в українській мові правильно казати «завдати шкоди», «завдати збитків», а словосполучення «нанести шкоду» не є правильним?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/21.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://mova.kreschatic.kiev.ua/21.htm&lt;/a&gt;, свідчить, що шкоду не наносять, а завдають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сьогодні часто кажуть і пишуть: нанести шкоду, нанести удар. Але це помилка. Шкоду, сором, образу, смуток, жаль, удар тощо не наносять, а завдають. Читаємо в класиків: “Не завдавай ти мені сорому при чужих людях” (Іван Нечуй-Левицький); “Щоб більше жаху їй завдать, і щоб усяк боявся так робити,— у річці вражу щуку утопити” (Леонід Глібов).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такі ж відомості подають і декілька інших сайтів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-yak-pravylno-skazaty-ukrayinskoyu-deyaki-movni-klishe/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://l-ponomar.com/kultura-movy-yak-pravylno-skazaty-ukrayinskoyu-deyaki-movni-klishe/&lt;/a&gt;, кажуть що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;наносити шкоду – завдавати шкоди;&lt;br&gt;&#xA;  В українській мові дієслово наносити вживається в таких значеннях, як-от: наносити фарбу на папір, понаносили бруду на килим, нанесли візит та ін.&lt;br&gt;&#xA;  Але шкоди (Род. відм., одн.) завдають,&#xA;  наприклад:&lt;br&gt;&#xA;  Дощі та грози, які пройшли наприкінці травня – на початку червня 2014 р., завдали значної шкоди як посівам, так і ягідникам та фруктовим садам.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Незважаючи на це, вислів &quot;нанести шкоду&quot;, часто можна почути на телебаченні і побачити в авторитетних газетах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож, як правильно вживати це словосполучення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1559" LastEditorUserId="1559" LastEditDate="2018-04-18T16:20:16.637" LastActivityDate="2018-04-19T07:43:42.797" Title="Чому словосполучення &quot;нанести шкоду&quot; вважають неправильним?" Tags="|правопис|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3935" PostTypeId="2" ParentId="3932" CreationDate="2018-04-17T17:06:27.663" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nema&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Немає&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;нема&lt;/strong&gt; - це не особова форма дієслова, а присудкове слово на позначення стану.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якби це була особова форма &lt;strong&gt;не має&lt;/strong&gt;, ми говорили б про ознаки 3 особи однини теперішнього часу. За правилами в узагальнено-особових реченнях така форма не зустрічається.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В узагальнено-особових реченнях головний член (присудок) найчастіше&#xA;  виражений дієсловом у формі 2-ї особи однини теперішнього чи&#xA;  майбутнього часу (Багато будеш знати — швидко постарієш (Нар. тв.)).&#xA;  Рідше значення узагальненої дії можуть передавати інші форми дієслова:&#xA;  1) 1-а особа однини і множини (Що маємо, не дбаємо, а втративши,&#xA;  плачемо (Нар. тв.)); 2) 2-а особа однини наказового способу (Не кажи&#xA;  «гоп», доки не перескочиш (Нар. тв.)); 3) 3-я особою множини&#xA;  теперішнього часу (За одного битого двох небитих дають (Нар. тв.)); 4)&#xA;  форма чоловічого роду минулого часу (Цілив у ворону, а попав у корову&#xA;  (Нар. тв.)). -&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;See more at: &lt;a href=&quot;http://shkolyar.in.ua/uzagalnene-osobove-rechennya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://shkolyar.in.ua/uzagalnene-osobove-rechennya&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-17T17:06:27.663" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3936" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-17T17:14:13.470" Score="5" ViewCount="1513" Body="&lt;p&gt;Зіткнувся з таким терміном як &lt;strong&gt;патерн/и [програмування]&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зазначає&lt;/a&gt; Вікіпедія, загальне значення цього слова є: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Патерн&lt;/strong&gt; (англ. pattern — взірець, зразок, маска, шаблон) — об'єкт з якого робляться копії або набори повторюваних об'єктів.&#xA;  Патерн — запозичене слово. Слово «pattern» використовується як термін в кількох західних дисциплінах і технологіях, звідки воно і проникло в наше мовне середовище. Сенс терміна «патерн» завжди вужче, ніж просто «зразок», і варіюється в залежності від галузі знань, в якій використовується.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;але при переході, на більш узагальнюючий термін &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;патерн (інформатика)&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, який є найбільш наближеним до &lt;em&gt;програмування&lt;/em&gt; отримуємо вже цілих три слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Шаблони проектування програмного забезпечення&lt;/strong&gt; (англ. software design patterns) — ефектні способи вирішення задач проектування програмного забезпечення. Шаблон не є закінченим зразком, який можна безпосередньо транслювати в програмний код. Об'єктно-орієнтований шаблон найчастіше є зразком вирішення проблеми і відображає відношення між класами та об'єктами, без вказівки на те, як буде зрештою реалізоване це відношення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловнику&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u.org.ua&lt;/a&gt; слово &quot;патерн&quot; взагалі відсутнє.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук у словниках синонімів на ресурсах &lt;a href=&quot;https://%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B8.%D1%83%D0%BA%D1%80/%D0%9F/%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Синоніми.укр&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/search&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Rozum.org.ua&lt;/a&gt; і  результатів не дає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує в українській мові якийсь сталий термін?&#xA;&lt;em&gt;Шаблони&lt;/em&gt; — це якось узагальнено... &#xA;А якщо так, то чи можливо його використання на заміну запозиченому &lt;em&gt;патерн&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T18:42:19.323" LastActivityDate="2018-09-21T18:42:19.323" Title="Чи має запозичений термін “патерн” синоніми українського походження?" Tags="|переклад|from-english|синоніми|терміни|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3937" PostTypeId="2" ParentId="3934" CreationDate="2018-04-17T17:14:30.727" Score="2" Body="&lt;p&gt;Словник дає позначку розмовне до значення, яке підходить до вашого питання. Це не неправильно, але і не літературна норма.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;НАНОСИТИ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;розм. У сполученні з деякими іменниками означає: заподіювати, чинити, робити те, на що вказує іменник. Уже більшого сорому вона не в&#xA;  силі приспособити над той, який наносить їй її муж (Лесь Мартович,&#xA;  Тв., 1954, 267); Вона все знає. Приміром.., що він має брата чи&#xA;  родича, котрий йому багато прикростей.. наніс (Ольга Кобилянська, III,&#xA;  1956, 335).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nanosyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-17T17:14:30.727" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3938" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3940" CreationDate="2018-04-17T17:58:14.073" Score="4" ViewCount="13787" Body="&lt;p&gt;Слова &quot;Контрастний&quot;, &quot;баластний&quot; - іншомовного походження, &quot;шістнадцять&quot;, &quot;чесний&quot;, &quot;радісний&quot; - власне українські.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підпорядковуючись яким правилам відбуваеться спрощення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1559" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-17T18:05:36.973" LastActivityDate="2018-04-17T18:32:20.600" Title="Баластний, контрастний, шістнадцять, але чесний, радісний. Чому?" Tags="|правопис|приголосні|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3939" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3941" CreationDate="2018-04-17T18:31:48.673" Score="3" ViewCount="234" Body="&lt;p&gt;В літературі по інформаційним технологіям &lt;strong&gt;stakeholder&lt;/strong&gt; визначається як&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A person, group or organization that has concern in a system&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За змістом найбільш підходить &lt;em&gt;зацікавлена сторона&lt;/em&gt;, проте слово concern має трохи ширше значення ніж зацікавленість. Це і дотикатися, і турбувати, і цікавитися, і стосуватися. Тобто не усі stakeholder можуть бути зацікавлені - деякі можуть бути, наприклад, тільки стурбовані. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інший варіант - &lt;em&gt;небайдужа сторона&lt;/em&gt; охоплює більше різних відтінків, та чи доречним буде такий термін в технічному документі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="215" LastActivityDate="2018-04-17T19:33:47.570" Title="Як перекласти stakeholder?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3940" PostTypeId="2" ParentId="3938" CreationDate="2018-04-17T18:32:20.600" Score="5" Body="&lt;p&gt;Питання, як мовиться, хрестоматійне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;§ 19.1&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спрощення груп приголосних&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У групі приголосних &lt;strong&gt;-С(Т)Н-&lt;/strong&gt; випадає &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;: ти́ждень — ти́жня — тижне́вий; ко́ристь — кори́сний&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Винятки: зап’я́стний, кістля́вий, пестли́вий, хвастли́вий, хвастну́ти, хворостня́к, &lt;strong&gt;шістна́дцять&lt;/strong&gt; літера т зберігається.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Примітка. У прикметниках, утворених від іменників іншомовного походження з кінцевим -ст, літера т у групі приголосних -стн- зберігається, хоч відповідний звук і не вимовляється: аванпо́ст — аванпо́стний, &lt;strong&gt;бала́ст — бала́стний&lt;/strong&gt;, компо́ст — компо́стний, &lt;strong&gt;контра́ст — контра́стний&lt;/strong&gt;, форпо́ст — форпо́стний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український правопис&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-17T18:32:20.600" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3941" PostTypeId="2" ParentId="3939" CreationDate="2018-04-17T18:47:21.147" Score="2" Body="&lt;p&gt;«Стейкхолдер» (від англ. Stakeholder) буквально:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Власник частки (одержувач відсотка); утримувач закладу&lt;/strong&gt;», з самого початку - &lt;strong&gt;розпорядник&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;довірчий власник&lt;/strong&gt;) спірного, закладеного або підопічного майна, &lt;strong&gt;пайовик&lt;/strong&gt;); у вузькому сенсі слова: те ж, що і shareholder (&lt;strong&gt;акціонер&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;учасник&lt;/strong&gt;), тобто особа, яка має частку в статутному (складеному) капіталі підприємства; в широкому сенсі: одна з фізичних або юридичних осіб, зацікавлених у фінансових та інших результати діяльності компанії.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rusnauka.com/18_DNI_2010/Economics/69677.doc.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗНАЧЕННЯ ІНТЕРЕСІВ СТЕЙКХОЛДЕРІВ У ПРОЦЕСІ УПРАВЛІННЯ ДІЯЛЬНІСТЮ ПІДПРИЄМСТВА&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D1%96_%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; дає &lt;strong&gt;зацікавлена сторона&lt;/strong&gt;, також &lt;strong&gt;зацікавлена особа&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;заінтересована сторона&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;причетна сторона&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-17T18:47:21.147" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3942" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3944" CreationDate="2018-04-17T19:29:26.060" Score="2" ViewCount="572" Body="&lt;p&gt;Сьогодні виникла у мене доволі цікава ситуація. Читала книжечку &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Кубіцького С.О. Технології соціально-педагогічної роботи в зарубіжних країнах&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Там натрапила на таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Професія соціального працівника в Німеччині виникла на початку XX ст.&#xA;  як &lt;strong&gt;сугубо&lt;/strong&gt; жіноча.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До сьогодні думала, що це русизм і навіть деяких людей правила. Однак все щось захотілося переконатися у правильності своїх думок. Зайшла у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sughubyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, а там пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СУГУ́БИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. Особливий, винятковий. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D1%83%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BE&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;/a&gt; містить це слово і подає українські відповідники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сугубый&lt;/strong&gt; – подві́йний, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;особли́вий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; -&lt;strong&gt;бо&lt;/strong&gt; – подві́йно, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;особли́во&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виникає подвійна ситуація: СУМ подає, що це питоме слово без жодних приміток; російсько-український словник - що це російське слово і наводить відповідник &lt;em&gt;особливо&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &lt;strong&gt;сугубо - русизм чи питоме&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-17T19:48:25.997" Title="Сугубо - русизм чи питоме слово?" Tags="|вживання-слів|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3944" PostTypeId="2" ParentId="3942" CreationDate="2018-04-17T19:35:40.843" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D1%83%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt; знаходимо (&lt;em&gt;зверніть увагу на позначку &lt;strong&gt;книжн. заст&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.) :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;НАДЗВИЧА́ЙНИЙ (дуже великий за силою вияву, інтенсивністю чого-небудь, завдяки чому виділяється на загальному тлі), НЕЗВИЧА́ЙНИЙ, ВИНЯТКО́ВИЙ, &lt;strong&gt;СУГУ́БИЙ&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;книжн. заст.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.classes.ru/all-russian/russian-dictionary-Efremova-term-105962.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Т.Ф. Ефремова Новый словарь русского языка. Толково- словообразовательный&lt;/a&gt; як і &lt;a href=&quot;http://www.classes.ru/all-russian/russian-dictionary-synonyms-term-84026.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; подає  у словниковій статті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СУГУБЫЙ&lt;/strong&gt; сугу́бый&#xA;  &lt;strong&gt;прил. устар.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) Значительно превосходящий что-л. обычное.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) Особенный, исключительный (по сравнению с чем-л. обычным).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як і український словник, так і російський подає &lt;strong&gt;сугубо&lt;/strong&gt; як застаріле слово. Отже, це слово є &lt;em&gt;старослов’янізмом&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://uk.shram.kiev.ua/fun/slovar-staroslavianckih-slov.shtml&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cловнику старослов’янських слів&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СУГУБЫЙ&lt;/strong&gt; - двойной, удвоенный&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У зв’язку з історичними умовами творення обох мов, старослов’янська мала вплив і на українську і на російську мови &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ohukr/ohu.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Огієнко Історія української літературної мови&lt;/a&gt;. І  в російській і в українській мові слово &lt;strong&gt;сугубо&lt;/strong&gt; починає втрачати нормативність. Підтвердження цього знаходимо в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53409/27037.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроках державної мови (з газети «Хрещатик»)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СУГУБО&lt;/strong&gt; &#xA;  правильніше: суто&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &lt;strong&gt;сугубо&lt;/strong&gt; не є русизмом, а старослов’янізмом, яке, в зв’язку з розвитком мови, знайшло більш нормативні відповідники і потрохи починає витіснятися з нормативної української мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-04-17T19:48:25.997" LastActivityDate="2018-04-17T19:48:25.997" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3945" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3946" CreationDate="2018-04-17T19:38:14.237" Score="1" ViewCount="257" Body="&lt;p&gt;У романі Сергія Бута “Листи з того світу” прочитала таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Залізна витримка, продемонстрована &lt;strong&gt;неповнорідним&lt;/strong&gt; братом Ельзи Олександрівни, збила з пантелику.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зацікавило слово &lt;strong&gt;неповнорідний&lt;/strong&gt;. Звернулася у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nepovnoridnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, а там такого немає. Однак у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%80%D0%B0%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; все ж така стаття є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Неповнорідний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — такий, що має лише спільного батька або лише спільну матір.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, слово &lt;strong&gt;неповнорідний&lt;/strong&gt; все ж є літературним чи ні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-17T19:41:29.630" Title="Чи слово &quot;неповнорідний&quot; є літературним?" Tags="|вживання-слів|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3946" PostTypeId="2" ParentId="3945" CreationDate="2018-04-17T19:41:29.630" Score="1" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=J8tBDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PA140&amp;amp;lpg=PA140&amp;amp;dq=%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9+%D0%B2+%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%85&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=Sz-mUqRTFk&amp;amp;sig=fgBm2TiGSGi2aiQTnRlFVdoAQZs&amp;amp;hl=ru&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjWyIOu_MHaAhUHJpoKHSuACF0Q6AEITjAE#v=onepage&amp;amp;q=%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику гендерних термінів&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Брати і сестри можуть бути &lt;strong&gt;повнорідні&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;неповнорідні&lt;/strong&gt;. &lt;strong&gt;Повнорідними&lt;/strong&gt; визнавали братів і сестер, які мали спільних батька і матір. Якщо брати і сестри мали спільного батька, але різних матерів, вони були &lt;strong&gt;неповнорідними&lt;/strong&gt;, але єдинокровними; якщо мали спільну матір, але різних батьків — вони неповнорідні, але єдиноутробні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/2947-14/ed20030101&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сімейному кодексі&lt;/a&gt; також знаходимо :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Стаття 26. Особи, які не можуть перебувати у шлюбі між собою&lt;/em&gt; &#xA;  2. У  шлюбі між собою не можуть перебувати рідні (&lt;strong&gt;повнорідні, &#xA;  неповнорідні&lt;/strong&gt;) брат і сестра.  &lt;strong&gt;Повнорідними&lt;/strong&gt; є брати і  сестри,  які &#xA;  мають спільних батьків. &lt;strong&gt;Неповнорідними&lt;/strong&gt; є брати і сестри, які мають &#xA;  спільну матір або спільного батька. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наявність слова &lt;strong&gt;неповнорідний&lt;/strong&gt; знаходимо також у &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/en/1387-19&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Про внесення змін до статті 23 Закону України &quot;Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію&quot;[...]&lt;/a&gt; :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;жінки та чоловіки, чиї близькі родичі (чоловік, дружина, син, донька, батько, мати, дід, баба або рідний (&lt;strong&gt;повнорідний, неповнорідний&lt;/strong&gt;) брат чи сестра) загинули або пропали безвісти під час проведення антитерористичної операції з числа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &lt;strong&gt;неповнорідний&lt;/strong&gt; є нормативним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-04-17T19:41:29.630" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3947" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3955" CreationDate="2018-04-17T19:58:18.870" Score="3" ViewCount="35552" Body="&lt;p&gt;Цей фразеологізм зустрівся меня в творі Івана Котляревського &quot;Наталка Полтавка&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Виборний. Та що його питати: він по городу гав ловив та витрішки продавав…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Через незнайомий вислів значення речення було не надто зрозумілим. Та вислів сподобався і хотілося б ним прикрашати свою мову. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значення вислову було знайдено: Витрішки купувати (продавати) — заглядати без діла, роздивлятися безцільно. Витрішки продавати — ледарювати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хотілося б дізнатися про доречне застосування фразеологізму в повсякденному мовленні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сподіваюся на допомогу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1559" LastEditorUserId="1559" LastEditDate="2018-04-18T13:57:26.343" LastActivityDate="2018-04-18T13:57:26.343" Title="Фразеологізм &quot;витрішки продавати&quot; - значення та вживання" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3948" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-17T20:03:31.657" Score="3" ViewCount="87" Body="&lt;p&gt;Стаття у Вікіпедії зазначає, що&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B5%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Реферал&lt;/a&gt; (або реферал, від англ. referral — «напрям») — учасник партнерської програми, зареєстрований за рекомендацією іншого учасника. Така схема маркетингу широко поширена в інтернеті і передбачає реєстрацію на сайтах, що надають якісь послуги. У цьому випадку рекомендація супроводжується «реферальним посиланням», що містить інформацію про обліковий запис учасника, який отримає винагороду за залучення новачків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розділ &quot;Посилання&quot; цієї ж статті свідчить, що звісно ж вживається переважно звичайна транслітерація.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про це ж свідчить і відповідний &lt;a href=&quot;https://duckduckgo.com/?q=%D0%A0%D0%B5%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB&amp;amp;t=hf&amp;amp;ia=web&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пошук в Інтернеті&lt;/a&gt;. Спостерігається інколи навіть використання і в англійському написанні (оригінальному, тобто латиницею).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D1%80%D0%B5%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційного сайту Української мови&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн Словника іншомовних слів&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Загального народного англійсько-українського словника&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника Укрліт.ORG&lt;/a&gt; та&#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вільного тлумачного словника (Новітній онлайновий словник української мови (2013—2018))&lt;/a&gt; це слово звісно &quot;ще не вспіло дійти&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Народний Словотвір взагалі &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/referal&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; щось &quot;страшне та невеселе&quot;, накшталт:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;рекрут&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;покличник&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож чи існує якийсь варіант українського слова - відповідника, зафіксований хоча б у одному із сучасних виданих словників?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-22T22:22:41.297" LastActivityDate="2018-04-22T22:22:41.297" Title="Український відповідник &quot;referral&quot;?" Tags="|переклад|from-english|запозичені-слова|неологізми|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3951" PostTypeId="2" ParentId="3933" CreationDate="2018-04-17T20:46:22.807" Score="4" Body="&lt;p&gt;Власне кажучи, у питанні закладено відповідь, а саме в нюансах значень, які ви навели у словникових статтях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробуємо пірнути в суть за допомогою синонімів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Винагородою є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/platnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;платня&lt;/a&gt;, плата за роботу, службу, заробітна плата, те, що зароблене, заробіток, найчастіше гроші.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нагородою є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidznaka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відзнака&lt;/a&gt; за заслуги в якій-небудь галузі, найчастіше предмет, що символічно заміняє винагороду або засвідчує досягнення, наприклад, диплом чи орден, Шевченківська премія тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-17T20:46:22.807" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3952" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-17T22:47:32.520" Score="12" ViewCount="317" Body="&lt;p&gt;Відповідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%BB%D0%B5%D1%80_(%D0%BA%D1%96%D0%BD%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тре́йлер&lt;/strong&gt; — відеоролик, який складається з коротких і зазвичай найбільш видовищних уривків фільму для його анонсування або реклами. Відеоряд з незв'язаних уривків і сцен за принципом калейдоскопа іноді змінюються дуже швидко: більше справляють враження на глядача, ніж залишають осмислене уявлення про фільм.&#xA;Термін застосовується і до комп'ютерних ігор.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також Вікіпедія згадує про: анонс, рекламу, дражнилку, демоверсію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На Словотворі &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/treiler&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонують&lt;/a&gt; наступні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;вістовик, передвíсник, кіноанонс, завáбка, передуйко, провісник, передпоказ та інші&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11, зазначає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;щодо &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;вістовика&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ВІСТОВИ́К, а́, ч.,рідко. Те саме, що вісту́н&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ВІСТУ́Н, а́, ч. 1. Той, хто приносить звістку.&#xA;2. перен. Те саме, що ві́сник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;а щодо &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B2%D1%96%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;передвісника&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;чого. Той (те), що своєю появою, поведінкою і т. ін. віщує які-небудь зміни в природі (про рослини, тварин, явища природи тощо).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;То який український відповідник був би більш влучніший до терміну &amp;quot;trailer&amp;quot;, як Ви гадаєте? Чи може він вже існує?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2023-03-27T08:28:51.103" Title="Як влучніше перекласти &quot;trailer&quot;, коли йдеться про фільм чи гру?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3953" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-18T01:22:12.887" Score="6" ViewCount="23336" Body="&lt;p&gt;Досить часто стикаючись з такими термінами як &quot;правочин&quot;, &quot;договір&quot; та &quot;угода&quot;, вирішив з'ясувати чи тотожні вони у своїх контекстах. Адже іноді важко зрозуміти, коли доцільно застосувати термін &quot;правочин&quot;, коли — &quot;договір&quot;, а коли — &quot;угоду&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вікіпедія&lt;/em&gt; пояснює, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%87%D0%B8%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правочи́н&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов'язків.&#xA;  «Правочин» є терміном, який раніше використовувався в українському законодавстві протягом 1920-1930-х років та застосований в новому Цивільному кодексі України, в якому йому відведено окрему главу. Раніше в цивільному праві вживався термін «угода», під яким розуміли вольові, правомірні дії громадян чи організацій, спрямовані на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов'язків.&#xA;  Ст. 202 Цивільного кодексу України визначає правочин як дію особи, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Правочин, зокрема договір, є однією з найпоширеніших підстав виникнення, зміни та припинення цивільних правовідносин у системі юридичних фактів. [...]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Договір&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом (в тому числі в електронному вигляді).&#xA;  Договори є правовими документами, де сторони визначаються із правами та обов'язками. [...]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Угода&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — дії громадян і організацій, спрямовані на встановлення, зміну або припинення цивільних прав або обов'язків. Угоди можуть бути односторонніми і дво- чи багатосторонніми (договір).&#xA;  Дії як юридичні факти завжди мають вольовий характер і поділяються на правомірні й неправомірні. Угоди — це вольові і правомірні дії, безпосередньо спрямовані на досягнення правового результату, а саме: на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.&#xA;  В угоді виявляється воля її учасників, яка має пізнаватися іншими особами, а тому повинна бути виражена, виявлена зовні. Зовнішній вияв волі називається волевиявленням. Це — суть угоди. Без волевиявлення немає угоди. Іноді для укладення угоди, крім волевиявлення, необхідно вчинити фактичні дії. [...]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І от, знайшовши на просторах Інетрнета статтю &lt;a href=&quot;http://www.irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe?I21DBN=LINK&amp;amp;P21DBN=UJRN&amp;amp;Z21ID=&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21FMT=ASP_meta&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;2_S21P03=FILA=&amp;amp;2_S21STR=gumc_2014_4_13&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гордеюк А. О. &quot;Проблема співвідношення категорій «правочин» та «договір» у цивільному законодавстві України&quot;&lt;/a&gt; від 2014 року, з'ясував, що фахівці таки їх розрізняють:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[...] можна зробити висновки щодо співвідношення категорій «правочин» і «договір» у цивільному законодавстві України і в юридичній літературі. По-перше, об’єднує ці правові категорії їхня належність до юридичних фактів дії; по-друге, договір є різновидом правочину як юридичний факт дії, тому правочин зіставляється з договором як загальне й конкретне, при цьому кожний договір є правочином, але не кожний правочин є договором; по-третє, слід мати на увазі, що договір розуміють у цивільному (а відповідно й у договірному) праві в кількох аспектах (як юридичний факт дії, як зобов’язальні правовідносини і як документ), правочин же має ще більш складну правову природу, тому що передбачає як різновиди, крім правочину-договору, інші види правочинів [...]; по-четверте, поділ правочинів на односторонні та дво-, багатосторонні за критерієм наявності певної кількості сторін правочину, що беруть участь у здійсненні правочину, слід відрізняти від поділу договорів на односторонні та дво- й багатосторонні за іншим критерієм – наявності взаємних прав та обов’язків у сторін (контрагентів) договору.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Враховуючи наведений матеріал, &lt;strong&gt;чим ці терміни (&quot;правочин&quot;, &quot;договір&quot; та &quot;угода&quot;) все-таки відрізняються&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-10-22T18:36:48.890" LastActivityDate="2020-01-26T09:01:53.147" Title="&quot;Правочин&quot;, &quot;договір&quot; та &quot;угода&quot; тотожні чи ні?" Tags="|різниця-між-словами|терміни|синоніми|legal-terms|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3954" PostTypeId="2" ParentId="3924" CreationDate="2018-04-18T04:06:45.463" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;паковання&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; - це матеріали, які використовують в процесі &lt;em&gt;пакування&lt;/em&gt;. То &lt;em&gt;комплектовання&lt;/em&gt; - це матеріали, які використовують при &lt;em&gt;комплектуванні&lt;/em&gt;, тобто це і є відповідником російськомовним &lt;em&gt;комплектующим&lt;/em&gt;. А &lt;em&gt;комплектувальним&lt;/em&gt; може бути верстат, який призначений для комплектування.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-04-18T04:06:45.463" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3955" PostTypeId="2" ParentId="3947" CreationDate="2018-04-18T07:17:57.897" Score="3" Body="&lt;p&gt;Тлумачення даного фразеологізму є у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vytrishky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Витрішки продавати (купувати, ловити, їсти і т. ін.) — нічого не&#xA;  роблячи, дивитися, роздивлятися навкруги. — А я більше не піду до їх&#xA;  сидіти в кутку та витрішки продавати, — сказала писарша&#xA;  (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 137); І пішов [Пархім] по базару витрішків&#xA;  їсти (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 476); — Навіщо нам туди йти?&#xA;  Витрішки купувати я не хочу (Василь Кучер, Прощай.., 1957, 11)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також  у &lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/2210-vytrishky-prodavaty.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фразеологічному словнику&lt;/a&gt; знаходимо аналогічне тлумачення:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Витрішки продавати - ледарювати.&lt;br&gt;&#xA;  Виборний. Та що його питати: він по&#xA;  городу гав ловив та витрішки продавав... (Котляревський, Твори, т. II,&#xA;  1953, стор. 28).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також однаковими за значенням до цього фразеологізму є: &lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/2211-vytrishky-kupuvaty.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;витрішки купувати&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/2212-vytrishky-lvyty.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;витрішки ловити&lt;/a&gt;.     &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Витрішків купувати - гуляти без мети.&lt;br&gt;&#xA;  А за ділом же вони (дівчата) й вийшли? А як же? Витрішків купувати, та щоб чи не пожартують парубки з ними (Квітка-Основ'яненко, Твори, т. II, 1956, стор. 17).       &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Витрішки ловити - вештатися без мети.&lt;br&gt;&#xA;  В другій чверті й мух не стало, - не зівав, &#xA;  Цілу чверть ловив наш Петя в класі гав. &#xA;  В третій – майже й на уроки не ходив, &#xA;  Бо на вулиці він витрішки ловив &#xA;  (Білоус, Зигзаг, 1956, стор. 72).   &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ також подає, як синонім &lt;em&gt;витрішки їсти&lt;/em&gt;, а у &lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/2209-vytrishky-jisty.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фразеологічному словнику&lt;/a&gt; цей вираз має таке значення:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Витрішки їсти в ролі прис; вульг.– дивитися на кого-, що-небудь з надмірною цікавістю.&lt;br&gt;&#xA;  І пішов (Пархім) по базару витрішків їсти (Квітка-Основ'яненко, Твори, т. II, 1956, стор. 476).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="1500" LastEditDate="2018-04-18T08:56:49.627" LastActivityDate="2018-04-18T08:56:49.627" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3956" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-18T09:58:46.410" Score="1" ViewCount="916" Body="&lt;p&gt;Тлумачний словник подає слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozsudok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розсудок&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ROZUM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розум&lt;/a&gt; як синоніми:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;РОЗСУ́ДОК, дку, чол., рідко. Те саме, що розум 1, 2. Бугров потер рукою остуджене чоло, розсудок повернувся до нього (Іван Микитенко, II, 1957, 281); Тут потрібний холодний розсудок і велика обережність (Дмитро Ткач, Моряки, 1948, 121).  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак багато &lt;a href=&quot;http://textbooks.net.ua/content/view/5193/45/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерел&lt;/a&gt; з філософії стверджують, що це різні поняття:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Розсудок — початковий рівень мислення, де оперування абстракціями відбувається в межах певної незмінної, наперед заданої схеми.&#xA;     Це здатність послідовно й коректно будувати свої думки, класифікувати й систематизувати факти. Поняття тут розглядається як стале, незмінне, поза його розвитком та взаємозв´язками. Головною функцією розсудку є розкладання та обчислення. Розсудок є побутовою, повсякденною формою мислення, іншими словами — здоровим глуздом. Логіка розсудку — це формальна логіка, яка більше переймається готовим знанням, ніж становленням його змісту. Вона вивчає структуру висловлювань і доведень.&lt;br&gt;&#xA;   Розум — вищий рівень раціонального пізнання, якому властиві творче оперування абстракціями та рефлексією, спрямованість на усвідомлення власних форм та передумов, самопізнання.    &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D1%81%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; зазначено:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Розсу́док або глузд — початковий рівень мислення, де оперування абстракціями відбувається в межах певної незмінної, наперед заданої схеми. Забезпечує оперування поняттями за певним наперед заданим алгоритмом без усвідомлення їхньої природи.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Функція розсудку — класифікувати факти, робити логічні розумові висновки, систематизувати знання за суворими правилами і схемами.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На противагу розсудку розум — вищий рівень раціонального пізнання, якому властиві творче оперування абстракціями та рефлексією, спрямованість на усвідомлення власних форм та передумов, самопізнання.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж чи вважати ці слова різними за значенням? Також цікавить саме слово &lt;em&gt;розсудок&lt;/em&gt;. Чи не є воно калькою з російської(бо дуже схоже з російським &quot;рассудок&quot;)? На жаль джерел на підтвердження цієї думки не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="1500" LastEditDate="2018-04-18T10:58:02.827" LastActivityDate="2018-08-21T13:01:57.560" Title="Значення слів розум та розсудок" Tags="|значення-слів|вибір-слова|калька|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3957" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-18T13:53:46.363" Score="0" ViewCount="392" Body="&lt;p&gt;У Шевченка є такий вірш:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Умре муж велій в власяниці.&lt;br&gt;&#xA;  Не плачте, сироти, вдовиці,&lt;br&gt;&#xA;  А ти, Аскоченський, восплач&lt;br&gt;&#xA;  Воутріє на тяжкий глас.&lt;br&gt;&#xA;  І Хомяков, Русі ревнитель,&lt;br&gt;&#xA;  Москви, отечества любитель,&lt;br&gt;&#xA;  О юбкоборцеві восплач.&lt;br&gt;&#xA;  І вся, о Русская беседа,&lt;br&gt;&#xA;  Во глас єдиний ісповєдуй&lt;br&gt;&#xA;  Свої гріхи.&#xA;  І плач! і плач!  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вірш є сатиричним відгуком на смерть митрополита петербурзького і новгородського Григорія (Постникова Георгія Петровича), відомого своїми випадами проти освіти, науки і преси.&lt;br&gt;&#xA;Не зрозуміле слово &lt;em&gt;велій&lt;/em&gt;. В &lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/mas/4835/%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російських&lt;/a&gt; словниках знайшла варіант &lt;em&gt;великий&lt;/em&gt;. За змістом, здається підходить - &quot;&lt;em&gt;муж великий&lt;/em&gt;&quot;, але інших підтверджень цьому не знайшла. То ж чи справді в даному випадку велій - це великий?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-04-19T15:34:50.467" Title="Що таке &quot;велій&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3958" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-18T14:19:55.143" Score="3" ViewCount="1402" Body="&lt;p&gt;Фразеологізм є досить складним і його важко зрозуміти, це нам повідомляє сайт &lt;a href=&quot;http://dovidka.biz.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Dovidka&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На цьому ж сайті &lt;a href=&quot;http://dovidka.biz.ua/mokrim-ryadnom-nakriti-znachennya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наведені приклади вживання&lt;/a&gt; цього вислову&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вона на мене мокрим рядном, що стільки грошей перевів (Борис Грінченко, I, 1963, 480);&lt;br&gt;&#xA;  Він так на дочку обрушився, як мокрим рядном накрив (Грицько Григоренко, Вибр., 1959, 248);&lt;br&gt;&#xA;  Килина так і вкрила мокрим рядном Зарубу за те, що на фермах і досі немає усіх машин (Василь Кучер, Трудна любов, 1960, 482);&lt;br&gt;&#xA;  Батько знов накрив її мокрим рядном.— І де ти в іродового батька волочишся! (І. Нечуй-Левицький);&lt;br&gt;&#xA;  — Повертайте, хлопці, сьогоднішній виторг! — одразу ж накрив мокрим рядном своїх вірних помічників (М. Стельмах);&lt;br&gt;&#xA;  Не доведи Боже Галі що лишнє сказати, лишній раз устати, по хаті пройти — так мати і вкриє мокрим рядном (Панас Мирний);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи буде доречним назвати цей фразеологізм архаїзмом, адже він використаний лише у літературі ХХ століття?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1559" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-05-20T19:27:34.907" LastActivityDate="2018-05-20T19:27:34.907" Title="Фразеологізм &quot;Накрити мокрим рядном&quot; - архаїзм?" Tags="|фразеологізми|архаїзми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3959" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3961" CreationDate="2018-04-18T15:27:54.850" Score="3" ViewCount="12554" Body="&lt;p&gt;Назва річки &quot;Дніпро&quot; в родовому відмінку буде звучати як &lt;em&gt;&quot;Дніпра&quot;&lt;/em&gt;.&#xA;Назва річки &quot;Дон&quot; в родовому відмінку буде звучати як &lt;em&gt;&quot;Дону&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правило про про особливості відмінювання іменників в родовому відмінку зазначає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В родовому відмінку закінчення &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt;; &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt; мають слова, що позначають чітко окреслені предмети, міста, річки та терміни.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Друга частина цього ж правила повідомляє:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В родовому відмінку закінчення &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt;; &lt;code&gt;-ю&lt;/code&gt; мають слова, що позначають речі, які не мають чітких контурів, а також речовини та матеріали, установи, географічні назви, країни, краї та річки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як спираючись на ці правила можна пояснити правопис слів &lt;strong&gt;&quot;Дніпро&quot;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&quot;Дон&quot;&lt;/strong&gt; в родовому відмінку, адже обидва ці слова належать категорії річки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1559" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-04-19T10:26:20.007" LastActivityDate="2018-04-19T10:26:20.007" Title="Родовий відмінок назв річок: чому Дніпро - Дніпра, але Дон - Дону?" Tags="|власні-назви|правопис|відмінювання|орфографія|родовий-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3960" PostTypeId="2" ParentId="2947" CreationDate="2018-04-18T15:43:38.037" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20161120123104/http://linguana.com.ua/ukrayinska-mova/fonetyka/shema-fonetychnogo-rozboru-slova.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Схема фонетичного розбору слова&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Озвучити і написати слово фонетичною транскрипцією.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Поставити наголос.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Поділити слово на склади.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Визначити відкриті і закриті склади.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назвати кількість звуків і кількість букв, вказати, чи відповідає кількість букв кількості звуків. Якщо такої відповідності немає, то пояснити її, вказавши, які букви позначають два звуки або не позначають жодного.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назвати голосні звуки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назвати приголосні.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вказати: глухі чи дзвінкі, м’які чи тверді приго­лосні.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Визначити фонетичні зміни, якщо такі є: чергуван­ня, подвоєння, спрощення, уподібнення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Особливості вимови і правопису.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно до схеми:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;футбол&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;[фудб'ол ]&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;2 склади, закриті&lt;br /&gt;&#xA;6 букв, 6 звуків&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ф - &lt;code&gt;[ф]&lt;/code&gt; - приголосний, твердий, глухий&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;у - &lt;code&gt;[у]&lt;/code&gt; - голосний, ненаголошений&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;т - &lt;code&gt;[д]&lt;/code&gt; - приголосний, твердий, дзвінкий (глухі приголосні перед дзвінкими уподібнюються до парних їм дзвінких)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;б - &lt;code&gt;[б]&lt;/code&gt; - приголосний, твердий, дзвінкий&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;о - &lt;code&gt;[о]&lt;/code&gt; - голосний, наголошений&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;л - &lt;code&gt;[л]&lt;/code&gt; - приголосний, твердий, дзвінкий (сонорний)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://subject.com.ua/textbook/mova/5klas/23.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-04-14T09:38:53.003" LastActivityDate="2022-04-14T09:38:53.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3961" PostTypeId="2" ParentId="3959" CreationDate="2018-04-18T16:13:29.027" Score="4" Body="&lt;p&gt;Обидва іменники належать до другої відміни. В &lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/#search=48-60&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українському правописі&lt;/a&gt; зазначено:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Іменники чол. роду в родовому відмінку однини приймають закінчення -а (у твердій та мішаній групах), -я (у м’якій групі), коли вони означають:  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;...інші географічні назви з наголосом у родовому відмінку на кінцевому складі, а також із суфіксами присвійності -ов, -ев (-єв), -ин (-їн): Дінця́, Дністра́, Іртиша́, Колгу́єва, Орла́, Остра́, Пиря́тина, Псла, Пско́ва, Те́терева.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Закінчення -у (у твердій і мішаній групах), -ю (у м’якій групі) мають іменники чоловічого роду на приголосний, коли вони означають:  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Назви річок (крім зазначених у п. 1), озер, гір, островів, півостровів, країн, областей і т. ін.: Аму́ру, Бу́гу, Га́нгу, До́ну, Дуна́ю, Єнісе́ю, Ні́лу, Ре́йну, Се́йму; Байка́лу, Ельто́ну, Мічига́ну, Сві́тязю, Ча́ду; Алта́ю, Ельбру́су, Памі́ру, Ура́лу; Ко́тліну, Кі́пру, Кри́ту, Ро́досу, Сахалі́ну, Ка́ніну, Пелопонне́су; Алжи́ру, Афганіста́ну, Казахста́ну, Єги́пту, Іра́ку, Кита́ю; Донба́су, Ельза́су, Кавка́зу, Сибі́ру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &lt;em&gt;Дніпро&lt;/em&gt; підпадає під перше правило, оскільки в родовому відмінку має наголос на кінцевому складі - Дніпра́, а &lt;em&gt;Дон&lt;/em&gt; - під друге правило - До́ну.&lt;br&gt;&#xA;Для підтвердження ще одне &lt;a href=&quot;http://webpen.com.ua/pages/Morphology_and_spelling/nouns_ends_II_case_masculine%20_singular.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-04-18T16:13:29.027" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3962" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-18T16:32:45.370" Score="4" ViewCount="342" Body="&lt;p&gt;Проводячи невелике дослідження, я з'ясувала, що більшість фразеологізмів, на данний момент, можна зустріти лише в книгах написаних у ХХ столітті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Та Свирид Костомаха не того тіста книш. Мій батько… не брехав і синові не велів (Марко Вовчок, 6, 1956, с. 260);&lt;br&gt;&#xA;  Оскільки всі вони мали високі академічні звання, то й цей, звісно, був пташкою їхнього польоту (Гуцало, Парад планет, 1984, с. 99)&lt;br&gt;&#xA;  — Ну, та я теж не ликом шитий... Скажу, що була звичайна товариська зустріч (Бурлака, Напередодні, 1956, стор. 332);&lt;br&gt;&#xA;  — Чого ж мені? Я не від того, щоб учитись. Я з охотою... Але перше треба знати, чому вчи­тись і що то за вчитель буде. Ми теж не ликом шиті і не макогоном одуковані, хоч і не кінчали інститутів... (Добровольський, Тече річка невеличкaа, 1961, стор. 113).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще вони зустрічаються у посібниках для вивчення мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У широкому вжитку їх не використовують, а заміняють більш звичними в побуті словами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна на таких засадах вважати всі фразеологізми - архаїзмами?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1559" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-04-19T09:45:34.393" LastActivityDate="2018-04-19T19:52:36.763" Title="Чи можна вважати певні фразеологізми архаїзмами та історизмами?" Tags="|фразеологізми|архаїзми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3963" PostTypeId="2" ParentId="3934" CreationDate="2018-04-19T07:43:42.797" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Завдати шкоду&lt;/em&gt; - мовне кліше, словосполучення, що відрізняється стійким лексичним складом. Наприклад, участь &lt;em&gt;беруть&lt;/em&gt;, а не приймають, освіту &lt;em&gt;здобувають&lt;/em&gt;, а не отримують. Його варіант - &lt;em&gt;вчинити шкоду&lt;/em&gt;. Так само, як російському &lt;em&gt;нанести обиду&lt;/em&gt; відповідає українське &lt;em&gt;заподіяти/вчинити образу&lt;/em&gt;. Якщо калькувати з російської, без урахування значення слова в українській мові, можна створювати досить кумедні за змістом вислови.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-19T07:43:42.797" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3964" PostTypeId="2" ParentId="3962" CreationDate="2018-04-19T09:44:16.943" Score="5" Body="&lt;p&gt;Фразеологізм, хоч і має неподільне значення і не може сприйматися як сума значень слів у його складі, однак все ж граматично організований за моделлю словосполучення чи речення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фразеологізми вивчає розділ мовознавства - фразеологія. Тому використовувати щодо фразеологізмів класифікацію лексики (архаїзм, історизм) неправильно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, щодо вжитку фразеологізмів фахівці мають певні міркування:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Переважна більшість фразеологізмів походить з усної народної&#xA;  творчості...Фразеологізмами стали вислови античних часів... також&#xA;  вислови з церковної літератури.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1209081040542/dokumentoznavstvo/frazeologiya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОСНОВНІ ТИПОЛОГІЧНІ ОЗНАКИ ФРАЗЕОЛОГІЗМІВ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Застарілі фразеологізми відбивають і звичайні поняття, і такі, що з&#xA;  різних причин вийшли з активного вжитку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://schoollib.com.ua/ukr_lang/1/43.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Активні і пасивні фразеологізми&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пасивні одиниці мови мало або зовсім не вживаються у повсякденному спілкуванні через те, що містять позначення предметів і явищ, застарілих для сучасного мовця.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;піти під аршин, забігти в колодку, прописати іжицю&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можемо використовувати означення &quot;застарілий&quot; до фразеологізмів, що мають у складі слова-архаїзми і через те стають незрозумілі і непопулярні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо питання, чи не відмирає взагалі фраземіка мови, то відповідь - категорично ні. Ми не кажемо більше &quot;не ликом шитий&quot;, але маємо безліч нових фразем ХХІ століття, створених за законами фраземіки із сучасних лексичних одиниць для обслуговування сучасних понять, як-от &quot;шокова терапія&quot;, &quot;тіньова економіка&quot;, &quot;стакан наполовину повний&quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-04-19T19:52:36.763" LastActivityDate="2018-04-19T19:52:36.763" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3965" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-19T14:14:33.530" Score="3" ViewCount="127" Body="&lt;p&gt;Вставлені слова і речення можна виділяти комами, тире, дужками, комою з тире. Який знак використати, залежить від інтонації. &#xA;Ось, наприклад, правила:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо вставлене речення вимовляється майже таким самим тоном, як і основне, то воно виділяється з обох боків &lt;strong&gt;комами&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Звали нашого діда, як я вже потім довідавсь, Семеном.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо вставлені слова чи речення вимовляються підвищеним тоном, то вони виділяються з обох боків &lt;strong&gt;тире&lt;/strong&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В щирім серці, в чесних грудях — вірю, знаю! — квіти є! &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо вставлена конструкція виділяється тире й уводиться в речення на тому місці, де за правилами вживається кома, то така конструкція виділяється з обох боків &lt;strong&gt;комами та тире&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Не було ще такого літнього ранку, — хіба вже каміння з неба, — щоб дід Арсен, прозваний Бушлею, всидів дома. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Найчастіше вставлені слова чи речення вимовляються пониженим тоном. Тоді вони виділяються &lt;strong&gt;дужками&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Далеко-далеко (те знають хіба що лелеки) розкидала доля киптарики і сіряки. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Моє питання полягає в наступному:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо я не знаю, яка там має бути інтонація, як варто виділяти ці конструкції, щоб не помилитися? Наприклад, при виконанні письмового завдання. Інтуїтивно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1555" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-19T14:34:14.063" LastActivityDate="2018-04-19T14:34:14.063" Title="Як позначати вставлені слова і речення, коли не визначено інтонацію?" Tags="|пунктуація|синтаксис|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3966" PostTypeId="2" ParentId="3957" CreationDate="2018-04-19T15:34:50.467" Score="1" Body="&lt;p&gt;Вірш Шевченка рясніє старослов'янізмами і русизмами, що надає особливого пафосу. Щодо значення слова велій є стаття на російськомовному &lt;a href=&quot;http://www.classes.ru/all-russian/russian-dictionary-Vasmer-term-1726.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ресурсі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВЕЛИЙ&lt;/strong&gt; &quot;большой&quot;, устар.; др.-русск., ст.-слав. велии, велиѭ (Супр.),&#xA;  болг., макед. ве́лий, сербохорв. ве̑љи̑, др.-чеш. velí, чеш. vele&#xA;  &quot;очень&quot;, слвц. velo, в.-луж. wjele. Связано с вели́кий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-19T15:34:50.467" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3967" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-19T18:23:20.393" Score="5" ViewCount="3656" Body="&lt;p&gt;Яке правило керує відмінюванням складених імен (переважно іншомовних)? Наскільки я розумію, теоретично є три варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Відмінюється лише перше слово: &lt;em&gt;Жаном-Жак&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Еріхом-Марія&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Відмінюється лише друге (останнє) слово:  &lt;em&gt;Жан-Жаком&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Еріх-Марією&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Відмінюються обидва:  &lt;em&gt;Жаном-Жаком&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Еріхом-Марією&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правопис згадує &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par106&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;написання через дефіс чи окремо&lt;/a&gt;, а також правопис &lt;strong&gt;прикметників&lt;/strong&gt;. Але нічого не каже про відмінювання &lt;strong&gt;іменників&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Попереднє дослідження показало суцільну суперечність у джерелах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;За перший варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%85%D0%BE%D0%BC+%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%96%D1%8F+%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%BC&amp;quot;&amp;amp;lr=lang_uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ґуґлопошук &quot;еріх&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt;+марі&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;+ремарком&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він мріяв познайомитись із, на той час живими лише в книгах, Ернестом Гемінгвеєм, &lt;a href=&quot;https://day.kyiv.ua/uk/article/taym-aut/pismenniki-zminyuyut-profesiyu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Еріх&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt; Марі&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt; Ремарком&lt;/a&gt;, Редьярдом Кіплінгом&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;За другий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B6%D0%B0%D0%BD+%D0%B6%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BC&amp;quot;&amp;amp;lr=lang_uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ґуґлопошук &quot;жа&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;+жак&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt;&quot;&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://referatu.net.ua/referats/68/39388&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Реферат - Теорія суспільного договору за Жа&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;-Жак&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt; Руссо&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D0%B7%D1%82%D1%8F%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%9F%27%D1%94%D1%80%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Безтямний П'єро»&lt;/a&gt; — французько-італійська кримінальна драма 1965 року, поставлена режисером Жа&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;-Люк&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt; Годаром […] з Жа&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;-Пол&lt;strong&gt;ем&lt;/strong&gt; Бельмондо […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;За третій варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%BC+%D0%B6%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BC&amp;quot;&amp;amp;lr=lang_uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ґуґлопошук &quot;жан&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt;+жак&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt;&quot;&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%85%D0%BE%D0%BC+%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%96%D1%94%D1%8E+%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%BC&amp;quot;&amp;amp;lr=lang_uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ґуґлопошук &quot;еріх&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt;+марі&lt;strong&gt;єю&lt;/strong&gt;+ремарком&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Свій 92-й сезон він відзначив соковитою прем’єрою – виставою «Троє товаришів» &lt;a href=&quot;http://visitlviv.net/news/ua/remark-v-teatri-zankoveckoi/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;за Еріх&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt;-Марі&lt;strong&gt;єю&lt;/strong&gt; Ремарком&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, запитання:&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Яке правило керує відмінюванням складених імен (переважно іншомовних)?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2020-07-20T19:45:00.610" Title="Як відмінюються складні (іншомовні) імена як-то Жан-Жак, Еріх-Марія?" Tags="|власні-назви|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3968" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-19T23:00:38.387" Score="3" ViewCount="114" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;&quot;matchmaking&quot;&lt;/em&gt; останнім часом часто в бізнес-колах використовується для назви специфічного процесу знаходження контактів. Так називають, наприклад, частину семінару/конференції, під час якої відбувається спілкування тет-а-тет представників різних компаній для налагодження бізнес зв'язків. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гугл &lt;a href=&quot;https://translate.google.com.ua/?hl=uk&amp;amp;tab=wT#en/uk/matchmaking&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; &#xA;&lt;em&gt;товаришування&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;сватання&lt;/em&gt;, що, звісно, не відповідає вживанню даного терміна у діловому контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;English by Oxford Dictionaries &lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/matchmaking&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;натякає&lt;/a&gt; на &lt;em&gt;романтичні зустрічі&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The arranging of marriages or initiation of romantic relationships between others.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Wikipedia [ENG] теж не &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Matchmaking&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пояснює&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Matchmaking is the process of matching two or more people together, usually for the purpose of marriage, but the word is also used in the context of sporting events such as boxing, in business, in online video games and in pairing organ donors.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прошу допомогти знайти влучний український аналог, зауважу, що слова &lt;em&gt;&quot;переговори&quot;&lt;/em&gt; та/або &lt;em&gt;&quot;зустрічі&quot;&lt;/em&gt; не досить влучно передають особливе, контекстне значення даного слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-20T07:36:48.907" LastActivityDate="2018-04-20T07:36:48.907" Title="Переклад &quot;matchmaking&quot; українською мовою" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3969" PostTypeId="2" ParentId="3968" CreationDate="2018-04-20T00:23:35.420" Score="2" Body="&lt;p&gt;Наприклад, &lt;strong&gt;парування&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словники надають це слово з пікантним відтінком, але на це можна відповісти, що знаходження бізнес-партнера — це також досить інтимний процес.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/paruvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ПАРУВАННЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; 2, я, сер. 1. Дія за значенням парувати 2 і паруватися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/paruvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ПАРУВАТИСЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, уюся, уєшся, недок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Знаходити собі пару (див. пара 1 7). —&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Всі до пари, як голубочки, тільки Пріська одинока, — мовила Палагея Тихонівна.. — Значить, не охота паруватися, бо за парою не бував остановки&lt;/em&gt; (Любов Яновська, I, 1959, 257);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-20T00:23:35.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3970" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3971" CreationDate="2018-04-20T05:41:00.760" Score="1" ViewCount="19372" Body="&lt;p&gt;Протягом певного часу, стежачи за мовою колег, друзів, прислухаючись до радіо- і теленовин, або ж звернувши увагу на писемну мову найрізноманітніших жанрів. Можна засвідчити, що функціонування цих синонімічних прийменників є досить активним. І — доволі проблематичним, стилістично &quot;підступним&quot;. Бо не завжди вони уживаються доречно. Досить поширеною помилкою стає скальковане з російської &quot;относительно&quot; слововживання відносно: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Обговорено акти національного законодавства відносно охорони&#xA;  навколишнього середовища&quot;; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;Було прийнято остаточне рішення відносно транзиту газу&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ж за нормами державної мови у таких випадках варто вживати слова &quot;стосовно&quot; та &quot;щодо&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shhodo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пояснює&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЩО́ДО&lt;/strong&gt;, прийм., з род. в. Стосовно до кого-, чого-небудь, відносно когось, чогось. &lt;em&gt;Олексій Максимович намагався помогти мені щодо російської мови&lt;/em&gt; (Коцюб., III, 1956, 430);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;// З приводу чого-небудь. &lt;em&gt;Щодо мого наміру вступити в монастир, то справа стояла так&lt;/em&gt; (Коцюб., III, 1956,292); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;// Про, за когось, щось. &lt;em&gt;Говорив з ним [начальством] щодо чергових місяців. Згодилися, що знов поїду на весняні місяці і знов в Алупку&lt;/em&gt; (Коцюб., III, 1956, 143);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;// Уживається для вираження особливостей, властивостей, якості кого-, чого-небудь, які характеризуються з боку тих або інших ознак, зв’язків, стосунків і т. ін. &lt;em&gt;Поема [І. Франка &quot;Мойсей&quot;] багатогранна і щодо ідейного змісту, і щодо форми&lt;/em&gt; (Від давнини… І, 1960, 469).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Що́до&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;кого — чого&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;то&lt;/strong&gt;… — якщо говорити про кого-, що-небудь, мати на увазі кого-, що-небудь, то..; а стосовно до кого-, чого-небудь, то… &lt;em&gt;Щодо самого Ренана, то деякі студенти, мені відомі, його читають і що З того читання виносять, того не знаю, бо якось се ні в чім не виражається&lt;/em&gt; (Л. Укр., V, 1956, 142).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож ужиті у вказаних ситуаціях синонімічні прийменники &quot;щодо&quot; та &quot;стосовно&quot; загалом є взаємозамінними: обидва слова мають виразне забарвлення книжності, підкресленої офіційності.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вислів &quot;по відношенню до…&quot; зумовлений невдалим наслідуванням російського &quot;по отношению к...&quot;, для української мови є грубою помилкою: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;По відношенню до України скасовано візовий режим&quot;; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;по відношенню до зарубіжних партнерів&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;адже &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згідно&lt;/a&gt; СУМ-11:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІДНО́ШЕННЯ&lt;/strong&gt;, я, с. 1. Стосунок, причетність до кого-, чого-небудь; зв’язок з кимсь, чимсь. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;*У (такому-то) відно́шенні — маючи на увазі певну сторону явища, предмета тощо; розглядаючи з певного боку, з певної точки зору.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже наведених конструкцій варто уникати, послуговуючись прийменниками &quot;стосовно&quot;, &quot;щодо&quot; (стосовно України, щодо зарубіжних партнерів)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи не є вживання прийменника &quot;з приводу&quot;, як наприклад: «Думки, що висловлювались з цього приводу, були найрізноманітніші&quot; русизмом?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Адже відповідно до &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B2%D1%96%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пояснень&lt;/a&gt; СУМ-11:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРИ́ВІД&lt;/strong&gt;, воду, ч.&#xA;  1. Підстава (справжня або вигадана), причина яких-небудь дій, вчинків.&#xA;  Дава́ти (да́ти) при́від кому, чому для чого, з інфін. — створювати підстави для певних дій, вчинків, думок і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи вірні зроблені висновки?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-20T08:46:41.313" LastActivityDate="2018-04-20T08:47:55.400" Title="Вживання слів &quot;відносно&quot;, &quot;стосовно&quot;, &quot;щодо&quot;, &quot;з приводу&quot;" Tags="|вживання-слів|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3971" PostTypeId="2" ParentId="3970" CreationDate="2018-04-20T08:39:23.573" Score="2" Body="&lt;p&gt;СУМ-20. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=13222&amp;amp;page=432&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відносно&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;у знач. &lt;strong&gt;прийм., з род. в.&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Те саме&lt;/strong&gt;, що &lt;strong&gt;що́до&lt;/strong&gt;. – Тепер маю до тебе прохання відносно .. Дерижанових (Леся Українка);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shhodo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Щодо&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЩОДО, &lt;strong&gt;прийм., з род. в.&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Стосовно&lt;/strong&gt; до кого-, чого-небудь, відносно&#xA;  когось, чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stosovno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стосовно&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СТОСО́ВНО&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;прийм. з род. в.&lt;/strong&gt;, у сполуч. з прийм. до. У &lt;strong&gt;відповідності&lt;/strong&gt; з&#xA;  чим-небудь; у застосуванні до чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryvid&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;З приводу&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;З приводу&lt;/strong&gt; чого, якого — у &lt;strong&gt;зв'язку&lt;/strong&gt; з чим-небудь. Напишу тобі ще кілька&#xA;  слів про своє, здоров'я, бо не хочу, щоб ти турбувалася з приводу тої&#xA;  звістки, яку я подав учора (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 347);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, всі ці слова - словникові. &lt;em&gt;Відносно&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;стосовно&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;щодо&lt;/em&gt; є хоч не повними, але синонімами. &lt;em&gt;З приводу&lt;/em&gt; - не росіянізм, бо також словникове (до того ж, його у своїх творах використовував М. Коцюбинський). Те саме з &lt;em&gt;відносно&lt;/em&gt; (словникове і вживала Л. Косач).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-20T08:47:55.400" LastActivityDate="2018-04-20T08:47:55.400" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3972" PostTypeId="2" ParentId="3967" CreationDate="2018-04-20T11:28:40.227" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://subject.com.ua/pdf/48.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Діловій українській мові&quot; І. Плотницької&lt;/a&gt; (с.55) надано принцип відмінювання складних особових імен, що являють собою поєднання двох самостійних прізвищ: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Складені чоловічі та жіночі прізвища, що становлять поєднання двох&#xA;  самостійних прізвищ, відмінюються за правилами відмінювання кожної&#xA;  складової частини: Іван Чулюк-Заграй, Івана Чулюка-Заграя, Іванові&#xA;  Чулюку-Заграю...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цей принцип діє і щодо відмінювання імен. Отже, правильно Жана-Жака, Еріха-Марії, так само, як відмінюються складені особові імена слов'янського походження Зиновій-Богдан - Зиновія-Богдана, Василь-Костянтин - Василя-Костянтина. Але Франсуа-Батиста, Шарля-Луї і т.п. (одна з частин є невідмінюваною). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-04-20T14:58:56.073" LastActivityDate="2018-04-20T14:58:56.073" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3973" PostTypeId="2" ParentId="3958" CreationDate="2018-04-20T11:48:44.770" Score="3" Body="&lt;p&gt;&quot;адже він використаний лише у литературі ХХ століття?&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Василь Слапчук, &quot;&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=25903&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Книга забуття&lt;/a&gt;&quot; (2013):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... хрипкий голос капітана Нефьодова владно здійнявся над їхніми головами і знагла упав, наче мокрим  рядном накрив.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Володимир Лис, &quot;&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=32727&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Камінь посеред саду&lt;/a&gt;&quot; (2015):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Одного прекрасного дня він усіх нас накриє    мокрим  рядном або просто відкриє, що хитрував, отже, був розумнішим за нас.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Юрій Винничук, &quot;&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus2.aspx?tid=33789&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Танго смерті&lt;/a&gt;&quot; (2012):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;пані Конопелька за цей час ледь яйце не знесла, вона напустилася на&#xA;  мене з    мокрим  рядном і збештала, що я такий пан Ґуздральський *&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, ні, використаний цей фразеолоґізм не лише у літературі 20 ст.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До того всього маємо статтю на СУМ-11:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мокрим рядном на кого — зненацька, несподівано (звичайно&#xA;  приголомшувати лайкою, докором і т. ін.). Іван Петрович до секретаря,&#xA;  а секретар — мокрим рядном на Івана Петровича (Панас Мирний, I, 1954,&#xA;  156);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І пояснення на досить-таки сучасному сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/frazeologizmu/nakrutu-mokrum-ryadnom&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Накрити мокрим рядном - вилаяти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-05-20T14:30:46.890" LastActivityDate="2018-05-20T14:30:46.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3974" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4092" CreationDate="2018-04-20T12:05:19.917" Score="1" ViewCount="444" Body="&lt;p&gt;В одному з українських інтернет-видань є &lt;a href=&quot;https://espreso.tv/news/2015/12/03/poroshenko_proty_sliv_quotnepovnospravnyyquot_i_quotinvalidquot&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt; з назвою &quot;Порошенко проти слів &quot;неповносправний&quot; і &quot;інвалід&quot;&quot;. У тлумачному словнику Української мови в 11т. слово &lt;em&gt;неповносправний&lt;/em&gt; відсутнє. За морфологічним складом також залишається незрозумілим, що за неповні справи у людини можуть бути. То що це за прикметник, звідки він узявся?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-30T08:03:52.653" Title="Що за слово неповносправний?" Tags="|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3975" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-20T12:47:32.870" Score="2" ViewCount="770" Body="&lt;p&gt;Мабуть всі на західній Україні знають різницю між пляцками та тортами. Та в СУМі нема слова пляцок. Натомість безліч &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BB%D1%8F%D1%86%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інтернет-ресурсів&lt;/a&gt; пояснюють що це таке. Чи є нормативним застосування даного слова, якщо його нема в словниках?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-10-14T06:41:30.737" Title="Чи нормативне слово пляцок?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3976" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3984" CreationDate="2018-04-20T13:02:26.000" Score="1" ViewCount="219" Body="&lt;p&gt;В колонці &lt;a href=&quot;http://www.unn.com.ua/uk/news/1726466-predstavnik-yes-ochikuyemo-vid-ukrayini-praktichnu-realizatsiyu-zakonu-pro-audit&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;новин&lt;/a&gt; натрапила на таке речення: &quot;В Європейському союзі очікують від України &lt;strong&gt;практичну реалізацію&lt;/strong&gt; прийнятого в 2017 році закону про аудит.&quot; Згідно з СУМ-11, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПРАКТИ́ЧНИЙ, а, е&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Стос. до практики (у 1—3 знач.); пов'язаний з життям і діяльністю людини. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  у сполуч. із сл. вага, значення, мета, цінність і т. ін.&#xA;  Пов'язаний із життєвими, реальними потребами, можливостями; важливий&#xA;  для життя. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  у сполуч. із сл. порада, допомога і т. ін. Потрібний, корисний&#xA;  комусь для здійснення чогось на практиці. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  у сполуч. із сл. досвід, знання, навички і т. ін. Одержуваний,&#xA;  набутий в результаті практики, діяльності. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Який безпосередньо здійснює яку-небудь справу, керує ким-, чим-небудь. Практичний центр керівництва повстанням.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;у сполуч. із сл. заняття, навчання і т. ін. Який є практикою (у 4 знач.), пов'язаний із застосуванням, закріпленням якихось знань,&#xA;  навичок на практиці. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Пов'язаний із застосуванням на практиці знань у галузі якої-небудь науки. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Який має життєвий досвід, добре розуміється на якихось справах (про людину): діловитий. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  у сполуч. із сл. розум, голова і т. ін. Власт. такій людині.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;6&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Вигідний, зручний для кого-, чого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знайшла такого значення, що сполучалось би зі словом реалізація - втілення у життя. То чи правомірним є таке словосполучення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-04-20T13:24:00.407" LastActivityDate="2018-04-21T08:16:35.383" Title="Чи є доречним словосполучення &quot;практична реалізація&quot;?" Tags="|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3977" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3989" CreationDate="2018-04-20T13:19:40.413" Score="3" ViewCount="2054" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vstupaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; надано такі варіанти керування дієслова вступати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВСТУПАТИ 1 (УСТУПАТИ), аю, аєш, недок., ВСТУПИТИ (УСТУПИТИ), вступлю,&#xA;  вступиш; мн. вступлять; док.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у що. Ставати, ступати в середину чого-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Всувати ноги без панчіх, онуч у чоботи, черевики тощо. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;до чого, у що, на що. Входити, в'їжджати куди-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  По дорозі заїжджати, заходити куди-небудь. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;♦ Вступати (вступити) в [свої] права — проявлятися в усій своїй силі. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен. Проникати в кого-, що-небудь. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;до чого, у що, на що.&lt;/strong&gt; Ставати членом якої-небудь організації, товариства і т. ін.    //  &lt;strong&gt;Поступати до навчального закладу,&#xA;  починати вчитися.&lt;/strong&gt; Микола.. теж вступає в університет, тільки не на&#xA;  літературний, а на біологічний факультет (Григорій Тютюнник, Вир,&#xA;  1964, 54); Павлусь вступив на бібліотечні курси (Олесь Донченко, II,&#xA;  1956, 15);  //  Займати посаду. Разом з благочинним поїхав [Балабуха]&#xA;  у Вільшаницю, щоб вступити на парафію (Нечуй-Левицький, III, 1956,&#xA;  61).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На інтернет-ресурсах використовується прийменникове сполучення &lt;a href=&quot;http://philology.knu.ua/node/273&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вступати до магістратури&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://testportal.gov.ua/tag/vstup-u-magistraturu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вступати у магістратуру&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://studway.com.ua/perekhresnijj-vstup-na-magistraturu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вступ на магістратуру&lt;/a&gt;. Чи всі ці варіанти є синонімічними і правильними, чи лише один із них є нормативним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-20T13:51:11.813" LastActivityDate="2024-03-11T08:58:58.007" Title="Вступати на магістратуру чи до магістратури" Tags="|словосполучення|прийменники|керування-відмінками|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3978" PostTypeId="2" ParentId="3975" CreationDate="2018-04-20T13:40:37.267" Score="1" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;пляцок&lt;/em&gt; наводить як відповідник російського &lt;em&gt;колобок, лепешка&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BB%D1%8F%D1%86%D0%BE%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt;, як синонім іменника &lt;em&gt;дерун&lt;/em&gt; -  &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BB%D1%8F%D1%86%D0%BE%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt;. Отже, приводів сумніватися в його нормативності недостатньо. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-20T13:40:37.267" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3979" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4115" CreationDate="2018-04-20T14:07:44.987" Score="1" ViewCount="1403" Body="&lt;p&gt;Етимологічний словник української мови зазначає, що слово &lt;em&gt;бутерброд&lt;/em&gt; є запозиченим з німецької (Butter - масло, та Brot - хліб). А відоме на західній Україні &lt;em&gt;канапка&lt;/em&gt; - запозичення з польської. Також на Вікіпедії в статті про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;канапку&lt;/a&gt; зустріла слово накладанець. &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/buterbrod&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; також пропонує цей варіант, як український відповідник бутерброда, хоча ніде в словниках це слово не зареєстровано. Чи існує український відповідник запозиченим бутербродам та канапкам?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-05-02T20:02:19.863" Title="Чи існує український відповідник запозиченим бутербродові та канапці?" Tags="|синоніми|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3980" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-20T14:57:25.297" Score="1" ViewCount="984" Body="&lt;p&gt;В комерційних і новинних текстах часто можна натрапити на речення типу &quot;Motorola представила свої бюджетні смартфони&quot;. За Тлумачним словником української мови в 11т.  дієслово &lt;em&gt;представляти&lt;/em&gt; має такі значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРЕДСТАВЛЯТИ&lt;/strong&gt;, яю, яєш, недок., ПРЕДСТАВИТИ, влю, виш; мн. представлять; док., перех., книжн.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;кого кому, також із сл. одне одному, одного одному. Знайомлячи з кимось, називати чи характеризувати кого-небудь; рекомендувати.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;тільки недок. Бути представником кого-, чого-небудь, заступати кого-небудь, діючи за його дорученням, від його імені, захищаючи чиїсь&#xA;  інтереси, здійснюючи чиюсь волю; репрезентувати. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Бути виразником, еквівалентом чогось. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  із сл. інтереси. Діяти за дорученням когось, здійснювати чиюсь&#xA;  волю. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Показувати, зображувати кого-, що-небудь у творах літератури, мистецтва, у розповіді, усній або писемній характеристиці. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;до чого, на що. Порушувати питання про нагороду чи підвищення по службі, на посаді.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перше значення ніби-то підходить, але має зауваження, що така дія може відбуватися між істотами. То чи доречне вживання слова представляти у значенні презентувати, рекомендувати стосовно товарів чи послуг?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-22T12:54:55.050" Title="Представляти у значенні презентувати" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3981" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-20T15:55:41.857" Score="5" ViewCount="1611" Body="&lt;p&gt;В селі часто чула вислів &quot;підупала маринарка&quot; в значенні стало сумно, невесело. Пошукавши на просторах інтернету з'ясувала, що маринарка - це піджак, жакет (в &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;етимологічному словнику&lt;/a&gt; також є походження цього слова -  [маренатка] «короткий&#xA;жіночий жакет, бр. [марнатка] «курт­ка»; - запозичення з польської мови;&#xA;n. marynarka «чоловіча куртка», [marynatka]&#xA;«матроський одяг» пов'язані з іт.marinara «бушлат із відлогою,. матро­ська куртка», похідним від marina «мор­ський флот»). Це значення даного слова не дуже співпадає з виразом &lt;em&gt;підупала маринарка&lt;/em&gt;. Можливо є ще якесь значення слова, яке б пояснювало цей вираз?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2019-08-01T11:02:15.287" Title="Що означає &quot;підупала маринарка&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3982" PostTypeId="2" ParentId="3976" CreationDate="2018-04-20T16:40:41.053" Score="5" Body="&lt;p&gt;СУМ:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;РЕАЛІЗА́ЦІЯ, ї, жін. Дія за значенням реалізувати.&lt;br&gt;&#xA;  РЕАЛІЗУВА́ТИ, ую, уєш, недок. і док., перех.&lt;br&gt;&#xA;  1. Здійснювати, робити реальним, втілювати що-небудь у життя. Після Чумака лишився невеликий літературний доробок.. Нагла смерть не дала йому розгорнути сили, реалізувати всі можливості (Василь Еллан, II, 1958, 105); Валя кожну мою пораду ловила якось на льоту, вміла її реалізувати (Юрій Збанацький, Малин. дзвін, 1958, 362).  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку термін &lt;em&gt;реалізація&lt;/em&gt; сам по собі передбачає практику - здійснення, втілення в життя. Не може ж бути реалізація теоретичною, хоча можна обговорювати теоретичні аспекти повязані з майбутньою реалізацією. Тому в цьому словосполученні, я думаю, присутня тавтологія. Однак безліч &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?rlz=1C1CHZL_ukUA757UA757&amp;amp;ei=phfaWsTyCoKVsgHshZOwAw&amp;amp;q=%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0%20%D1%80%D0%B5%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&amp;amp;oq=%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0%20%D1%80%D0%B5%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..35i39k1l2j0i22i30k1l8.33966.39500.0.39647.22.21.1.0.0.0.106.2002.17j4.21.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.22.2005...0j0i67k1j0i131k1j0i203k1j0i22i30i19k1.0.FZ1URI-Bxtk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інтернет-ресурсів&lt;/a&gt;, все-таки, вважають по-іншому, тому можливо я помиляюсь.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-04-20T16:40:41.053" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3983" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-20T18:05:05.510" Score="4" ViewCount="337" Body="&lt;p&gt;В Олександра Пономаріва зустіла таку інформацію:   &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вид і краєвид&lt;br&gt;&#xA;  Основне значення слова вид в українській мові — «обличчя»: «І стала жить Ганнусенька в сім’ї своїй, в роду, така русява, русенька, з рум’янцем на виду» (П. Тичина). З паронімічним російським вид наше слово збігається в таких значеннях: «ґатунок предметів, явищ» (основні види промислової продукції; елегія — вид лірики); «одиниця в системі класифікації тваринного та рослинного світу» (степові види рослин); «граматична категорія» (доконаний вид дієслова). Для решти значень російського слова вид є інші українські відповідники. Цього, на жаль, не беруть до уваги працівники деяких газет і пишуть: «Хлопець завжди був на виду» (треба на видноті); «Постійний вид на проживання, що потребує підтвердження раз на кілька років» (правильно посвідка на проживання); «За річкою відкривається чудовий вид на стару частину міста» (тут слід було вжити чудовий краєвид).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дехто заперечує проти того, що частина місцевості, яку видно з певної точки, зветься краєвид, мовляв, можна казати й вид. Залишаючись при своїй думці, хочу навести такі аргументи. В цьому значенні краєвид і вид є не синонімами, а дублетами, тобто словами, що нічим не відрізняються. Отже, один з них має відійти на другий чи й третій план. Чому варто віддати перевагу слову краєвид? Хоч би тому, що воно оригінальне українське, широко використовується в творах українських письменників різних поколінь: «Очі його розбігалися по неширокім, але розкішнім гірськім краєвиді» (І. Франко); «З скелі відкривається чудовий широкий краєвид на море» (М. Коцюбинський); «За вікном вагона щохвилини виростали все нові й нові краєвиди» (М. Руденко). Слово вид у такому значенні в словнику за редакцією Б. Грінченка не засвідчене, а в Словнику української мови підтверджене єдиною ілюстрацією, та й то з листування (а не з художнього чи публіцистичного твору) Лесі Українки. У листуванні ж, як відомо, припускається більша вільність при доборі лексичних та інших мовних засобів. Отже, краєвиди Києва, краєвиди Карпат, степові краєвиди.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Професор Пономарів уточнив, що як частина місцевості, яку видно з певної точки зору можливо вживати і вид і краєвид, хоча перевагу надавати краєвиду. А як щодо інших значень, адже у &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=8524&amp;amp;page=307&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; під словом вид подані всі ті значення, які Пономарів назвав помилковими:    &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Частина місцевості, яку видно, можна бачити; краєвид. Я вилізла тільки на одну [могилу], але зате на саму найвищу, – вид з неї дуже широкий і хороший (Леся Українка);   &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(1) Вид на прожива́ння, юр. – те саме, що По́свідка на прожива́ння (див. по́свідка). Мені паспорт не потрібен, у мене студентський вид на проживання (Ф. Бурлака); Щоб отримати вид на проживання в Києві у 1843–1844 роках, Т. Шевченкові аудієнція у генерал-губернатора не була потрібна: цей документ поет отримав в Академії мистецтв (з газ.).  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(4) На виду́: а) відкритий, доступний для огляду, спостереження або контролю. – Важка служба! Клопотна [клопітна] служба! Перед усіма на виду (Панас Мирний); Хоча б от я – комбайн веду.., І тут у мене на виду, Як у орла – весь світ (М. Нагнибіда);  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж чи варто дослухатись до порад Пономаріва, чи справді вживання даних виразів неправильне?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-05-22T09:21:16.500" Title="Значення слова &quot;вид&quot;" Tags="|значення-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3984" PostTypeId="2" ParentId="3976" CreationDate="2018-04-21T08:16:35.383" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ми можемо мати декілька реалізацій, але не всі можуть бути &lt;em&gt;практичними&lt;/em&gt;. Від практичної реалізації на відміну від реалізації взагалі ми очікуємо додаткових характеристик, наприклад зручність у використанні, мале споживання палива, висока швидкодія, малий об'єм потрібної пам'яті тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Реалізації практичні в одній ситуації можуть бути непрактичними в іншій. Наприклад, якщо в одній країні дешеве пальне, а в іншій дороге, то реалізація автомобіля практична в одній з країн може бути неприктичною в іншій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут підходить пункт 6 з переліку в запитанні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вигідний, зручний для кого-, чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-04-21T08:16:35.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3986" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-22T02:38:35.583" Score="5" ViewCount="12528" Body="&lt;p&gt;Cлово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/specialjnistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«спеціальність»&lt;/a&gt;&#xA;згідно із СУМ-11 означає: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Окрема галузь науки, техніки, мистецтва і т. ін.; сфера чиєїсь діяльності або вивчення чого-небудь.&lt;/strong&gt; Потім признався [Адаменко], що його спеціальність — медицина, а в армії був за ветеринарного фельдшера (Ю. Янов., II, 1958, 246); — До війни я був лектором. Моя спеціальність — історичний матеріалізм… (Перв., Дикий мед, 1963, 275); &lt;strong&gt;// Основна кваліфікація; професія, фах.&lt;/strong&gt; Набув [Захар] сталої спеціальності (Ле, Право.., 1957, 231); Потрібні йому були різні люди: і лікарі, і цирульники, і теслярі, і ливарники, і архітектори, і каменярі, і друкарі — різні майстри різних спеціальностей (Ів., Таємниця, 1959, 172); Лелекач був добрим майстром-мебельником. Але не працював за спеціальністю (Томч., Закарп. опов., 1953, 192); &lt;strong&gt;// розм. Улюблена справа, заняття, в якому хто-небудь виявляє уміння, хист.&lt;/strong&gt; Тепер за тобою установиться спеціальність писати біографічні реферати (Л. Укр., V, 1956, 222); Умів Юрчик оповідати як ніхто! Славився тим. А спеціальністю його були оповідання про Довбуша (Хотк., II, 1966, 153).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Властивість за знач. спеціа́льний 2. Спеціальність терміна.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І коли хочемо у своєму висловлюванні вказати на те, згідно з чим, відповідно до чого відбувається дія, то вживаємо словосполучення за моделлю «прийменник „за“ + спеціальність в орудному відмінку», наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;працювати за спеціальністю, шукати роботу за спеціальністю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А в яких випадках доречніше та правильніше користуватися конструкцією «прийменник „зі“ + спеціальність»? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-20T10:23:49.327" LastActivityDate="2018-08-20T10:23:49.327" Title="&quot;За спеціальністю&quot; чи &quot;зі спеціальності&quot;?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3987" PostTypeId="2" ParentId="3986" CreationDate="2018-04-22T07:34:56.970" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У тому ж разі, коли треба підкреслити галузь знань, дисципліну, до&#xA;  якої хто-, що-небудь має якесь відношення, то послуговуються&#xA;  конструкцією «прийменника (зі) + спеціальність у родовому відмінку»,&#xA;  як-от: іспит зі спеціальності «менеджмент зовнішньоекономічної&#xA;  діяльності», місячні курси зі спеціальності «бухоблік». Або: «Така&#xA;  література потрібна майбутнім фахівцям із спеціальностей&#xA;  «комп’ютеризовані інтегровані системи і робототехніка», «технологія&#xA;  виробництва» (з журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine60-32.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Культура мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-22T07:34:56.970" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3988" PostTypeId="2" ParentId="3983" CreationDate="2018-04-22T07:42:08.740" Score="1" Body="&lt;p&gt;Проф.Пономарев обстоює значення слова &lt;strong&gt;вид&lt;/strong&gt;, зафіксоване у словнику Грінченка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вид&lt;/strong&gt;, -ду, м. 1) Лицо. Поганому виду нема стиду. Ном. № 3167. Глянь на&#xA;вид та й кажи, що Свирид. Ном. № 6314. Увесь вид кропивою пожалив. МВ.&#xA;І. 63. 2) Зрѣніе. Видом видати, слихом слихати. Шевч. 497. Ум. видок,&#xA;видочок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/5035-vyd.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Грінченка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спільнокореневі слова в Грінченка наближаються до значення &lt;strong&gt;краєвиду&lt;/strong&gt;, але саме &lt;strong&gt;краєвиду&lt;/strong&gt; якраз і нема.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Видовище&lt;/strong&gt;, -ща, с. Зрѣлище. Желех.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Видний&lt;/strong&gt;, -а, -е. 1) Ясный, видный.&#xA;Ніч була славна, тепла, видна. Пирят. у. По видному. Когда свѣтло. 2)&#xA;Видимый. Щоб лани широкополі і Дніпро, і кручі були видні. Шевч. 666.&#xA;Ум. видненький, виднесенький.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Видіти&lt;/strong&gt;, -джу, -диш, гл. Видѣть. Желех.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-22T07:42:08.740" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3989" PostTypeId="2" ParentId="3977" CreationDate="2018-04-22T08:06:58.573" Score="3" Body="&lt;p&gt;Оскільки &lt;strong&gt;магістратура&lt;/strong&gt; - абстрактне поняття, то, як філологи кажуть, семантика завуальована.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Річ у тім, що прийменники мають два різних значення - конкретне (просторове, первинне) і абстрактне (переносне, вторинне).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І переносне значення прийменника сильно залежить від контексту словосполучення з приєднуваним словом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При цьому для &lt;strong&gt;магістратури&lt;/strong&gt; маємо щонайменше два значення - &lt;strong&gt;курс&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;організація&lt;/strong&gt; (відділ).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Магістратура&lt;/strong&gt; - один або декілька курсів навчання після отримання&#xA;  диплома бакалавра або спеціаліста у вищих навчальних закладах, а також&#xA;  відділ, що забезпечує підготовку магістра.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://eslovnyk.com/%D0%BC%D0%B0%D0%B3%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;е-словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли &lt;strong&gt;магістратура&lt;/strong&gt; стане в контекст курсу (також абстрактного слова), варто приєднувати цю лексему до дієслова за допомогою прийменника &lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt;, за аналогією &lt;strong&gt;ступати на шлях&lt;/strong&gt;, адже курс є тривалою в часі дією з кінцевою метою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж &lt;strong&gt;магістратура&lt;/strong&gt; означає певний робочий відділ, куди я, скажімо, йду забрати певну річ - довідку, наприклад, то варто вживати прийменник &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt;, аналогія - конкретний напрямок руху, наближення, як &lt;strong&gt;іти до поліклініки&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якби теоретично можна було вступити до магістратури як до партії, тобто приєднатися до певного кола людей, то був би тут також прийменник &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-04-25T09:25:55.480" LastActivityDate="2018-04-25T09:25:55.480" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3990" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-22T09:24:41.877" Score="8" ViewCount="9335" Body="&lt;p&gt;Наткнулась на таке &lt;a href=&quot;http://perekladach.blogspot.com/2012/04/blog-post_26.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;обговорення&lt;/a&gt;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Про &quot;точку зору&quot;&lt;br&gt;&#xA;  Часто натрапляю на вислів &quot;точка зору&quot;. Востаннє зауважив такий вислів на сайті радіо &quot;Свобода&quot; (&lt;a href=&quot;http://www.radiosvoboda.org/section/columns/681.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://www.radiosvoboda.org/section/columns/681.html&lt;/a&gt;).  Вочевидь, що тут маємо справу з калькою з іноземних мов, як-от: point of view або точка зрения. Очевидно, що українською мовою такий вислів слід перекладати словами: погляд або думка. Тож надалі використовуймо замість кальки &quot;з моєї точки зору&quot; правильний український вислів &quot;на мій погляд&quot; тощо.      &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Напротивагу, на цьому ж ресурсі користувач прокоментував дане твердження:    &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гадаю, ця проблема значною мірою надумана. :) Звісно, ніхто не сперечається, що &quot;точка зору&quot; є запозиченням, перекладним кліше. Але, по-перше, такий вираз справді існує в інших мовах; по-друге, його поширення в мові українській пов'язане із незворотним процесом абстракції терміну &quot;точка&quot;, який історично розійшовся з цілком конкретним словом &quot;крапка&quot; десь, мабуть, на початку ХХ ст. У минулому столітті вираз &quot;точка зору&quot; в значенні &quot;погляд&quot;, &quot;позиція&quot; вже спостерігається у словниках (напр., Вирган і Пилинська, 1959) та вживається українськими класиками:&lt;br&gt;&#xA;  - &quot;І коли взяти до уваги точку зору Ірини Леопольдівни, то багато сільських десятикласників залишиться поза вузами.&quot; (Григорій Тютюнник.)&lt;br&gt;&#xA;  - &quot;І клумба ця, і латка асфальту виникли завдяки настійливості Лукії Назарівни і мають з її точки зору значення принципове.&quot; (О. Гончар.)&lt;br&gt;&#xA;  - &quot;Автор, стоячи на тій точці зору, що проблема перекладу — лінгвістична проблема... ігнорує... особливості художнього перекладу.&quot; (М. Рильський.)  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таку позицію прочитала на &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4-%D0%B4%D1%83%D0%BC%D0%BA%D0%B0/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Онлайнкоректор&lt;/a&gt;:    &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть скалькований вислів точка зору на стилістично правильний варіант: думка, погляд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також Олександр Авраменко у своїх &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=cY_XvbxW1n8&amp;amp;list=PLpjP6nb03Z4k5Wdj8qOj3s_o49a0f9qxX&amp;amp;index=7&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відео-уроках&lt;/a&gt; пропонує вживати *погляд, замість &lt;em&gt;точка зору&lt;/em&gt;.*  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zir&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; містить вислів &lt;em&gt;точка зору&lt;/em&gt;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Точка (кут) зору — певний погляд на що-небудь, особисте ставлення до чогось. Багато спеціалістів дотримуються тієї точки зору, що хвіст і плавці є основним рушієм дельфінів та інших китоподібних (Знання та праця, 1, 1966, 6)  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж чи справді потрібно вилучити цей вислів зі свого мовлення, чи, все-таки, він має право на існування?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-22T12:56:51.807" LastActivityDate="2022-06-22T16:26:42.233" Title="Чи варто вживати вислів &quot;точка зору&quot;?" Tags="|вибір-слова|словосполучення|калька|" AnswerCount="3" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3991" PostTypeId="2" ParentId="3084" CreationDate="2018-04-22T10:22:46.800" Score="3" Body="&lt;p&gt;Борис Антоненко-Давидович у &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/viddiyeslivni-imennyky-diyeslivni-slovospoluky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Як ми говоримо&quot;&lt;/a&gt; думає так:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Візьмімо фразу з газети: «Завдання ліквідації будь-яких порушень статутів і настанов, рішучого зміцнення дисципліни вимагають докорінного поліпшення контролю за діяльністю підлеглих, розумного використання дисциплінарних прав, усунення помилок в роботі». Усі слова в цій фразі — українські, а разом із тим звучить вона не по-українському. Чому? Тому що її переобтяжено віддієслівними іменниками: порушення, зміцнення, поліпшення, використання, усунення. Таке нагромадження їх з одноманітними закінченнями порушує мелодійність звучання монотонним «няканням», ускладнює фразу — аж стає важко зрозуміти її зміст.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Українська мова в побудові речення надає переваги дієслову в неозначеній формі й різних особових формах, а також дієприслівнику над віддієслівним іменником. Ідучи за цією вимогою, треба було наведену вище фразу скомпонувати так: «Завдання ліквідувати будь-які порушення статутів і настанов та рішуче зміцнити дисципліну вимагають докорінно поліпшити контроль за діяльністю підлеглих, розумно використовувати дисциплінарні права, переборювати помилки в роботі». З п’ятьох віддієслівних іменників залишився тільки один, конче потрібний, — &lt;em&gt;порушення&lt;/em&gt;, вся фраза від того полегшала, стала простішою, приступнішою.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;З цього, звісно, не слід робити хибних висновків, ніби віддієслівних іменників треба скрізь уникати. Вони є в українській мові, без них годі обійтись. Вони звичайно виконують у реченнях функцію підмета або додатка: «Заучування слів дисциплінує пам’ять» (О. Ільченко); «Вона наче шукала виправдання для того, чого їй не хотілось робити» (Ю. Смолич).&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Іноді між дієсловом і віддієслівним іменником є деяка значеннєва різниця, наприклад: «Я не люблю заучувати» і «Я не люблю заучування». Друга фраза має далеко ширше поняття, бо в ній мовиться про те, що людині взагалі не подобається, коли щось завчають, тимчасом як у першій фразі йдеться лише про те, що їй самій не подобається заучувати.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par80p4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українському правописі&lt;/a&gt; присутні правила щодо правильного написання віддієслівних іменників на -ння.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prokljattja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; дає тлумачення цих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І стаття &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?t=2770&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Проблеми вживання віддієслівних іменників в українській мові&lt;/a&gt; дає підтвердження, що в деяких випадках без віддієслівних іменників не обійтись, а також що безсуфіксальні та віддієслівні іменники на -ння,-ття мають дещо різні значення.   &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже, підсумовуючи все вище сказане, можна зробити висновок, що віддієслівні іменники на -ння, -ття є нормативними, оскільки вони присутні в українських словниках та українському правописі. В деяких випадках їх дійсно можна замінити, але деколи без них не обійтись.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-29T09:19:33.420" LastActivityDate="2018-09-29T09:19:33.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="3993" PostTypeId="2" ParentId="3980" CreationDate="2018-04-22T12:54:55.050" Score="1" Body="&lt;p&gt;Знайшла таку &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/5.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інформацію&lt;/a&gt;:    &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;“У яких випадках уживають іменник презентація, а в яких — репрезентація?”  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цими лексемами нерідко послуговуються наші ЗМІ, на них можна натрапити в різних текстах, та й у розмові чуємо презентація нової збірки лірики чи томика прози, презентація виставки, гімназії, клубу і навіть конференції. Ще не так давно в одинадцятитомному Словникові української мови модне іншомовне слово тлумачилося тільки як фінансовий термін “пред’явлення грошового документа до виплати”, а презентант — як його пред’явник. Обидва іменники споріднені з латинським praesento — “передаю, вручаю”, звідси й відоме презент — “подарунок”. Згодом слово презентація розширило сполучуваність з іменниковими назвами, позначаючи разом святкову подію, урочисте відкриття, &lt;strong&gt;представлення чогось&lt;/strong&gt;. Через презентацію широко інформують про певне явище, факт. Найчастіша сполучуваність: відбулася (відбудеться) презентація. Отож презентація не має зв’язку з презентувати — “дарувати”, “підносити подарунки”. Але виявляє його з &lt;strong&gt;репрезентувати — “представляти&lt;/strong&gt;”, з репрезентація — “представництво”. Вони споріднені з латинським representatio — “наочне зображення”.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Очевидно, під впливом поширених тепер презентацій плутають дієслова і замість репрезентувати (представляти) ставлять іноді презентувати: “Творчість художника презентувала тогочасне образотворче мистецтво” (з газети). Правильно: газета репрезентує інтереси дебютантів, гідно репрезентувати свою країну. Частіше це дієслово потребує після себе знахідного відмінка (кого, що), але подібно до представляти (кого-що, кому-чому) вживається також із давальним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схожу інформацію знаходимо &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine53-54-26.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...Тим часом презентація набуло значення «урочисте представлення», «свято»,&#xA;  «відкриття» і розширило свою сполучуваність з іменниковими назвами, позначаючи разом&#xA;  святкову подію, урочисте відкриття, &lt;strong&gt;представлення чого-небудь&lt;/strong&gt;, напр., виставки, видання,&#xA;  книжки, збірки письменника, гімназії, клубу, вищої школи підприємців...  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ще кілька джерел: &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/110449/36-Horodenska.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://vilne.org.ua/2016/02/%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F-%D1%87%D0%B8-%D1%80%D0%B5%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Беручи до уваги, все вище сказане, я думаю, що &lt;em&gt;представляти&lt;/em&gt; у контексті &quot;Motorola представила свої бюджетні смартфони&quot; цілком доцільне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-04-22T12:54:55.050" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3994" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-22T13:40:10.340" Score="2" ViewCount="1233" Body="&lt;p&gt;Шукаючи відповідь на питання &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3980/%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D1%8F%D1%82%D0%B8-%D1%83-%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%96-%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot;&gt;Представляти у значення презентувати&lt;/a&gt; наткнулась на розбіжність у значенні слова &lt;em&gt;презентувати&lt;/em&gt;. В &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/5.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;уроках державної мови&lt;/a&gt; зазначено:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;презентація не має зв’язку з презентувати — “дарувати”, “підносити подарунки”. Але виявляє його з репрезентувати — “представляти”, з репрезентація — “представництво”. Вони споріднені з латинським representatio — “наочне зображення”.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Очевидно, під впливом поширених тепер презентацій плутають дієслова і замість репрезентувати (представляти) ставлять іноді презентувати: “Творчість художника презентувала тогочасне образотворче мистецтво” (з газети). Правильно: газета репрезентує інтереси дебютантів, гідно репрезентувати свою країну. Частіше це дієслово потребує після себе знахідного відмінка (кого, що), але подібно до представляти (кого-що, кому-чому) вживається також із давальним.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також  у &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine53-54-26.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Культура мови на щодень&quot;&lt;/a&gt; знаходимо аналогічне твердження. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І СУМ подає одне значення слова:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПРЕЗЕНТУВА́ТИ, ую, уєш, недок. і док., перех., заст., розм. Передавати що-небудь у власність як подарунок; дарувати. Згадалася [Наливайкові] її довга розповідь про чоловіка Яна.. та про тисячі золотих червінців, що їх презентував удові король Баторій за ті чоловікові заслуги (Іван Ле, Наливайко, 1957, 68); Королева з своїм королем, щасливі, плазували біля ніг Наполеона, щоб він лише ласкаво на них глянув і щось презентував з пограбованого в Росії та інших країнах (Панас Кочура, Золота грамота, 1960, 30).  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість в цьому &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/110449/36-Horodenska.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерелі&lt;/a&gt; сказано:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Презентувати, презентація, презентований означають ‘публічно представля-&#xA;  ти щось нове, ознайомлювати з якимсь новим вагомим здобутком’&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І &lt;a href=&quot;http://liknep.pp.ua/viewtopic.php?p=1034&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Презентувати:&#xA;     - публічно представляти що-небудь нове, що недавно з’явилося, було створено: &quot;На зустрічі Оксана Забужко презентувала свою нову книгу&quot;&#xA;     - передавати що-небудь у власність як подарунок; дарувати: &quot;Хочу Вам презентувати цей скромний Роллс-Ройс&quot;.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також на багатьох інтернет-ресурсах використовують презентувати в контексті &lt;a href=&quot;http://ipress.ua/news/nokia_prezentuvala_vlasnyy_planshet_i_novi_telefony_seriy_lumia_ta_asha_31253.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Nokia презентувала власний планшет&quot;&lt;/a&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То в якому контекті можливе вживання слова &lt;em&gt;презентувати&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-07-08T17:27:36.893" Title="Значення слова &quot;презентувати&quot;" Tags="|значення-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3995" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-22T13:57:28.500" Score="3" ViewCount="412" Body="&lt;p&gt;Відповідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D1%84%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;визначення&lt;/a&gt; Вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Інформаційна графіка&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;інфографіка&lt;/strong&gt; (англ. Information graphics; infographics) — це графічне візуальне подання інформації, даних або знань, призначених для швидкого та чіткого відображення комплексної інформації.&lt;a href=&quot;https://uk.m.wiktionary.org/w/index.php?search=%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0&amp;amp;fulltext=search&amp;amp;searchToken=9rvflsyc8wwam5oaawj2r8qvn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt; Вона може покращити сприйняття інформації, використовуючи графічні матеріали для того, щоб підвищити можливості зорової системи людини бачити моделі і тенденції.&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt; Процес створення інфографіки можна розглядати як візуалізацію даних, створення інформаційних схем та моделей подання інформації.&lt;a href=&quot;https://uk.m.wiktionary.org/w/index.php?search=%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0&amp;amp;fulltext=search&amp;amp;searchToken=9rvflsyc8wwam5oaawj2r8qvn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.m.wiktionary.org/w/index.php?search=%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0&amp;amp;fulltext=search&amp;amp;searchToken=9rvflsyc8wwam5oaawj2r8qvn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловнику&lt;/a&gt;, сайті &quot;&lt;a href=&quot;http://dilova.at.ua/search/?q=%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ділова українська мова&lt;/a&gt;&quot;, &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Загальному народному англійсько-українському словнику&lt;/a&gt; не вказано жодного синоніму.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук по &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Karavanskyy_Sviatoslav/Praktychnyi_slovnyk_synonimiv_ukrainskoi_movy_5-te_vyd_2014/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Практичному словнику синонімів української мови&lt;/a&gt; (П’яте видання, 2014 рік) Караванського Святослава, теж результатів не приніс.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи має запозичений термін “інфографіка” синоніми українського походження?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-04-23T18:12:56.773" Title="Чи має запозичений термін “інфографіка” синоніми українського походження?" Tags="|терміни|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3996" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3997" CreationDate="2018-04-22T14:49:30.263" Score="0" ViewCount="746" Body="&lt;p&gt;Доброго дня!&#xA;На Галичині досить часто можна почути таку назву страви як &quot;цвіклі&quot;або &quot;цвітлі&quot;. Однак, жодного з цих слів немає у СУМі, а на Вікіпедії пише, що це польська та західноукраїнська страва, але як я розумію назва у неї польська. Отже, чи є у цієї страви якась українська назва, не діалектизм і не полонізм, чи, можливо, вона зустрічається лише в областях західної України, а тому якоїсь загальної української назви немає?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-22T16:43:52.663" Title="Відповідник до слова &quot;цвіклі&quot;" Tags="|вживання-слів|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3997" PostTypeId="2" ParentId="3996" CreationDate="2018-04-22T16:31:08.830" Score="0" Body="&lt;p&gt;Хрін з буряком. Або буряк з хроном. Кому яка пропорція більше подобається.&#xA;Традиційно готується до Великодня. Споживається з м'ясними стравами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Franko_Olha/Praktychna_kukhnia_vyd_1992/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Франко О.Ф. &quot;Практична кухня&quot; .- Львів: Каменяр, 1992&lt;/a&gt;. подає на 93-ій сторінці назву страви як &quot;Бурячки&quot;. Слід завважити, що ця книжка є перевиданням від 1929 року. Хоча така назва часто зустрічається в рецептах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1564" LastEditorUserId="1564" LastEditDate="2018-04-22T16:43:52.663" LastActivityDate="2018-04-22T16:43:52.663" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3998" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="3999" CreationDate="2018-04-22T17:31:57.753" Score="2" ViewCount="5432" Body="&lt;p&gt;Мабуть багато знають народну лемківську пісню &quot;&lt;a href=&quot;http://www.pisni.org.ua/songs/322626.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ой, верше мій верше&lt;/a&gt;&quot;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ой верше мій, верше,&lt;br&gt;&#xA;  Мій зелений верше,&lt;br&gt;&#xA;  Юж мі так не буде,&lt;br&gt;&#xA;  Як мі било перше.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Невідоме мені слово &lt;em&gt;верше&lt;/em&gt;. Інформації щодо нього в словниках не знайшла, на цьому &lt;a href=&quot;https://m.facebook.com/chystamova/posts/534648340024614&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt; є обговорення в якому висловлюють думки що це може бути &lt;em&gt;дуб, жито, гора, пристосування для ловлі риби&lt;/em&gt;. Найбільш правильним, на мою думку, є припущення що це гора. Та підтвердження цьому не знайшла.&#xA;То ж що таке &lt;em&gt;верше&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-04-22T18:42:53.733" Title="Що таке &quot;верше&quot; у пісні &quot;Ой, верше мій верше&quot;?" Tags="|значення-слів|лемківський-діалект|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="3999" PostTypeId="2" ParentId="3998" CreationDate="2018-04-22T18:42:53.733" Score="3" Body="&lt;p&gt;Схоже що &quot;верх&quot; значить &quot;гора&quot;. &lt;a href=&quot;http://spadok.org.ua/lemkivshchyna/lemky-istorychna-dolya-pokhodzhennya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття про лемків&lt;/a&gt; так описує гори, які входять до території Лемківщини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лемківські гори займають при кордонному краї Карпат від сходу Кізляту Гору з Вяселем, &lt;strong&gt;Загірянські верхи&lt;/strong&gt;, Тирявські, Вільховецькі, Білогорські, Лішнянські узгіря, що разом зі Сторожівськими горбовинами вінком окружують Сяніцькі Землі. Дальше розтаборились Команчансько-Лупківські високорівні, &lt;strong&gt;Вислочансько-Мощанецькі верхи&lt;/strong&gt;, Дуклянські гори, Діли, Губині, Явірники, Габурі, Кичери, (Кучери), Мережки. Від заходу сторчить &lt;strong&gt;Студений Верх&lt;/strong&gt;, Явориста гора, &lt;strong&gt;верх Тисове&lt;/strong&gt;, Бліхнарська Висока, &lt;strong&gt;Гострий верх&lt;/strong&gt;, Високі гори з Берестям, дальше Зимний Шпиль, Вапенні гори та Скальські узгіря над річкою Скалкою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &quot;верше, мій верше&quot; - це кличний відмінок від слова &quot;верх&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2018-04-22T18:42:53.733" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4000" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-22T19:23:11.060" Score="1" ViewCount="98" Body="&lt;p&gt;При перегляді статті на одному з українських ресурсів зустрів вживання словосполучення &quot;мобільний банк&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;нг&quot;. Словосполучення як термін означає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мобільний банкінг – це система, що дає можливість одержання інформації та управління коштами на банківському рахунку за допомогою мобільного телефону або планшетного комп'ютера. Перші системи мобільного банкінгу з'явилися в світі в 1999 році, коли банки Європи запропонували своїм клієнтам користуватися цією послугою за допомогою SMS-повідомлень. А ще раніше існував такий вид банкінгу, як управління платежами зі свого банківського рахунку за допомогою вказівок фахівців call-центру банку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело: &lt;a href=&quot;http://www.ufin.com.ua/analit_mat/gkr/160.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Україна фінансова&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але завжди зустрічав в описах банківських послуг вислів &quot;мобільний банк&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;нг&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І згідно з чинним &quot;Українським правописом&quot;, зокрема &lt;a href=&quot;http://pravopys.net/#search=90-91&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зазначено&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Залежно від позиції та вимови в українській мові &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; (ігрек) передаються також літерами &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  а) &lt;strong&gt;І&lt;/strong&gt; пишеться:&#xA;  ...&lt;br&gt;&#xA;  &lt;code&gt;5.&lt;/code&gt; В усіх інших випадках після &lt;strong&gt;б, п, в, м, ф, г, к, х, л, н&lt;/strong&gt; перед наступним приголосним: &lt;em&gt;бі́знес, піло́т, вібра́ція, акаде́мік, фіна́нси, гра́фік, кілогра́м, &lt;strong&gt;кін&lt;/strong&gt;о́, ...&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, разом з тим, іcнує й наступна примітка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 1.&lt;/strong&gt; У ряді слів іншомовного походження, що давно засвоєні українською мовою, після &lt;strong&gt;б, п, в, м, ф, г, к, х, л, н&lt;/strong&gt; пишеться відповідно до вимоги &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;бурми́стер (але бургомі́стр), ви́мпел, єхи́дна, імби́р, кипари́с, лима́н, ми́ля, мирт, ни́рка, спирт, химе́ра та ін., а також у словах, запозичених із східних мов, переважно тюркських: башки́р, ги́ря, калми́к, кинджа́л, кирги́з, кисе́т, кишла́к&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яка, якщо я вірно зрозумів, до слова &quot;&lt;em&gt;банкінг&lt;/em&gt;&quot; не застосовується, і, тому англійське слово &quot;&lt;em&gt;banking&lt;/em&gt;&quot; в українській мові повинно мати оформлення &quot;&lt;em&gt;банкінг&lt;/em&gt;&quot;. Підкажіть, будь ласка, чи істинне моє твердження?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="1556" LastEditDate="2018-04-22T21:58:53.490" LastActivityDate="2018-04-23T00:01:40.383" Title="&quot;Мобільний банкІнг&quot; чи &quot;мобільний банкИнг&quot;?" Tags="|правопис|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4001" PostTypeId="2" ParentId="4000" CreationDate="2018-04-23T00:01:40.383" Score="2" Body="&lt;p&gt;По-моєму, Ваше твердження цілком правильне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Адже ми маємо &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=180073&amp;amp;page=109&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зафіксоване в словниках слово «банкі́р»&lt;/a&gt; (а не «банки́р»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто ймовірність того, що слово «банк{і/и}нг» належить до згаданої в примітці категорії («давно засвоєні українською мовою… пишеться… „и“»), доволі мала. (Воно навіть не зафіксоване в словниках — як воно може бути давно засвоєним? Навіть «банкір», що з'явилося в мові трішки раніше і проникло дещо глибше, не належить до цієї категорії.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-04-23T00:01:40.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4002" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-23T07:29:06.633" Score="5" ViewCount="1138" Body="&lt;p&gt;Досить часто у ЗМІ лунають слова &quot;незаконний&quot; та &quot;протизаконний&quot;, особливо у кримінальних хроніках українських новин. Стало цікаво: чи є ці слова рівнозначними. Отже,&lt;br&gt;&#xA;СУМ-11 пояснює щодо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;НЕЗАКО́ННИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. &lt;strong&gt;Який забороняється законом, порушує закон.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;— Треба і можна боротися проти кожного незаконного вчинку (Тулуб, Людолови, І, 1957, 398); Необхідно берегти ліс, не допускати незаконних вирубок (Колг. Укр., 8, 1958, 40);&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;// Який суперечить законові, йде врозріз з ним.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Та й люди нічого незаконного, коли подумати, не вимагали від пана: тільки хотіли за свою роботу мати більший заробіток (Стельмах, І, 1962, 580)&lt;/em&gt;; &lt;strong&gt;// Не оформлений юридично; позашлюбний.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Звісно, гріх тратити своє добро на незаконних жінок (Стельмах, II, 1962, 94)&lt;/em&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і стосовно&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРОТИЗАКО́ННИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. &lt;strong&gt;Який не відповідає закону, суперечить йому.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Податковий уряд мстився на ній [громаді] при всякій нагоді і старався кождого громадянина знищити протизаконними податками (Март., Тв., 1954, 176)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Офіційний сайт Української мови &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/n/nezakonnij/36-1-0-10462&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стверджує&lt;/a&gt; що ці слова синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Синоніми до слова НЕЗАКОННИЙ: &lt;em&gt;(крок) протизаконний, с. злочинний, беззаконний; (син) НЕШЛЮБНИЙ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всесвітній словник української мови (WorldwideDictionary.org) &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BD%D0%B5%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;погоджується&lt;/a&gt; з &quot;Офіційним сайтом Української мови&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;НЕЗАКО́ННИЙ (який порушує закон, суперечить законові), ПРОТИЗАКО́ННИЙ підсил., БЕЗЗАКО́ННИЙ підсил.; ЛІ́ВИЙ розм. (із сл. рейс, заробіток, робота тощо). - &lt;em&gt;Негайно виконати ту постанову. І негайно повернути колгоспам усе, що було взято в них незаконним способом (Остап Вишня)&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Податковий уряд мстився на ній [громаді] при всякій нагоді і старався кождого громадянина знищити протизаконними податками (Лесь Мартович)&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Стали жовніри.. беззаконні окорми і напитки од людей вимагати (П. Куліш)&lt;/em&gt;. - Пор. несправедли́вий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ресурс &quot;Синоніми.укр&quot; &lt;a href=&quot;https://xn--h1aaldafs6o.xn--j1amh/%D0%9D/%D0%BD%D0%B5%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вказує&lt;/a&gt; що&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово &quot;&lt;em&gt;незаконний&lt;/em&gt;&quot; має наступні синоніми:&#xA;  (крок) &lt;em&gt;протизаконний&lt;/em&gt; с. &lt;em&gt;злочинний&lt;/em&gt; &lt;em&gt;беззаконний&lt;/em&gt; &lt;em&gt;(син) нешлюбний&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже ці слова є синонімами і тотожні за змістом? &#xA;Але ж, як тоді розуміти більш розширене тлумачення СУМ-11 слова &quot;незаконний&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2020-04-08T23:09:54.287" Title="Чи тотожні терміни “незаконний” та “протизаконний”?" Tags="|різниця-між-словами|терміни|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4003" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4004" CreationDate="2018-04-23T10:21:45.140" Score="0" ViewCount="59" Body="&lt;p&gt;Доброго дня!&#xA;Сьогодні популярною є іграшка &quot;Fidget Cube&quot;, однак як правильно називати її українською? Транслітерувати як &quot;фіджет куб&quot; (такий варіант я знайшов на сайті UpTrends) чи як &quot;фиджет куб&quot; (цей варіант із сайту Розетка)? Чи все ж можливо є якийсь український відповідник? І хоч Fidget Cube Гугл перекладач не може адекватно перекласти, однак Fidget він перекладає як &quot;метушня&quot;. Тому можливо варіант кубік-антистрес буде вірний?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-04-23T15:46:28.840" LastActivityDate="2018-04-23T16:39:03.553" Title="&quot;Fidget Cube&quot; українською" Tags="|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4004" PostTypeId="2" ParentId="4003" CreationDate="2018-04-23T12:36:35.317" Score="2" Body="&lt;p&gt;Відповідно до &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 90 «Правопису»&lt;/a&gt; (так зване «&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правило дев'ятки&lt;/a&gt;» у таких випадках звук зазвичай передається літерою &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фіджет&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Фактично всі фрагменти правопису, що мають стосунок до цього випадку, зацитував &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/u/1556&quot;&gt;m0rpheus&lt;/a&gt; у тексті &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/4000&quot;&gt;цього запитання&lt;/a&gt; (тільки там приголосним, що передує, був &lt;em&gt;к&lt;/em&gt;, а тут приголосним, що передує, є &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt; — але правила щодо передачі іноземного &lt;em&gt;i/и&lt;/em&gt; після цих приголосних не відрізняються).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українські відповідники мені невідомі. Фіджет-куб і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D1%96%D0%BD%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фіджет-спінер&lt;/a&gt;, як я розумію, ворушать чи вертять у руках для заспокоєння. &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=fidget&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Андрусишин і Крет як один із відповідників дієслова  &lt;em&gt;fidget&lt;/em&gt; пропонують &lt;em&gt;го́мзатися&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Відповідно, можна спробувати вигадати щось на зразок &lt;em&gt;го́мзалки&lt;/em&gt; (&lt;strong&gt;&lt;em&gt;го́мзалка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, що її &lt;em&gt;го́мза́ють&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/9927-ghomzatysja.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=EWPorsyvlQMC&amp;amp;pg=PA276&amp;amp;dq=%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://hramnagorke.ru/gloss/33/764/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;) у руках для заспокоєння). Це підійшло би як узагальнюючий термін і для фіджет-куба і для фіджет-спінера, але для останнього є інші неологізми. Це, звісно, жодним чином не нормативний термін, лише моя спроба на ходу щось вигадати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-23T16:39:03.553" LastActivityDate="2018-04-23T16:39:03.553" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4005" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-23T14:46:31.333" Score="1" ViewCount="5295" Body="&lt;p&gt;Неодноразово чула, що кажуть &quot;у паркУ&quot; з наголосом на другий склад. Такий варіант є вірним?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшла таблицю, в якій сказано, що наголос має бути на &quot;а&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/mRxoG.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/mRxoG.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-05-24T10:44:59.300" LastActivityDate="2018-06-25T10:27:19.750" Title="Місцевий відмінок слова &quot;парк&quot;" Tags="|відмінювання|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4006" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4230" CreationDate="2018-04-23T16:06:06.883" Score="2" ViewCount="155" Body="&lt;p&gt;Виникла проблема при перекладі слова &lt;em&gt;&quot;greeter&quot;&lt;/em&gt;, яке має значення &quot;людина, яка закликає відвідувачів зайти у заклад&quot; або ж вона знаходиться в закладі, вітається з кожним хто туди заходить та може підтримувати коротку бесіду. Тобто це така професія.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І якщо у російській мові є варіант &quot;зазывала&quot;, який більш-менш підходить для перекладу цього слова, то який варіант для українського перекладу? Гугл перекладач дає варіант &quot;зазивала&quot;, але такого слова нема в СУМі.&lt;br&gt;&#xA;У Вікіпедії мені вдалося знайти назву фільма переведеного як &quot;Зазивало&quot;, однак і такого слова немає у СУМі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-24T06:42:04.143" LastActivityDate="2018-05-25T02:32:36.933" Title="Як перекласти з англійської &quot;greeter&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4007" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-23T17:41:56.087" Score="4" ViewCount="750" Body="&lt;p&gt;Зустріла таку думку на &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/282.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроках державної мови&lt;/a&gt;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;“Читаєш і чуєш: молода дівчина, старенький дідусь. А хіба це правильно?”&lt;br&gt;&#xA;  — Звичайно, ні. Не буває дівчини літнього віку. Ось і в 11-томному академічному Словнику української мови наголошується, що то ще неодружена особа. Тож треба казати і писати дівчина, не вдаючись до означень. Так само прикметник зайвий у висловах старенький дідусь, старенька бабуся. Правильно: дідусь, бабуся.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З частиною твердження можна погодитись, оскільки дівчина в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=22578&amp;amp;page=770&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ДІ́ВЧИ́НА, и, жін. &lt;strong&gt;Молода&lt;/strong&gt; неодружена особа жіночої статі. Та й дівчина ж була [Олеся]! Велична, ..до всякого привітна й ласкава, і заговорить, і засміється, і пожартує (Марко Вовчок, I, 1955, 21); Три дівчини, студентки агрономи, йшли взимку по доріжці лісовій (Максим Рильський, III, 1961, 207);  * У порівняннях. Ось і рябина стоїть, мов дівчина заквітчала голову хмелем (Панас Мирний, I, 1954, 251); &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А щодо дідуся з бабусею, не переконана, що це твердження правдиве. Оскільки ці слова мають кілька значень:   &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ДІД, а, чол.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Батьків або материн батько. Родинне коло діда оточило, Сини та дочки, й молоді онуки (Леся Українка, I, 1951, 52).  &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Чоловік похилого віку. Був собі дід та баба. З давнього давна, у гаї над ставом, Удвох собі на хуторі жили (Тарас Шевченко, I, 1951, 311); Доки в баби поспіють книші, у діда не буде душі (Іван Кириленко, Вибр., 1960, 357);  * У порівняннях. Попід горою, яром, долом, Мов ті діди високочолі, Дуби з гетьманщини стоять (Тарас Шевченко, I, 1951, 41);   &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто це не тільки чоловік похилого віку, а й чоловік, в якого з'явився онук чи онука. І такому чоловікові може бути 40 років, тоді часто називають молодим дідусем. Відповідно якщо дідусеві 70 років, кажуть старенький дідусь.&lt;br&gt;&#xA;То ж чи справді слід уникати вживання прикметника &quot;старий&quot; біля іменників &quot;дідусь&quot;, &quot;бабуся&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-05T13:57:39.867" LastActivityDate="2019-09-05T13:59:50.403" Title="Чи можна вживати прикметник &quot;старий&quot; біля іменників &quot;дідусь&quot;, &quot;бабуся&quot;?" Tags="|словосполучення|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4008" PostTypeId="2" ParentId="4002" CreationDate="2018-04-23T17:59:10.853" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/146968/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. - &quot;Перун&quot;. 2005.&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;протиправний&lt;/strong&gt; -а, -е. Що суперечить правовим нормам, закону, що порушує їх; &lt;strong&gt;незаконний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://synonyms_uk.enacademic.com/4525/%D0%BD%D0%B5%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів української мови. 2014.&lt;/a&gt; теж подає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;незаконний&lt;/strong&gt; (який порушує закон, суперечить законові), &lt;strong&gt;протизаконний&lt;/strong&gt;, беззаконний, контрафактний (про товар тощо); лівий (зі сл. &quot;рейс&quot;, &quot;заробіток&quot;, &quot;робота&quot; й под.) &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також М. Іващук у статті &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine40-23.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;НЕЗАКОННИЙ — БЕЗЗАКОННИЙ — ПРОТИЗАКОННИЙ — АНТИЗАКОННИЙ&lt;/a&gt; пояснює:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прикметник &lt;strong&gt;незаконний&lt;/strong&gt;, утворившись за допомогою частки-префікса &lt;em&gt;не-&lt;/em&gt; від прикметника &lt;em&gt;законний&lt;/em&gt;, виражає протилежне йому значення, вказуючи на невідповідність установленим законам, на їх порушення. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Прикметник &lt;strong&gt;протизаконний&lt;/strong&gt; досить прозорий, тому що префікс &lt;em&gt;проти-&lt;/em&gt;, співвідносячись з відповідним прийменником, зберігає і його просторове значення спрямованості. Отже, прикметник протизаконний наголошує саме на спрямованості проти закону. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, ці прикметники мають близькі, але не однакові значення. Утворюючи&#xA;  словосполучення з іменниками типу дії, вчинки, прикметник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;протизаконний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; дає змогу найточніше, найоб’єктивніше оцінити дії людини щодо дотримання нею встановлених законів. Використовуємо цей прикметник також аби підкреслити спрямованість дій людини проти законів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо ми лише констатуємо невідповідність дій установленим законам, потрібно вживати прикметник &lt;strong&gt;незаконний&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, це синоніми, однак не абсолютні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-23T17:59:10.853" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4009" PostTypeId="2" ParentId="3995" CreationDate="2018-04-23T18:12:56.773" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЧАСТКОВА ВІДПОВІДЬ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однозначного відповідника, на жаль, немає (принаймні безліч переглянутих мною джерел інформації такої не подають). Ймовірно через те, що це слово доволі недавно почали використовувати у лексиконі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/infohrafika&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; сайті існує безліч варіантів, однак це не є офіційна загальноприйнята інформація, а, радше, новотвори. До таких належать:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ясновид, очезвідка, письморис, відобраз, ясновидка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-23T18:12:56.773" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4011" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-24T05:29:57.370" Score="3" ViewCount="1149" Body="&lt;p&gt;Досить часто у сучасному житті нас просять що-небудь активувати, наприклад: куплену &lt;a href=&quot;https://kyivstar.ua/uk/support/mobile_connection/sim_and_number/yak-aktyvuvaty-sim-kartu-kyyivstar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;SIM-карту&lt;/a&gt; мобільного оператора, або &lt;a href=&quot;https://varus.ua/uk/varus-perfect&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бонусну картку&lt;/a&gt; продуктового гіпермаркета, подарункові &lt;a href=&quot;https://giftmall.com.ua/uk/activation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сертифікати&lt;/a&gt; і навіть &lt;a href=&quot;https://support.microsoft.com/uk-ua/help/15083/windows-how-to-activate&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;програмне забезпечення&lt;/a&gt;. Але що саме означає данний термін?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дієслово явно похідне від іменника &quot;активація&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/aktyvacija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тлумачить&lt;/a&gt; вказаний термін у такий спосіб:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;АКТИВА́ЦІЯ&lt;/strong&gt;, ї, жін., спец. Перехід з недіяльного стану в діяльний; посилення діяльного стану. &lt;em&gt;Біогенні стимулятори, будучи добавлені до ферментів рослинного походження, викликають їх активацію (Фізіологічний журнал, II, 3, 1956, 26)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікісловник &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt; такі ж значення, як і &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53392/822885.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;трактує&lt;/a&gt; значення слова трохи по іншому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Актива́ція&lt;/strong&gt; — збудження чогось, наприклад, молекул, атомів; перехід молекули з неактивного стану в стан з енергією, достатньою для здійснення хімічної реакції, наприклад, механохімічна активація.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, власне кажучи запитання: чи є правильним вживання данного слова в контексті, приміром наведених прикладів, слова &quot;активувати&quot;? І чи є якісь інші, пропущені значення цього слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-01-25T11:30:01.900" LastActivityDate="2019-01-25T11:30:01.900" Title="Значення слова “активувати”" Tags="|значення-слів|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4012" PostTypeId="2" ParentId="4011" CreationDate="2018-04-24T05:53:03.543" Score="4" Body="&lt;p&gt;Так.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=724&amp;amp;page=31&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ‑20&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;АКТИВА́ЦІЯ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ж., спец.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Перехід з недіяльного стану в діяльний; посилення діяльного стану. &lt;em&gt;Біогенні стимулятори, додані до ферментів рослинного походження, викликають їх активацію&lt;/em&gt; (з наук. літ.); &lt;em&gt;Лімбічна система є важливою ланкою регуляторної системи, що моделює рівень активації кори великих півкуль&lt;/em&gt; (з наук. літ.); &lt;em&gt;Ці ліки сприяють активації клітинного імунітету&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Переведення чого-небудь у діючий, функціональний стан. &lt;em&gt;З метою безпеки отримана Вами кредитна картка неактивна, тобто перш ніж Ви зможете скористатися кредитним лімітом, необхідно здійснити її активацію&lt;/em&gt; (з мови документів); &lt;em&gt;Для того щоб скористатися перевагами послуги “мультимедійні повідомлення” у вашому мобільному телефоні, вам потрібно здійснити її активацію через Інтернет&lt;/em&gt; (з Інтернету); &lt;em&gt;Активація комп'ютерної програми.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Обробка деревного вугілля або інших пористих тіл спеціальним розчином для збільшення їхньої здатності до поглинання рідин, газів. &lt;em&gt;Активація деревного вугілля.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-24T05:53:03.543" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4013" PostTypeId="2" ParentId="4006" CreationDate="2018-04-24T07:05:57.250" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вітач&lt;/a&gt; is the best option here, but you may add a word like 'вітач відвідувачів' to make it even more descriptive.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1567" LastActivityDate="2018-04-24T07:05:57.250" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4014" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-24T07:35:00.997" Score="3" ViewCount="1400" Body="&lt;p&gt;В українській мові є цікавий вислів: &quot;розкатати губу&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В російській мові є альтернатива - раскатать губу. Вона має таке значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Раскатывать (раскатать) губу (губы) на что-л. — сильно захотеть чего-л. заведомо невозможного, нереального, напр.: Губки-то на квартиру раскатал, а теперь закатай обратно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словопедії сказано: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Губу підкотити&lt;/em&gt;, жрм. Не мріяти про нездійсненне, неможливе.&lt;br&gt;&#xA;  Губу (губи) розкатати, жрм. 1) Багато хотіти, та нічого не мати. 2) Сварити, лаяти. - Ну й губу розкатала! Аж заходиться.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То яке ж цих значень вірне (мріяти про неможливе чи сварити)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1536" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-27T16:13:20.980" LastActivityDate="2022-12-01T15:32:13.593" Title="Яке значення має вислів &quot;розкатати губу&quot;?" Tags="|переклад|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4015" PostTypeId="2" ParentId="4005" CreationDate="2018-04-24T08:45:30.197" Score="1" Body="&lt;p&gt;Правильний варіант наголосу на перший склад. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine8-11.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Запам'ятаємо наголоси&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чуємо  - (у) парку́, а треба - (у) па́рку&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%BA#%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник відмінків&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/mRxoG.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/mRxoG.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-04-24T08:45:30.197" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4016" PostTypeId="2" ParentId="4014" CreationDate="2018-04-24T08:48:44.343" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53395/374203.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; цей вираз наводиться як сленговий. Надано таке пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ГУБА  1  (-и) ж.  ♦ Губу підкотити, жрм. Не мріяти про нездійсненне,&#xA;  неможливе. ФССГД, 78. &#xA;  &lt;strong&gt;Губу (губи) розкатати&lt;/strong&gt;, жрм. 1) Багато хотіти, та нічого не мати. 2) Сварити, лаяти. - Ну й губу розкатала! Аж заходиться. ФССГД, 78.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-24T08:48:44.343" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4017" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-24T09:09:05.170" Score="2" ViewCount="636" Body="&lt;p&gt;В мережі знайшла кілька варіантів перекладу російського слова &quot;безоговорочно&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;БЕЗОГОВОРОЧНЫЙ, не заключающий в себе никаких оговорок, условий, изъятий; безусловный.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Толковый словарь Даля. В.И. Даль. 1863-1866.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти перекладу - &quot;беззаперечно&quot; та &quot;цілковито&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ru.glosbe.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ru.glosbe.com/&lt;/a&gt;&#xA;подано такі цитати (чому саме такі - дивно):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Что вы можете почерпнуть из этого рассказа о безоговорочной преданности Богу?&lt;br&gt;&#xA;  Чого ви можете навчитися з цієї розповіді стосовно цілковитої відданості Богу?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тем не менее Иегова любит тех, кто безоговорочно принимает его исправление и поклоняется ему в духе и истине.&lt;br&gt;&#xA;  І все-таки Єгова любить тих, хто беззастережно сприймає його виховні заходи й поклоняється йому в дусі та правді.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який з варантів них є вірним? Без урахування контексту. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи без контексту ніяк?)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-19T20:11:04.347" LastActivityDate="2022-09-01T10:22:10.873" Title="Як перекласти з російської &quot;безоговорочно&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4018" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4019" CreationDate="2018-04-24T09:41:19.713" Score="2" ViewCount="57" Body="&lt;p&gt;На одному новинному сайті є стаття &quot;У Солсбері почали “очищення” території, пов’язаної з отруєнням Скрипалів&quot;. За нормами &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопису&lt;/a&gt;, основні правила вживання лапок такі:&#xA;У лапки беруться:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Цитати, причому й тоді, коли цитата входить у середину речення як його складова частина:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;...Усім нам, працівникам галузі перекладу, цього «високого мистецтва»,&#xA;  за виразом К. І. Чуковського, або «благородного ремесла», як говорить&#xA;  Марія Домбровська, корисно пам’ятати слова О. Твардовського про С.&#xA;  Маршака як перекладача Бернса: «Він зробив його росіянином, залишивши&#xA;  шотландцем». Я б додав ще: «Він зробив його Маршаком, залишивши&#xA;  Бернсом», — бо ж не сама тільки печать національності, а й печать&#xA;  індивідуальності лежить на кожному талановитому перекладі (Рильський).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Слова, що їх не вважають за свої або що наводяться з відтінком презирливого чи іронічного /181/ ставлення до чужого вислову, а також&#xA;  слова, вжиті вперше або, навпаки, застарілі та незвичайні:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для більшості її [Лесі Українки] сучасників той дух [новаторського&#xA;  мистецтва] нагадував «хмару, що сунулась так тяжко по долині», а для&#xA;  нас, «на високості» XX століття, він «одмінився, просвічений нагірним,&#xA;  чистим світлом» (Павличко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Моє ім’я враз із кількома іменами подібних до мене «во время оно»&#xA;  оббігало весь край, було пострахом усіх «мирних і вірноконституційних&#xA;  горожан», — з моїм іменем усі вони в’язали поняття перевороту,&#xA;  революції, різні (Франко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Індивідуальні назви заводів, фабрик, клубів, пароплавів, організацій, підприємств, наукових праць, літературних творів, газет,&#xA;  журналів, кінофільмів тощо&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З наведених правил, слово очищення має бути в лапках, якщо відповідає умовам п.2. Та ознак цього я в статті не знайшла. То за яким принципом воно узяте в лапки?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-24T11:02:15.073" Title="Доречність лапок у виразах з прямим значенням" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4019" PostTypeId="2" ParentId="4018" CreationDate="2018-04-24T10:35:50.377" Score="2" Body="&lt;p&gt;Формально автори могли б спробувати виправдати лапки тим, що вони, мовляв, цитують джерело. Адже &lt;a href=&quot;//informator.news/u-solsberi-pochaly-ochyschennya-terytoriji-pov-yazanoji-z-otrujennyam-skrypaliv/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;informator.news&lt;/a&gt; (де опублікована наведена статтю) посилається на &lt;a href=&quot;//news.sky.com/story/army-trucks-arrive-to-start-clean-up-in-salisbury-after-skripal-poisoning-11344435&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Sky News&lt;/a&gt; («про це повідомляє Sky News»), а там (у першоджерелі — Sky News) це названо словом &lt;em&gt;clean-up&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але реально це дуже невдалий вжиток розділових знаків. Адже лапки мають різні значення: цитування чогось і недовіра/скептицизм/сумнів щодо чогось (мовляв, треба читати навпаки). І в даному контексті вони (лапки), принаймні особисто мною, сприймаються тільки як друге.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це, звісно, якщо виключити можливість того, що автори дійсно (свідомо чи підсвідомо) хотіли висловити скептицизм, що це очищення. Якщо ж не виключати таку можливість, а навпаки припустити, що автори вважають це не очищенням, а імітацією, то тоді лапки вжиті доречно. Але, по-моєму, це контрастує з тоном решти статті, тому, по-моєму, це радше все-таки пунктуаційна помилка (або ж позиція безпоседнього автора відрізняється від офіційної позиції сайту новин і він підсвідомо висловив свою позицію — але відрізнити це від чистої помилки неможливо).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-24T11:02:15.073" LastActivityDate="2018-04-24T11:02:15.073" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4020" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-24T10:41:07.853" Score="7" ViewCount="786" Body="&lt;p&gt;У Radiohead є чудова пісня &quot;Creep&quot;.&#xA;В цій пісні є рядок:&#xA;&quot;But I'm a creep, I'm a weirdo&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як його правильно перекласти українською? Одне слово &quot;creep&quot; має дуже багато варіантів перекладу: витися, заповзати, лазити, прислужуватися, здригатися, ледь пересуватися, стелитися, крастися, підкрадатися, плазувати, повзати, повзти, гадина, лаз для худоби, повзучість, повільний рух.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;I'm a weirdo&quot; - &quot;я дивак&quot;, якщо я правильно переклала. А от з &quot;creep&quot; не зовсім зрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1536" LastActivityDate="2020-05-09T10:54:57.557" Title="Creep: переклад" Tags="|переклад|" AnswerCount="7" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4021" PostTypeId="2" ParentId="4020" CreationDate="2018-04-24T11:00:57.317" Score="1" Body="&lt;p&gt;У цьому випадку «creep» – це людина, яка викликає огиду, страх, або занепокоєння. Отже можна перекласти як страховище або огидник. Инші можливі варіянти: мерзотник, паскудник, поганець. Але вони, мабуть, мають занадто негативне забарвлення для цього випадку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1078" LastActivityDate="2018-04-24T11:00:57.317" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4022" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-24T19:14:46.617" Score="7" ViewCount="56664" Body="&lt;p&gt;Доволі часто у повсякденному житті ми вживаємо досить розповсюджене жіноче ім'я &amp;quot;Наталія&amp;quot;, &amp;quot;Наталя&amp;quot; і навіть &amp;quot;Наталка&amp;quot;. Яким вірним або точнішим буде вжиття або написання даного жіночого імені?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Почавши з Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;отримуємо&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ната́ля&lt;/strong&gt; рідше &lt;strong&gt;Ната́лія&lt;/strong&gt;, українська пестлива форма - &lt;strong&gt;Ната́лка&lt;/strong&gt; — жіноче особове ім'я латинського походження, яке з'явилось в перші роки християнства. Часто побутує в українському народі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Історія [походження]&lt;/strong&gt;&#xA;Є жіночою формою до чоловічого імені &lt;strong&gt;Nātālis&lt;/strong&gt; (лат. «рідний»). Можливий зв'язок з виразом dies natalis — «день народження, Різдво».&lt;br /&gt;&#xA;Також пов'язують з natus — «народжений».&#xA;До української мови потрапляє через церковнослов'янське та грецьке посередництво (грец. &lt;strong&gt;Ναταλία&lt;/strong&gt;), запозичене з латинської мови.&lt;br /&gt;&#xA;Довгий час українські жінки не вживали масово це ім'я. Зробив його популярним великий майстер української літератури Іван Котляревський, завдяки своїй ліричній п'єсі «Наталка Полтавка».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Український правопис&amp;quot; щодо цих імен &lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/#search=%D0%9D%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8F%20%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нічого порадить не в змозі&lt;/a&gt;.&#xA;СУМ-11/20 теж в нагоді не стали. Словники &lt;a href=&quot;http://rozum.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://rozum.org.ua/&lt;/a&gt; також не містять відповідної інформації&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Офіційний сайт Української мови&amp;quot; &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/zapozichennja_z_greckoji_i_latinskoji_mov/5-1-0-61&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; досить загальну статтю &amp;quot;Запозичення з грецької і латинської мов&amp;quot;, в якій зокрема таж згадується вживання та написання саме ім'я &amp;quot;Наталія&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З латинської мови в українську ввійшли й деякі імена: Валерій (здоровий), Віктор (переможець), Віталій (життєвий), Вікторія (перемога), Маргарита (перлина), Марина (морська), &lt;strong&gt;Наталія&lt;/strong&gt; (рідна).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словник Власних імен людей [у складі Словопедії] теж &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/54/53405/363916.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживає&lt;/a&gt; основною саме форму ім'я &amp;quot;Наталія&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАТАЛІЯ&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Наталія, Наталя, Наталка&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;лат.; natalis — рідний.&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Наталонька, Наталочка, Наталкіня, Наталюся, Наталька, Натальця, Натаїна, Натаїшса, Ната, Натуся; Тала, Талонька, Талочка, Таля, Тата, Туся, Тусенька, Тусечка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Досить загальний ресурс &amp;quot;Как правильно?&amp;quot; дає, відповідно досить загальні поради, &lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/nataliya-chi-natalya-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на кшталт&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сьогоднішній день в українській мові обидва варіанти написання вважаються вірними, але використовувати їх в офіційному письмі слід обережно.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Правильно&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Наталія — цей варіант вважається основним, оскільки написання саме в такій формі найбільш розповсюджене.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Наталія Іванівна це наша вчителька&lt;br /&gt;&#xA;Сьогодні Наталія дуже красива&lt;br /&gt;&#xA;Наталія купила чудові подарунки&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Наталя&lt;/strong&gt; — ця форма імені вважається більш розмовною, але на сьогоднішній день також широко використовується в офіційній мові.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Наталя Петрівна це наш викладач&#xA;Сьогодні у нашої Наталі день народження.&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Важливо! В офіційних документах слід обов’язково використовувати той варіант, який зафіксований в паспорті людини, оскільки фактично ці дві форми в юридичному сенсі вважаються різними іменами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отож яким вірним або найвірогіднішим буде вжиття або написання жіночого імені &amp;quot;Наталія&amp;quot;, &amp;quot;Наталя&amp;quot; або &amp;quot;Наталка&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-02-11T07:34:29.687" Title="Як правильно вживати та писати жіноче ім'я &quot;Наталія&quot; або &quot;Наталя&quot;?" Tags="|етимологія|власні-назви|правопис|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4023" PostTypeId="2" ParentId="4022" CreationDate="2018-04-24T19:43:22.330" Score="4" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://moyaosvita.com.ua/osvita-2/chim-vidriznyayetsya-imya-natalya-vid-natali%D1%97/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Моя освіта&lt;/a&gt; у статті &quot;Чим відрізняється ім’я Наталя від Наталії&quot; пишуть:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наталія&lt;/strong&gt; є церковним варіантом імені, тоді як &lt;strong&gt;Наталя&lt;/strong&gt; – його просторічне вживання, яке особливо прижилося в нашій країні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;http://timso.koippo.kr.ua/viktorina/skrypnyk-l-h-dzyatkivska-n-p-vlasni-imena-lyudej-slovnyk-dovidnyk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник-довідник власних імен Л. Скрипник та Н. Дзятківської&lt;/a&gt; містить статтю із Вашим словом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАТАЛІЯ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;НАТАЛЯ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;НАТАЛКА&lt;/strong&gt; лат.; natalis — рідний. НАТАЛОНЬКА, НАТАЛОЧКА, НАТАЛІОНЯ, НАТАЛІОСЯ, НАТАЛЬКА, НАТАЛЬЦЯ, НАТАїНА, НАТАШКА,НАТА, НАТ^СЯ; ТАЛА, ТАЛОНЬКА, ТАЛОЧКА, ТАЛЯ,ТАТА, ТАСЯ, Т^СЕНЬКА, ТАСЕЧКА.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Роблю з цього висновок, що &lt;strong&gt;&lt;em&gt;правильним є вживання усіх форм:&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Наталія, Наталя, Наталка&lt;/strong&gt;. Однак, за аналогією до назви твору &quot;Наталка Полтавка&quot; хочеться, особисто мені, використовувати саме третю форму - Наталка. Так, на мою думку, підкреслюється українськість варіанту Наталія.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-24T19:43:22.330" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4024" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-24T20:47:39.107" Score="2" ViewCount="14118" Body="&lt;p&gt;У російській мові широко використовується скорочене ім`я Сережа (від Сергей). Чи існує відповідник в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику знайшла такі форми (Л. Г. Скрипник, Н. П. Дзятківська. Словник-довідник «Власні імена людей», видання 3-тє, виправлене. Київ, 2005 (перевидання книги 1996 року)):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розмовні та зменшувальні форми: Сергі́йко, Сергі́єнько, Сергі́єчко, Сергі́йчик, Сергу́ня, Серьо́га, Серьо́жа, Сєрьоня, Сєрьончик, Сєрий.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут є форма Серьожа. Але вона майже не використовується, наскільки я знаю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1536" LastActivityDate="2018-05-21T11:04:45.973" Title="Скорочені, розмовні та зменшувальні форми імені Сергій" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4025" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-25T04:17:46.003" Score="12" ViewCount="3833" Body="&lt;p&gt;Я (як і більшість інших) завжди вживала НЕРЖАВІЮЧА СТАЛЬ. Декілька днів тому почула по радіо, що краще позбуватися термінів, які виражені дієприкметником. Натомість, запропонували НЕРЖАВНА СТАЛЬ. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук такого варіанту не видає зовсім. СУМ знає тільки НЕРЖАВІЮЧИЙ. &#xA;А от &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9D%D0%B5%D1%96%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C&amp;amp;oldid=21712668&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt; видає купу варіантів, серед яких НЕРЖАВНИЙ немає: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Неіржа́вна&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt; (також &lt;strong&gt;нержавіюча&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;[2]&lt;/sup&gt;, &lt;strong&gt;нержавка́&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt;, &lt;strong&gt;нержавійна&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt; або &lt;strong&gt;неіржавійна&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt;) &lt;strong&gt;сталь&lt;/strong&gt; (також &lt;em&gt;нержавійка&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;5&lt;/sup&gt;, &lt;em&gt;інокс&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;6&lt;/sup&gt;) — стійка до корозії у атмосфері та агресивних середовищах сталь з вмістом хрому не менше 11,5% та малим вмістом вуглецю (0,03…0,20%).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Примітки:&lt;br&gt;&#xA;  1. ↑ &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/new_books/Documents/terminologichnyj-visnyk-2013-1.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Термінологічний словник&lt;/a&gt;. Випуск 2(1). Інститут української мови. НАНУ. 2013&lt;br&gt;&#xA;  2. ↑ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nerzhavijuchyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нержавіючий&lt;/a&gt; // Словник української мови : в 11 т. — К. : Наукова думка, 1970—1980.&lt;br&gt;&#xA;  3. ↑ &lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нержавкий&lt;/a&gt; // Великий тлумачний словник сучасної української мови (з дод. і допов.) / уклад. і гол. ред. В. Т. Бусел. — 5-те вид. — К. ; Ірпінь : Перун, 2005. — ISBN 966-569-013-2.&lt;br&gt;&#xA;  4. ↑ &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D1%8E%D1%89%D0%B0%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-українські словники&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  5. ↑ &lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нержавійка&lt;/a&gt; // Великий тлумачний словник сучасної української мови (з дод. і допов.) / уклад. і гол. ред. В. Т. Бусел. — 5-те вид. — К. ; Ірпінь : Перун, 2005. — ISBN 966-569-013-2.&lt;br&gt;&#xA;  6. ↑ від англ. Inox, фр. acier inoxydable&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, в перекладах я останнім часом використовую саме НЕІРЖАВНИЙ, як у Вікіпедії головне слово. Одного разу мене виправив коректор, але після цього я стала використовувати саме це слово. Надалі воно всіх завжди влаштовувало. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як же краще? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1555" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-11-12T04:36:34.320" LastActivityDate="2022-08-01T14:19:23.857" Title="Нержавіюча сталь, нержавна чи неіржавна?" Tags="|переклад|терміни|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4026" PostTypeId="2" ParentId="4020" CreationDate="2018-04-25T04:30:37.940" Score="1" Body="&lt;p&gt;Оскільки українська та російська мови досить близькі, то маю сміливість послатися на переклад цього слова на російську в словнику &lt;a href=&quot;//www.multitran.ru/c/m.exe?CL=1&amp;amp;s=Creep&amp;amp;l1=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мультитран&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;амер.: придурок (&lt;em&gt;Daisy********&lt;/em&gt;); псих (&lt;em&gt;Daisy********&lt;/em&gt;); отморозок (&lt;em&gt;Daisy********&lt;/em&gt;); мерзопакостный тип (&lt;em&gt;Val_Ships&lt;/em&gt;); чмо (&lt;em&gt;Val_Ships&lt;/em&gt;); ублюдок (&lt;em&gt;Val_Ships&lt;/em&gt;); мразь (a detestable person &lt;em&gt;Val_Ships&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме тут є безліч варіантів. На мою думку, найбільше підходить варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;псих&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. По суті, і &lt;em&gt;creep&lt;/em&gt; i &lt;em&gt;weirdo&lt;/em&gt; близькі за значенням, але щоб не повторюватися, то:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я псих &lt;em&gt;(в сенсі &quot;не такий, як всі&quot;)&lt;/em&gt;, я дивак.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1555" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-25T09:20:06.540" LastActivityDate="2018-04-25T09:20:06.540" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4027" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4030" CreationDate="2018-04-25T07:44:16.703" Score="1" ViewCount="191" Body="&lt;p&gt;У своєму &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=9wZDzCtbmDA&amp;amp;index=19&amp;amp;list=PLpjP6nb03Z4k5Wdj8qOj3s_o49a0f9qxX&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відео-уроці&lt;/a&gt; Олександр Авраменко запевняє, що неправильно говорити &lt;em&gt;дитячий/дорослий&lt;/em&gt; абонемент, &lt;em&gt;дитячий&lt;/em&gt; одяг. Оскільки в словнику дорослий - той, що перестав бути дитиною, змужнів. А абонемент/квиток не може змужніти. Натомість у СУМ-20 прочитала, що:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ДОРО́СЛИЙ, а, е.&lt;br&gt;&#xA;  Який перестав бути дитиною, змужнів. Стрічаючись з жінками, що мали дорослих синів, вона ставала солодкою і хвалилась дочкою (М. Коцюбинський); Він став тепер дорослим, дужим (С. Чорнобривець);&lt;br&gt;&#xA;  // у знач. ім. доро́слий, лого, ч.; доро́сла, лої, ж. Людина, яка перестала бути дитиною, змужніла. Розмова невеличких хлоп'ят зразу всіх дорослих розбудила (Панас Мирний);&lt;br&gt;&#xA;   // Стос. такої людини. – В літах дитинства, – каже згодом до мене Заболотний, – можливо, закодовано щось вельми для душі необхідне, таке, що потім упродовж усього життя позначається на наших цілком “дорослих” вчинках... (О. Гончар);&lt;br&gt;&#xA;  // &lt;strong&gt;Признач. для такої людини&lt;/strong&gt;. Він приїхав учора .. Гратиме у &lt;strong&gt;дорослому фільмі&lt;/strong&gt; маленьку, так звану епізодичну роль, майже без слів (В. Нестайко); У носіїв києво-черкаської культури дитячий одяг, на відміну від одягу дорослих, так не прикрашався, він мав лише поодинокі підвіски (з наук. літ.);&lt;br&gt;&#xA;  // Який досяг повної зрілості (про тварин, комах і т. ін.). На весь розвиток нематоди – від яйця до дорослого стану – потрібно близько 1,5 місяця (з наук. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ДИТЯ́ЧИЙ, а, е.&lt;br&gt;&#xA;   1. Прикм. до дити́на і ді́ти1. Мені здалося, що несподівано вернулись мої давні дитячі літа (І. Нечуй-Левицький); Дитячий сміх розноситься в садах (В. Сосюра);&lt;br&gt;&#xA;    // &lt;strong&gt;Признач. для дітей&lt;/strong&gt;. Казку сю я хотіла послать в Галичину в &lt;strong&gt;дитячий журнал&lt;/strong&gt;, якщо вдасться мені добре ця проба, то писатиму більш (Леся Українка); Якась сільська молодиця пильно приглядалась до двомісної дитячої коляски (Є. Гуцало);   &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи Олександр Авраменко не в той словник дивився, чи я помилилась у розумінні цих термінів? Чи справді неправильно вживати дитячий/дорослий квиток, дитячий/дорослий одяг?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-04-25T09:11:45.217" Title="Чи правильно вживати дитячий/дорослий квиток?" Tags="|словосполучення|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4028" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-25T08:23:24.787" Score="5" ViewCount="1970" Body="&lt;p&gt;Пам`ятаю, ще років 5 чи 10 тому почали говорити про те, що ліфт — це міжповерховий дрототяг. Звичайно, це більше схоже на жарт.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ліфт (англ. lift — «підйомник», від to lift — «підіймати») — технічна споруда зі спеціальною кабіною для вертикального переміщення людей або вантажів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В мережі знайшла цікаві варіанти перекладу, серед яких, до речі, також був міжповерховий дрототяг)) Це: підойма, витяг, підіймач, здійма, верхохід, дротохід, поверхід, левата, тяг.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке слово доречно вживати? &quot;Ліфт&quot; чи якесь інше?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-25T09:42:34.963" LastActivityDate="2018-05-27T12:23:19.107" Title="Ліфт — міжповерховий дрототяг?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4029" PostTypeId="2" ParentId="4028" CreationDate="2018-04-25T08:47:44.050" Score="2" Body="&lt;p&gt;«Міжповерховий дрото&lt;strong&gt;хід&lt;/strong&gt;» — здається так це звучало в оригінальному жарті. Так, звісно, це був жарт. Принаймні це словосполучення (ані з -хід, ані з -тяг) відсутнє у загальному вжитку (хоча не виключено, що воно вживається/вживалося десь локально (можливо, дуже локально) перед тим як стати предметом жарту, але оскільки жодних підтверджень цього я не бачив, то припускаю, що це чистий жарт).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=48159&amp;amp;page=1519&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ліфт&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;» — нормативне слово. Зі «Словника української мови» в 20 томах від Українського мовно-інформаційного фонду:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЛІФТ, а, ч. Технічна споруда зі спеціальною кабіною для вертикального переміщення людей або вантажів. &lt;em&gt;Зайшли брати і сестриці-сміяниці в ліфт, поїхали нагору&lt;/em&gt; (В. Нестайко); &lt;em&gt;Вільного часу — секунд тридцять, поки Чертог ліфтом підніметься&lt;/em&gt; (Люко Дашвар); * У порівн. &lt;em&gt;Легко, як ліфт у багатоповерховому будинку, кліть шугнула в підземелля&lt;/em&gt; (С. Чорнобривець).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існують якісь діалектні альтернативи для слова «ліфт», мені невідомо (можливо, хтось інший висвітить це в іншій відповіді). &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; від УМІФ наводять лише такі (часткові) синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЛІФТ (споруда зі спеціальною кабіною для підіймання людей або вантажів), &lt;strong&gt;підйо́мник&lt;/strong&gt; техн., &lt;strong&gt;підійма́ч&lt;/strong&gt; техн. &lt;em&gt;Севочка втягнув у ліфт чемодани, натиснув кнопку сьомого поверху&lt;/em&gt; (В. Собко); &lt;em&gt;Йому теж від входу в тунель доведеться дертися на гору. Підйомник давно знято&lt;/em&gt; (І. Ле); &lt;em&gt;Монтування підіймача&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-04-25T08:47:44.050" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4030" PostTypeId="2" ParentId="4027" CreationDate="2018-04-25T09:04:23.660" Score="2" Body="&lt;p&gt;Запитання, як і багато подібних, не про пана Авраменка, а про слово «правильно» у самому запитанні &lt;em&gt;«Чи &lt;strong&gt;правильно&lt;/strong&gt; вживати […]?»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Правильність» &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/437/8&quot;&gt;може мати декілька значень&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;«Нормативне слово / усталена норма»&lt;/strong&gt; — це коли слово чи словосполучення фіксується у поважних джерелах. СУМ — поважне джерело¹, а отже &lt;em&gt;дорослий/дитячий квиток&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;є&amp;nbsp;усталеною нормою&lt;/strong&gt; — особливо, якщо підтверджується також іншими джерелами;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Питоме&lt;/strong&gt; — це поняття, яке відображає актуальний вжиток, а значить, змінюється з плином часу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Приклад:&lt;/strong&gt; Раніше слово &lt;em&gt;пошта&lt;/em&gt; мало значення «листи паперу, рясно всіяні чорнилом». Тепер це, значною мірою, &lt;em&gt;електронна пошта&lt;/em&gt;, а не якась інша.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Приклад:&lt;/strong&gt; СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chervonyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фіксує&lt;/a&gt; словосполучення &lt;em&gt;Червоний куток&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Червоний куток — приміщення на підприємстві, в гуртожитку тощо, відведене для культурно-освітньої роботи. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вочевидь, це словосполучення є наслідком красно-коричневої окупації. Воно &lt;strong&gt;є&amp;nbsp;нормативним, але вийшло з питомого вжитку&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так само, апеляція до того, що квиток не може подорослішати, має право на існування. Іншими словами, пан Авраменко &lt;strong&gt;апелює до зміни&lt;/strong&gt; питомого вжитку цих слів. І якщо він переконає² велику кількість людей, то тоді це словосполучення &lt;strong&gt;перестане бути питомим&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹) …незважаючи на його (allegedly) численні недоліки, як-то занадто великий вплив канцеляриту &lt;s&gt;який у деяких країнах відіграє роль державної мови :-)&lt;/s&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;²) або хтось може вважати, що вже переконав&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-25T09:11:45.217" LastActivityDate="2018-04-25T09:11:45.217" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4031" PostTypeId="2" ParentId="4025" CreationDate="2018-04-25T09:48:46.923" Score="5" Body="&lt;p&gt;Вакуленко М. О. порушує проблему термінології, а саме і використання слів, про які питаєте, у статті &lt;a href=&quot;https://www.google.com/url?sa=t&amp;amp;rct=j&amp;amp;q=&amp;amp;esrc=s&amp;amp;source=web&amp;amp;cd=5&amp;amp;ved=0ahUKEwj50OfNj9XaAhVJFiwKHTteAi8QFghHMAQ&amp;amp;url=http%3A%2F%2Firbis-nbuv.gov.ua%2Fcgi-bin%2Firbis_nbuv%2Fcgiirbis_64.exe%3FC21COM%3D2%26I21DBN%3DUJRN%26P21DBN%3DUJRN%26IMAGE_FILE_DOWNLOAD%3D1%26Image_file_name%3DPDF%2Fpsptkl_2010_17_11.pdf&amp;amp;usg=AOvVaw0oiosmEwJJBa0iDwUA-RjS&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДЕЯКІ СУЧАСНІ ПРОБЛЕМИ СТАНДАРТИЗАЦІЇ УКРАЇНСЬКОЇ&#xA;ТЕРМІНОЛОГІЇ&lt;/a&gt;. Автор вважає, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Пропонована заміна&lt;/em&gt; російської кальки нержавіюча (сталь) на нержавна, &lt;strong&gt;нержавійна&lt;/strong&gt; (97.180) – це вживання наших новотворів, що є подані у російсько-українському словнику фізичної термінології. &lt;em&gt;Тільки тут описка:&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;не “нержавна”, а неіржавна.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, на думку науковця, це лише &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пропоновані новотвори&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (!). Саме тому у СУМі-11 та деяких інших словниках, зокрема й у &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/99569/%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D1%96%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Великому тлумачному словнику сучасної української мови. - &quot;Перун&quot;. 2005.&lt;/a&gt; закріплено словосполучення &quot;нержавіюча сталь&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, аби уникнути аналогії з російською у слові &quot;нержавіюча&quot;, справді можна замінювати його на &lt;em&gt;нержавійна&lt;/em&gt;, адже це вже ближче до питомих слів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-25T09:48:46.923" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4032" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-25T11:24:18.510" Score="16" ViewCount="103287" Body="&lt;p&gt;В ділових листах в кінці зустрічаємо фрази &quot;З повагою...&quot;, &quot;З найкращими побажаннями...&quot;. Була переконана, що після таких слів ставиться кома - &lt;a href=&quot;http://city-adm.lviv.ua/news/government/6875-miskij-golova-lvova-zvernuvsa-do-lideriv-politichnih-sil-ukrajini&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;З повагою, міський голова Львова&quot;&lt;/a&gt;. Та скориставшись ґуглопошуком виявила, що кому там ставити не потрібно.(&lt;a href=&quot;https://julija-savenko.jimdo.com/%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B8-%D1%82%D0%B0-%D0%BF%D0%B8%D1%88%D0%B8-%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://omelchuk.ks.ua/uk/2018/01/18/%D1%87%D0%B8-%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%B1%D0%B0-%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8-%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D1%83-%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BB%D1%8F-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;) Хоча в англійські мові за аналогією пишуть - &quot;Sincerely yours,...&quot; І за інтонацією робимо паузу, що на письмі мало б віддзеркалитись комою. У вищезгаданих джерелах пропонують використовувати тире. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно виділяти фрази &quot;З повагою...&quot;, &quot;З найкращими побажаннями...&quot; в кінці ділових листів, і чи потрібні там розділові знаки взагалі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-25T12:10:41.630" LastActivityDate="2018-11-12T13:58:09.693" Title="Чи потрібно виділяти комою &quot;З повагою...&quot;?" Tags="|пунктуація|етикет|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4033" PostTypeId="2" ParentId="4032" CreationDate="2018-04-25T11:39:27.180" Score="6" Body="&lt;p&gt;З підручника &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1873031738363/dokumentoznavstvo/sluzhbovi_listi#28&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ділова українська мова&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чекаємо на Ваші пропозиції про відвідування Головного павільйону НВЦ&#xA;  України.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Режим роботи: Контактні телефони:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;з 10.00 до 17.30, крім суботи та неділі 251-91-40; 251-91-42&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З повагою,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;заступник генерального (підпис) Т.Г. Цимбал&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;директора НВЦ (печатка)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://labook.com.ua/book_stilistika-dilovo-movi_672/52_-51.-zrazki-dlovih-listv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зразки ділових листів&lt;/a&gt; (Г. Й. Волкотруб &lt;strong&gt;СТИЛІСТИКА ДІЛОВОЇ МОВИ&lt;/strong&gt;) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;...3 повагою&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;заступник голови А. Толстоухов&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;...3 повагою — Гліб Вишлінський,&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Директор публікацій Міжнародного центру перспективних досліджень&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://tsn.ua/video/video-novini/ekspres-urok-ukrayinskoyi-movi-etiket-i-koma.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Експрес-урок з О. Авраменко&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В кінці листа при підписі слід використовувати тире, оскільки це&#xA;  неповні речення.&lt;br&gt;&#xA;  З повагою - Віталій Кличко.&lt;br&gt;&#xA;  Щиро Ваша - Софія&#xA;  Ротару.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1031020840649/dokumentoznavstvo/etiket_dilovogo_listuvannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етикет ділового листування&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З повагою&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З повагою і найкращими побажаннями&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Зі щирою повагою (пошаною)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З найщирішою до Вас повагою (пошаною)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З повагою, вдячністю та побажанням успіхів&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Після прощальної формули ввічливості розділовий знак не ставиться, з&#xA;  нового рядка оформлюється реквізит &quot;Підпис&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча і знайшла один приклад використання коми після словосполучення &quot;З повагою..&quot;, але більшість джерел не радить її використовувати. Отже, варто використовувати тире або не використовувати жодних розділових знаків. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-12T13:58:09.693" LastActivityDate="2018-11-12T13:58:09.693" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4034" PostTypeId="2" ParentId="4032" CreationDate="2018-04-25T12:02:30.263" Score="5" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://www.media-school.com.ua/2013/09/blog-post_27.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Київська медіашкола&lt;/a&gt; подана стаття &amp;quot;Чи треба ставити кому після сполучення «з повагою» в ділових листах?&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, ці конструкції є неповними реченнями. Натомість повні речення мають таку форму: &lt;em&gt;Із подякою до вас звертається ректорат КНЕУ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На місці пропуску слів у неповних реченнях ставлять здебільшого тире. Якщо сполучення слів з повагою, з подякою тощо вжиті безпосередньо перед прізвищем, назвою посади, назвою установи, організації, то між ними ставлять &lt;strong&gt;тире&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо такі звороти розміщені в одному рядку на відстані від прізвища, назви посади, назви установи, організації або в другому рядку, нижче від них, то між ними &lt;strong&gt;не вживають розділових знаків&lt;/strong&gt;. Увічливого, дружнього тону вашому листу нададуть завершальні фрази на зразок Щиро Ваш...; Із найкращими побажаннями...; Щиро відданий Вам...; а офіційного характеру – З повагою...; Із вдячністю й повагою...; З повагою та найкращими побажаннями...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також О. Авраменко у &lt;a href=&quot;https://tsn.ua/video/video-novini/ekspres-urok-ukrayinskoyi-movi-etiket-i-koma.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сніданку з 1+1&lt;/a&gt; каже, що речення типу &amp;quot;з повагою Віталій Кличко&amp;quot; є неповними, бо можна додати &amp;quot;з повагою ставиться до Вас Віталій Кличко&amp;quot;. Таким чином або жодного розділового знаку не ставимо, або ж ставимо тире. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З повагою - Віталій Кличко&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З повагою Віталій Кличко&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: Бачила ще фото, де чітко написано із прикладами, однак не можу знайти. Якщо натраплю, то обов’язково кину.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-12T13:55:38.507" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4035" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4038" CreationDate="2018-04-25T13:39:05.003" Score="12" ViewCount="10869" Body="&lt;p&gt;Наткнулась на таку картинку&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/HoPFz.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/HoPFz.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Здивувало слово жир в якості хрести. Але на моє превелике здивування знайшла його в словнику:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЖИР2, у, ч., розм. Те саме, що тре́фа. Голос [Палі Степанівни], як ловкий шулер, перемішав Діагностиці всі його карти, повиймавши з них усе вино та жир, а полишивши саму чирву та дзвінку (Б. Антоненко-Давидович).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також думала, що трефа - російською, а хреста - українською. Але в словнику знайшла тільки трефу та жир.&lt;br&gt;&#xA;Цікавить значення слова жир (в контексті масті), та як взагалі правильно назвати всі масті карт українською?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2020-04-12T15:19:53.570" Title="Як правильно назвати масті карт українською?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4036" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-25T14:17:02.903" Score="1" ViewCount="1216" Body="&lt;p&gt;Часто можна почути: &lt;a href=&quot;http://uapress.info/uk/news/show/45180&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;На першій полосі сьогоднішньої газети...&quot;&lt;/a&gt;, хоча більшість результатів за словом &lt;em&gt;полоса&lt;/em&gt; в гуглпошуку належить російським ресурсам. Та СУМ таки містить слово полоса:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПОЛОСА́, и, жін. Набрана або видрукувана сторінка книги, журналу, газети. На редакційній мові газетну сторінку називають полосою (Наука і життя, 5, 1962, 6); — Я всю увагу звернув на великого розміру політичні статті, коли вичитував полоси (Павло Автомонов, Коли розлучаються двоє, 1959, 692).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також присутнє більш українське, на мою думку, слово шпальта(має трохи ширше значення, ніж полоса):  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ШПА́ЛЬТА, и, жін.&lt;br&gt;&#xA;  1. Ряд коротких рядків у газеті, журналі і т. ін., розташованих один під одним так, що вони становлять вертикальну смугу на сторінці. Сей том розійшовся досить швидко і зробився тепер майже бібліографічною рідкістю, хоча видання, невважаючи на старанність, вийшло непоказне (дешевенький папір, дрібний друк у дві шпальти, куценька передмова) (Іван Франко, XVI, 1955, 310);&lt;br&gt;&#xA;  //  рідко. Гранка. На столі перед професором лежала купа друкарських гранок-шпальт: професор готував для перевидання скорочений курс своєї наукової праці (Юрій Смолич, Мир.., 1958, 82); &#xA;  //  Сторінка газети, журналу і т. ін. О першій приходять газети з Москви. Листоношу дружина в дверях зустріла. Зі шпальти на мене дивитесь ви, Семеро негрів Мартінсвілла (Леонід Первомайський, II, 1958, 19);&lt;br&gt;&#xA;  //  Ряд цифр, слів, послідовно написаних одне під одним; стовпчик. Мартіан.. виносить.. календар — мармуровий кубик з написаним на ньому календарним текстом у три стовпці на кожному боці. [Люцілла (переглянувши одну шпальту):] Так, правда, день Венери.., Слава богу! (Леся Українка, III, 1952, 306). &#xA;   На шпальтах газет (газетних, журналів і т. ін.) — в газетах, журналах і т. ін. Харків, Харків, на пера багнети ми змінили в ті сонячні дні, щоб лунали на шпальтах газетних молоді переможців пісні (Володимир Сосюра, I, 1957, 236); &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи правильно використовувати &lt;em&gt;полоса газети&lt;/em&gt;, чи не є це русизмом?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-07-30T13:00:46.480" Title="Полоса чи шпальта?" Tags="|вибір-слова|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4037" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-25T14:34:35.963" Score="4" ViewCount="1753" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skorystuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У словнику української мови&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СКОРИСТУВАТИСЯ&lt;/strong&gt;, истуюся, истуєшся і &lt;strong&gt;СКОРИСТАТИСЯ&lt;/strong&gt;, аюся, аєшся, чим і з&#xA;  чого. Док. до користуватися, користатися. — &lt;em&gt;Його зараз же спіймали і&#xA;  наган при ньому знайшли. На моє щастя — не скористувався він ним&lt;/em&gt;&#xA;  (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 169); &lt;em&gt;Скориставшись телефоном, що стояв&#xA;  біля мене, я за хвилину розмовляв із Станіславом&lt;/em&gt; (Микола Трублаїні,&#xA;  Глиб. шлях, 1948, 44).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто різниці між цими словами немає?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1536" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-05-08T06:46:15.310" LastActivityDate="2018-09-05T10:00:34.390" Title="Різниця між словами скористатися/скористуватися?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4038" PostTypeId="2" ParentId="4035" CreationDate="2018-04-25T14:53:09.850" Score="8" Body="&lt;p&gt;У Європі історично було 2 найрозповсюджених види &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%8C_(%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мастей карт&lt;/a&gt;: французькі та німецькі (і менш розповсюджені італійські та іспанські). Французькі масті зараз найрозповсюджені у світі: Trèfle ♣, Pique ♠, Cœur ♥, Carreau ♦.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/German_playing_cards&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Німецькі масті&lt;/a&gt; були іншими, це: жолуді &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/9FEWY.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/9FEWY.png&quot; alt=&quot;жолудь&quot;&gt;&lt;/a&gt;, листя &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ysGO9.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ysGO9.png&quot; alt=&quot;листя&quot;&gt;&lt;/a&gt;, серця &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/eKKrs.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/eKKrs.png&quot; alt=&quot;серця&quot;&gt;&lt;/a&gt; та бубонці &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/nAyaz.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/nAyaz.png&quot; alt=&quot;бубонці&quot;&gt;&lt;/a&gt;. Вони досі розповсюджені у деяких регіонах Німеччини, Австрії, Швейцарії, Ліхтенштейні та країнах що колись були під німецьким або австрійським впливом, це: Угорщина, Словенія, Словакія, Чехія, Хорватія, частини Польщі, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зараз українські масті мають символи від французького набору, а назви — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;похідні від німецьких&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Назви українських мастей є похідними від німецьких: наприклад, чирва — це Rot (червоне); дзвінка (бубна) — від Schellen («бубонці, дзвіночки»); жир (трефа) — від Eicheln, Eckern («жолуді», «букові горішки»), а вина (піка), бо на карті цієї масті малювали зелений листок (листя), найчастіше плюща чи винограду (Weinbaum).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Назву &lt;em&gt;жир&lt;/em&gt; пояснює словник Грінченка — так колись називалися букові горішки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B6%D0%B8%D1%80&amp;amp;scope=ukrq&amp;amp;dicts=12&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Жир&lt;/a&gt;, -ру, м. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Жиръ. То з жиру дуріють; собаки з жиру казяться. Ном. № 10800. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Кормъ, пропитаніе, добыча (у дикихъ звѣрей). Качки полетіли на жири. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Орѣшки изъ дерева букъ&lt;/strong&gt;. Каменец. у. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Трефовая масть (въ картахъ). К. С. 1887. VI. 463. Ум. Жиро́к.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Ось стаття на Вікіпедії про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%88%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;букові горішки&lt;/a&gt; — вони дійсно на 40 % складаються з жиру.&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак у словнику СУМ‑11 назва масті &lt;em&gt;жир&lt;/em&gt; позначена як &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zhyr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЖИР&lt;/a&gt; 2, у, &lt;em&gt;чол., карт., розм.&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trefa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;трефа&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Назва &lt;em&gt;трефа&lt;/em&gt; не має такої позначки, отже вважається літературною.&#xA;Також СУМ‑11 містить назви інших мастей без позначки &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bubna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бубна&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pika&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;піка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вино&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cherva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;черва&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chyrva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чирва&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 не має: &lt;em&gt;жолудь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хрест(а)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дзвінка&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість СУМ-20 має &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=156759&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дзвінка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; з міткою &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-25T21:16:22.290" LastActivityDate="2018-04-25T21:16:22.290" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4039" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-25T14:55:28.007" Score="7" ViewCount="4008" Body="&lt;p&gt;При візиті до будь-якої організації чи установи нас частенько прохають звернутися на &quot;Ресепшн&quot; з метою отримання будь-якої інформації. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%BF%D1%88%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пояснює&lt;/a&gt;, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ресепшн&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;англ. reception&lt;/em&gt;) — спеціально умебльована зона частини приміщення при вході в офіс компанії, фірми, готелю та інших подібних закладів.&lt;br&gt;&#xA;  Зона ресепшн – це обличчя компанії, місце, куди насамперед звертається клієнт, що заходить в будь-яку установу: будь це офіс, ресторан, перукарня чи готель. Жодна компанія в наші дні не може нормально функціонувати без зони ресепшн.&lt;br&gt;&#xA;  Ресепшн росташовують, зазвичай, на вході, стійка ресепшн немов вітає відвідувача, створюючи перше враження про те, наскільки солідна і надійна репутація фірми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Словотворі &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/resepshen&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;надають&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Значення слова&lt;/strong&gt;: &lt;strong&gt;Ресепшен&lt;/strong&gt; — спільна частина офісу де, як правило, приймають відвідувачів.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Приклад вживання&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Наш Клієнт, міжнародна торгова компанія, оголошує конкурс на вакансію &quot;Секретаря на ресепшн&quot;.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Варіанти перекладу слова:&lt;/strong&gt; приймальня, шинквас, дожидальня, почекальня, рецепція, канцелярія, реєстратура.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Надані варіанти, на мою думку, досить далекі від зазначеного контекстного значення вживаного слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікісловник поки що про &quot;ресепшн&quot; &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/w/index.php?search=%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%BF%D1%88%D0%BD&amp;amp;title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D1%96%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0:%D0%9F%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA&amp;amp;go=%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D1%82%D0%B8&amp;amp;fulltext=1&amp;amp;searchToken=80rsyphbnbm7zmrlhgyokobbc&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не знає&lt;/a&gt;, як і &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%B5%D0%BF%D1%88%D0%BD&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Офіційний сайт Української мови&lt;/a&gt;, та й &quot;Словник іншомовних слів&quot; &lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/m/ts.pl&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не допоміг&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, підсумовуючи викладене, особисто у мене виникають наступні питання:&lt;br&gt;&#xA;- чи існують ще варіанти значення терміну “Ресепшн”?&lt;br&gt;&#xA;- чи має запозичений термін “Ресепшн” синоніми українського походження?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2019-09-05T12:24:32.803" Title="Чи має запозичений термін “Ресепшн” синоніми українського походження?" Tags="|from-english|терміни|синоніми|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4040" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-25T14:56:22.827" Score="5" ViewCount="507" Body="&lt;p&gt;Як правильно перекласти на українську слово бейдж (табличка, яку вішають на шию, чи пристібають до одягу, з даними про людину, яка цю табличку носить)? &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#en/uk/badge&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google-перекладач&lt;/a&gt; пропонує такі варіанти: значок, бляха, емблема, знак розрізнення, ознака, символ. З цього усього мабуть значок підходить найбільше, але це не зовсім те:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗНАЧО́К, чка, чол.&lt;br&gt;&#xA;  1. Невеличка, перев. металева пластинка прямокутної, округлої і т. ін. форми з певними зображеннями, якою нагороджують кого-небудь за заслуги або яку носять на знак солідарності з ким-, чим-небудь, приналежності до якоїсь організації чи на згадку про визначну подію. Блиснув на школярському козирку бурсацький значок (Степан Васильченко, I, 1959, 188); Хома розстебнувся, виставляючи груди з гвардійським значком і медаллю «За відвагу» (Олесь Гончар, III, 1959, 251); Ось чималий значок — у червоному емалевому колі біжить спортсмен, грудьми розриваючи золоту фінішну стрічку (Вадим Собко, Стадіон, 1954, 67).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/beidzh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; також знайшла такі варіанти: найменка, нагрудний ідентифікатор. Особисто мені, найбільш правильним здається ідентифікатор, чи нагрудний ідентифікатор. Але воно не зареєстроване словниками. То як правильно перекласти слово badge(бейдж)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2018-07-30T10:34:14.663" LastActivityDate="2023-09-15T11:37:29.957" Title="Як перекласти слово badge?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4041" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-25T15:21:15.183" Score="-2" ViewCount="1153" Body="&lt;p&gt;В україньскі мові - краватка, в російській - галстук. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В мережі знайшла:&#xA;Название «галстук» в русском языке произошло от нидерл. halsdoek и нем. h.Halstuch, что означает «шейный платок». Однако в европейских языках более распространен другой корень — от фр. cravate. Из французского это слово перекочевало во многие европейские языки (например, нем. Krawatte, исп. corbata, укр. краватка, рум. Cravată, тур. kravat, польск. krawat). Французское же слово, вероятно, происходит от «кроат» («хорват»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яка ж етимологія слова &quot;краватка&quot;, яке його первинне значення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1536" LastActivityDate="2019-01-12T14:09:29.360" Title="Походження слова краватка" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4042" PostTypeId="2" ParentId="4041" CreationDate="2018-04-25T15:35:48.330" Score="4" Body="&lt;p&gt;В етимологічному словнику знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=71&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Етимологічний словник української мови, 71 сторінка 3 книги&quot;&gt;крава́тка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;крава́тковий;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;польська krawat «краватка», застаріле krawatka, чеська kravata, застаріле kravát, словацька kravata, слц. krawata, македонська &lt;em&gt;крава́та&lt;/em&gt;, схв. &lt;em&gt;крава́та&lt;/em&gt;, слн. kraváta «&lt;em&gt;те саме&lt;/em&gt;»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;через польську мову запозичено з французької; французька cravate оформилося внаслідок народної вимови слова croate (＜італійська croato (німецька Kroáte)＜схв. hr̀vāt) «хорват» у значенні «кольорова хустка, яку носять на шиї (частина одягу хорватських &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%81%D0%BA%D0%BD%D0%B5%D1%85%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;від нім. Landsknecht — буквально — слуга країни, від нім. Land — країна та нім. Knecht — батрак, солдат&quot;&gt;ландскнехтів&lt;/a&gt; у французької армії)» (згодом «краватка»)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Акуленко 136; Коломієць Мовозн. 1975/6, 84; Sł. wyr. obcych 398; Brückner 265; Machek ESJČ 290; Kluge—Mitzka 402; Bloch—Wartburg 1 188; Dauzat 217.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Див. &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom6.pdf#page=200&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;200 сторінка 6 книги&quot;&gt;хорва́т&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, це слово походить від французького &lt;em&gt;cravate&lt;/em&gt;, у значенні «кольорова хустка, яку носять на шиї».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-25T17:05:47.970" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4043" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-25T16:19:16.913" Score="0" ViewCount="2916" Body="&lt;p&gt;Знайшла в мережі різні варіанти слова &quot;лайк&quot;: вподобайка, любчик, мені подобається, вподоба, вподобка, добрик, плюсик.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більшість з них - слова, які запропонували користувачі мережі. Яке ж слово доречно вживати? Лайк чи інше? Інформацію з приводу цього питання я не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1536" LastActivityDate="2018-05-23T05:33:04.640" Title="Чи варто перекладати слово &quot;лайк&quot; українською?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4044" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-25T16:29:52.297" Score="7" ViewCount="800" Body="&lt;p&gt;Переглядаючи новини, вчергове наткнувся на вживання в ЗМІ слова &quot;&lt;em&gt;мікрохвильовка&lt;/em&gt;&quot;, наприклад: &quot;&lt;a href=&quot;https://24tv.ua/mikrohvilovka_mozhe_podaruvati_vam_nizku_nedug_n786714&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;24 канал&lt;/a&gt;&quot; і &quot;&lt;a href=&quot;https://ukr.segodnya.ua/lifestyle/food_wellness/chto-nuzhno-znat-o-mikrovolnovkah-1022415.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Сьогодні&lt;/a&gt;&quot;, дане слово вказують навіть вже при складенні порад, щодо &lt;a href=&quot;https://stm.net.ua/5637-yak-ochystyty-mikrohvylovku.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;догляду&lt;/a&gt;.&#xA;Без сумніву, що дане слово отримало широко розповсюджене і міцно увійшло в наше сучасне життя, але, чи здобуло воно право бути офіційним або використовуватись при діловій мові, оскільки походить від &quot;&lt;em&gt;мікрохвильова піч&lt;/em&gt;&quot;?  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, першочергово, щодо значення слова &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%BA%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%BF%D1%96%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;звернімося до&lt;/a&gt; Вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мікрохвильова́ піч&lt;/strong&gt; (надвисокочастотна піч, МХП, НВЧ-піч) — побутовий електроприлад для швидкого приготування або швидкого підігріву продуктів харчування, а також для їх розморожування. Мікрохвильова піч є одним з найпопулярніших побутових електроприладів.&lt;br&gt;&#xA;  На відміну від інших пристроїв (як наприклад, духовки або печі) у мікрохвильовій печі розігрів продуктів відбувається не з поверхні, а в більшій частині об'єму, оскільки радіохвилі (на частоті 2,450 ГГц) глибоко проникають майже у всі харчові продукти, унаслідок чого час приготування їжі істотно скорочується.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от щодо написання та вживання є певні питання:&#xA;На &quot;Словотворі&quot; до &quot;&lt;em&gt;мікрохвильовки&lt;/em&gt;&quot; ще не &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;добрались&lt;/a&gt;.&#xA;На &quot;Офіційному сайті Української мови&quot; матеріалів теж &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D0%BC%D1%96%D0%BA%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;немає&lt;/a&gt;.&#xA;Український правопис &lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/#search=%D0%BC%D1%96%D0%BA%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9%20%D1%8C%D0%BE%20%D0%BC%D1%96%D0%BA%D1%80%D0%BE%20%D1%8C%D0%BE%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; тільки вірність написання слова &quot;&lt;em&gt;мікрохвильовий&lt;/em&gt;&quot;. &quot;Вікісловник&quot; теж &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/w/index.php?search=%D0%BC%D1%96%D0%BA%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D1%96%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0:%D0%9F%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA&amp;amp;fulltext=1&amp;amp;searchToken=5wxqdslbygxpmy793r5kjanss&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;не допомагає&lt;/a&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от СУМ-20 &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=193923&amp;amp;page=1635&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; наступний зміст:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;МІКРОХВИЛЬО́ВКА&lt;/strong&gt;, и, ж., розм. Те саме, що Мікрохвильова́ піч (пі́чка) (див. піч). &lt;em&gt;Він знову перегнувся за шинквас і заглянув всередину. Підноси з різними чарками і склянками, шейкер, мірна склянка.., мікрохвильовка (В. Хрущак)&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Таймер, звукові сигнали, спеціальні програми, зручне та зрозуміле меню: у будь-якій мікрохвильовці є все потрібне для швидкого і якісного приготування їжі (із журн.)&lt;/em&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З якого роблю висновок, що слово хоч і вже закріплене в словнику, але таки отримало примітку як &quot;&lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Glosbe &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/uk/uk/%D0%BC%D1%96%D0%BA%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наводяться&lt;/a&gt; приклади вживання:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Вчора ми приготували смачну рибу в новій мікрохвильовці.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Коли я змішав її з шелдоновим проведінням і спік її у мікрохвильовці мого розуму.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;...коли ми гріли грейпфрути у мікрохвильовці.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Іноді я замислююся над тим, чи навчилися б ми в нашому сьогоденному світі, де все так комфортно—у світі мікрохвильовок, мобільних телефонів, автомобілів з кондиціонерами та затишних будинків—визнавати нашу щоденну залежність від сили Спокути, яка збільшує здібності.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Було так весело їсти на обід равіолі, розігріті в мікрохвильовці.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, підсумовуючи, чи стало слово “мікрохвильовка” усталеним та самостійним?&#xA;В діловій мові, літературному написанні вживається словосполучення &quot;мікрохвильова піч&quot;, чи вже можна використовувати &quot;мікрохвильовка&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2021-07-19T10:03:41.810" Title="Чи є слово “мікрохвильовка” усталеним та самостійним?" Tags="|переклад|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4045" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4046" CreationDate="2018-04-25T17:50:02.117" Score="3" ViewCount="278" Body="&lt;p&gt;В Шевченковій &quot;Катерині&quot; є такі рядки:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За Києвом, та за Дніпром,&lt;br&gt;&#xA;   Попід темним гаєм,&lt;br&gt;&#xA;   Ідуть шляхом чумаченьки,&lt;br&gt;&#xA;   Пугача співають.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке значення вислову &quot;пугача співають&quot;? В словнику пугач:    &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПУ́ГАЧ, а, чол. Хижий нічний птах ряду совоподібних, який живиться дрібними гризунами. Не показуй пугачеві дзеркала, бо він і сам знає, що гарний (Українські народні прислів'я та приказки, 1955, 173);   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ПУГА́Ч, а, чол. Іграшковий пістолет, що стріляє пробками або пістонами. Хлопці поквапливо роздягалися. Хто зовсім голий, хто в трусах, хто в сорочці й штанях, але всі з гвинтівками і пугачами кинулись за Віктором (Павло Автомонов, Коли розлучаються двоє, 1959, 9).  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо це назва пісні? Більше інформації не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastActivityDate="2018-04-25T18:35:05.547" Title="Тлумачення рядка з &quot;Катерини&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4046" PostTypeId="2" ParentId="4045" CreationDate="2018-04-25T18:29:11.393" Score="5" Body="&lt;p&gt;Йдеться про старовинну козацьку пісню &lt;strong&gt;«Ой, сів пугач на могилі»&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://youtu.be/dx_0ECn6DNQ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;YouTube&lt;/a&gt;¹).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті Світлани Гайдук «До символіки образу сови в поезії Тараса Шевченка»  (&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe?C21COM=2&amp;amp;I21DBN=UJRN&amp;amp;P21DBN=UJRN&amp;amp;IMAGE_FILE_DOWNLOAD=1&amp;amp;Image_file_name=PDF/spml_2011_16_18.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;PDF&lt;/a&gt;) читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Образ сови як зловісного птаха збережено у фольклорі та в літературі. До прикладу, в історичних козацьких піснях крик сови та пугача віщує&#xA;  вселенську тугу за втраченим і безнадію.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ой сів пугач на могилі та й крикнув він: пугу!&lt;br&gt;&#xA;    Чи не дасть Біг козаченькам хоть тепер потугу!&lt;br&gt;&#xA;    Щодень ждемо, щоніч ждемо – поживи не маєм&lt;br&gt;&#xA;    Давно було! Хмельниченька уже не згадаєм&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;    [5, с. 105].&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У поемі «Катерина» Т.&amp;nbsp;Шевченка віднаходимо алюзію до чумацької пісні, записаної поетом 1864 року у Сквирському повіті, де простежуємо тотожний мотив:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;За Києвом, та за Дніпром,&lt;br&gt;&#xA;    Попід темним гаєм,&lt;br&gt;&#xA;    Ідуть шляхом чумаченьки,&lt;br&gt;&#xA;    Пугача співають&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;    [10, с. 101] .&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вплив народної поезії та символіки на творчість Т.&amp;nbsp;Шевченка давно акцентовано у літературознавчих працях. Уважне прочитання творів поета дає підстави до висновку, що він був добре обізнаний і з міфологією, і з народною творчістю.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Зооморфні образи поет вживає у тому самому значенні. Зокрема, &lt;strong&gt;образ сови у Т.&amp;nbsp;Шевченка, як і в міфології, – це символ сну і темряви&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹) Текст пісні, як у всіх інших народних пісень, часто мінявся, тому на відео слова не збігаються з тими, що у цитаті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-25T18:35:05.547" LastActivityDate="2018-04-25T18:35:05.547" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4047" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4048" CreationDate="2018-04-25T19:18:44.627" Score="3" ViewCount="1460" Body="&lt;p&gt;Зустріла в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44584&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; &lt;em&gt;кофе&lt;/em&gt;, як синонім до кава:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;КО́ФЕ, невідм., с., розм. Те саме, що &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=39821&amp;amp;page=1259&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ка́ва 1&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Пішла [Марта Кирилівна] в пекарню, заглянула в каструлі, навіщось вилаяла куховарку, понюхала кофе і чогось причепилася до Марусі&lt;/em&gt; (І. Нечуй-Левицький); &lt;em&gt;Марфа Галактіонівна допиває свою склянку кофе, допомагає Явдосі поставити посуд в буфет і нарешті сідає проти вікна (М. Хвильовий); Вона справно пила щоранку кофе з сухариками&lt;/em&gt; (О. Донченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В ґуґлпошуку на запит &lt;em&gt;кофе&lt;/em&gt; більшість результатів російськомовні. Але в прикладах зі словника наведені речення українських письменників, отже це слово справді використовувалось в українській мові. Чи на даний момент доцільно вживати &lt;em&gt;кофе&lt;/em&gt; в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1500" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-02-08T07:54:40.763" Title="Що замовити: каву чи кофе?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4048" PostTypeId="2" ParentId="4047" CreationDate="2018-04-25T19:36:55.860" Score="3" Body="&lt;p&gt;Обидва слова, очевидно, иншомовного походження. Згаданий запитачкою словник вже вказує на &lt;em&gt;розмовність&lt;/em&gt; слова &lt;em&gt;кофе&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також корпуси чи іменки вказують на велику і схожу ріжницю вживу:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лайпціґ: &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?word=%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D0%B0&amp;amp;corpusId=ukr_mixed_2014&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кава&lt;/a&gt; 10,032 — &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BA%D0%BE%D1%84%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кофе&lt;/a&gt; 280&lt;br&gt;&#xA;  Парасоль: &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D0%B0&amp;amp;corpname=grac&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кава&lt;/a&gt; 10,245 — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D0%BA%D0%BE%D1%84%D0%B5&amp;amp;corpname=grac&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кофе&lt;/a&gt; 200&lt;br&gt;&#xA;  Горох: &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0/%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кава&lt;/a&gt; 14754 — &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0/%D0%BA%D0%BE%D1%84%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кофе&lt;/a&gt; 213&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім цього:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кава&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; відмінюється;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;/a/2907/585&quot;&gt;ф&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — не питомий звук, тому можна стрітити навіть &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D0%BA%D0%BE%D1%85%D0%B2%D0%B5&amp;quot;&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Ґуґль, можна вибрати і розділ „Книги“&quot;&gt;кохве&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;  &lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BA%D0%BE%D1%85%D0%B2%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Лайпціґ: 14&quot;&gt;л&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D0%BA%D0%BE%D1%85%D0%B2%D0%B5&amp;amp;corpname=grac&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Парасоль: 8 по 6 авторів&quot;&gt;п&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D0%BA%D0%B0%D0%B3%D0%B2%D0%B5&amp;quot;&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Ґуґль&quot;&gt;кагве&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; &lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BA%D0%B0%D0%B3%D0%B2%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Лайпціґ: 1&quot;&gt;л&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D0%BA%D0%B0%D0%B3%D0%B2%D0%B5&amp;amp;corpname=grac&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Парасоль: 5 по 1 автору&quot;&gt;п&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;…&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;инші складні слова на основі слова &lt;em&gt;кава&lt;/em&gt; теж вживаніші, наприклад — &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D1%80%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кавʼярня&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття &lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:riwnhOg0OsoJ:philology.knu.ua/node/1345&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лідії Гнатюк&lt;/a&gt; — &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/110235/29-Gnatyuk.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;7 сторінок&quot;&gt;Кава: історія слова в історії народів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;Частина&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Проте в ЕСУМ не зафіксовано ще одного варіанта, який&#xA;  був відомий староукраїнській літературній мові першої третини 18 ст. — &lt;em&gt;кагве&lt;/em&gt;, що відтворює звучання цього слова турецькою мовою і безпосередньо пов’язаний, на нашу думку, з історією входження реалії в життя українців. Так, у щоденнику &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%AF%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Якова Марковича&lt;/a&gt; від 1 березня 1725 р. натрапляємо на такий запис: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Панъ Скоропадскій и Минѣцкій були рано, и первой, &lt;em&gt;кагве&lt;/em&gt; напившись, отехалъ (Дневникъ генеральнаго подскарбія Якова Марковича (1717‑1767). — К., 1893‑1897. — Ч. 1. — С. 207).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ось запис від 11 березня 1725 р.: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Покупки Демяновой осмотрувалемъ, между которою и &lt;em&gt;кагве&lt;/em&gt; окъ 5, на якую розійшлося денегъ 98 зол. и 7 шаг., зъ даннихъ ему 100 зол. Начали &lt;em&gt;кагве&lt;/em&gt; — и кубочокъ зсмажили (Там само. — С. 211) &lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;та від 17 березня цього ж року: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;У князя рано былисмо и &lt;em&gt;кагве&lt;/em&gt; напившись пришлисмо до церкви (Там само. — С. 214). &lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Мабуть, пиття кави було певною подією для автора, чимось іще дуже новим і незвичним для того часу, бо в його щоденнику ніколи не згадується, скажімо, що він їв. Козацька старшина пила каву й під час походу, про що свідчать записи від 16 червня 1725 р.:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;В день сидѣли в нас Борковскій и Томара и &lt;em&gt;кагве&lt;/em&gt; напившись,&#xA;    отойшли (Там само. — С. 251); &lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;від 17 червня 1725 р.: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;…пріехавши до табору, чай у Борковского и &lt;em&gt;кагве&lt;/em&gt; у Лизогуба пилисмо (Там само. — С. 252). &lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Каву можна було купити на ярмарку, що підтверджує запис від 7 вересня 1729 р.: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Господар повернулся з ярмарку кролевецкого, где купил око &lt;em&gt;кагве&lt;/em&gt; (Дневникъ &#xA;    З історії культури і писемності 175 генеральнаго подскарбія Якова Марковича (1717‑1767). — К.,&#xA;    1893‑1897. — Ч. 2. — С. 319).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="1177" LastEditDate="2020-02-08T07:54:40.763" LastActivityDate="2020-02-08T07:54:40.763" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4049" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4050" CreationDate="2018-04-25T22:28:57.493" Score="4" ViewCount="752" Body="&lt;p&gt;Шчо означає дїєслівний народсток &lt;em&gt;-ува-&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, найвідоміші словники як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; їх не [дуже] розрізняють, результат:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Родичі-запитання&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1210/&quot;&gt;Чи є різниця між &amp;quot;відновний &amp;quot; і &amp;quot;відновлювальний&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3017/&quot;&gt;Як правильно &amp;quot;скористУйтесь&amp;quot; чи &amp;quot;скористАйтесь&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/4037/&quot;&gt;Різниця між словами скористатися/скористуватися?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2951/&quot;&gt;&amp;#171;вИпробування&amp;#187; чи &amp;#171;випрОбування&amp;#187;?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-25T22:30:36.163" LastActivityDate="2020-10-06T21:27:03.267" Title="Суфікс дієслів ‑ува‑ чи що таке протяжні, наворотні?" Tags="|суфікси|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4050" PostTypeId="2" ParentId="4049" CreationDate="2018-04-25T22:29:13.237" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/zmist&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;1941&quot;&gt;Норми української літературної мови&lt;/a&gt; · &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекса Синявський&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 101. Наростки дієслівні: значіння і їх вживання&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;5. ‑ува‑, ‑юва‑&lt;/b&gt; (&lt;b&gt;‑у‑, ‑ю‑&lt;/b&gt;) — дуже поширений в українських дієсловах наросток з різним значінням:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;а)&lt;/b&gt; в дієсловах недоконаних від іменникових і прикметникових пнів: &lt;i&gt;дарувати&lt;/i&gt; (&lt;i&gt;дарую&lt;/i&gt;…), &lt;i&gt;порядкувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;мурувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;горювати&lt;/i&gt;…, часто, між іншим, на означення того, хто що робить або чим він є, в якому стані перебуває: &lt;i&gt;учителювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;писарювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;гостювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;хазяйнувати&lt;/i&gt;, г&lt;i&gt;осподарювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;голодувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;секретарювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;професорувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;козакувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;дівувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;парубкувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;вдовувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;кравцювати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;чабанувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;гайдамакувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;марнувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;пильнувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;слабувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;радуватися&lt;/i&gt;…, отже іноді ніби рівнобіжне з &lt;b&gt;‑и‑&lt;/b&gt;: &lt;i&gt;господарювати&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;господарити&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;гайдамакувати&lt;/i&gt; і &lt;i&gt;гайдамачити&lt;/i&gt; тощо. Звичайно всі ці дієслова від іменників мають дуже відмінне значіння супроти дієслів основних того ж кореня, напр., &lt;i&gt;учити&lt;/i&gt; далеко не те, що &lt;i&gt;учителювати&lt;/i&gt; („бути в учителях, за вчителя“), &lt;i&gt;косити&lt;/i&gt; не те, що &lt;i&gt;косарювати&lt;/i&gt; („бути в косарях, за косаря“) і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;б)&lt;/b&gt; чималу вагу має цей наросток при творенні наворотних форм дієслів із протяжних: &lt;i&gt;вихваляти вихвалювати&lt;/i&gt;…, &lt;i&gt;мордувати замордовувати&lt;/i&gt;, &lt;i&gt;горювати загорьовувати&lt;/i&gt;…, де, як бачимо, він буває і в подвоєній формі див. &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_diyeslovo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 85&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Усі наведені дієслівні наростки органічно звʼязані з творенням дієслівних форм як доконаности супроти недоконаности, наворотности супроти протяжности.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_diyeslovo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 85. Протяжні — наворотні &lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо ми з прикладу в § 83, форми недоконаности та доконаности не вичерпують усіх форм тривання дієслів. У межах, напр., самих недоконаних дієслів вирізняються окремі розряди тривання. Так, форми 1. й 2. в стовпці недоконаних форм (&lt;em&gt;несу&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;ношу&lt;/em&gt;) це форми &lt;em&gt;протя́жности&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;на́воротности&lt;/em&gt; дієслова, власне протяжности й наворотности дії, бо протяжна форма дієслова (&lt;em&gt;несу&lt;/em&gt;) визначає тяглу і разову дію, при тім конкретнішу супроти дії повторної, кількаразової і при тім абстрактнішої, що означується наворотною формою (&lt;em&gt;ношу&lt;/em&gt;). Коли недоконаність ми умовно означили лінією супроти доконаности, означеної крапкою, то наворотність недоконаних дієслів можна означити кількома лініями супроти протяжности:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;нести —, а носити — — — —&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але таке розрізнення протяжности й наворотности ми спостерігаємо в невеликому числі дієслів, напр.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;везти — возити&lt;br /&gt;&#xA;вести — водити&lt;br /&gt;&#xA;брести — бродити&lt;br /&gt;&#xA;летіти — літати&lt;br /&gt;&#xA;гонити (гнати) — ганяти&lt;br /&gt;&#xA;ломити — ламати&lt;br /&gt;&#xA;котити — качати&lt;br /&gt;&#xA;пливти — плавати&lt;br /&gt;&#xA;лізти — лазити&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;деякі інші. Іноді ці форми різняться тільки наростком:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;тягти — тягати&lt;br /&gt;&#xA;бігти — бігати&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але в величезній більшості дієслів ці форми протяжности й наворотности не розрізняються, напр., ми не можемо назвати ні протяжними, ні наворотними недоконані дієслова &lt;em&gt;писати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;варити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;читати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;співати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гуляти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;стрибати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пасти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прясти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;журитися&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно до протяжности й наворотности недоконаних форм (&lt;em&gt;нести&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;носити&lt;/em&gt;, або в умовнім означенні — і — — — —) і в доконаних формах типу &lt;em&gt;понесу&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;поношу&lt;/em&gt; можна вирізняти разову й кількаразову дію, отже в схематичному означенні&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;. . та . . . .&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином 1. й 2., 6. й 7. форми дієслова &lt;em&gt;нести&lt;/em&gt; (§ 83) укладаються в схемі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&amp;mdash;       | .  &#xA;&amp;mdash;&amp;nbsp;&amp;mdash;&amp;nbsp;&amp;mdash;&amp;nbsp;&amp;mdash; | .&amp;nbsp;.&amp;nbsp;.&amp;nbsp;. &lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А щодо доконаних відповідників до наведених угорі дієслів типу &lt;em&gt;писати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;варити&lt;/em&gt;… то, звичайно, і в них не можна вирізняти відтінків разовости й кільказразовости, бо такі форми, як &lt;em&gt;написати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;полити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зварити&lt;/em&gt;…, однаково відповідають і таким, як &lt;em&gt;понести&lt;/em&gt;, і таким, як &lt;em&gt;поносити&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відтінки разовости і кількаразовости в таких дієслівних формах, як &lt;em&gt;понести&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;винести&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;принести&lt;/em&gt;… з одного боку і &lt;em&gt;поноси́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;наноси́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;доноси́ти&lt;/em&gt;… з другого, добре даються пізнати з тих природних супровідних слів, що звичайно бувають при тих формах напр., на разовість дії вказують такі слова, як &lt;em&gt;раз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зара́з&lt;/em&gt;, природні при перших формах (&lt;em&gt;понесу раз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;винесу раз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перенесу раз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піднесу раз&lt;/em&gt;…), але на кількаразовість дії при дієсловах других указують такі слова, як &lt;em&gt;багато&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;поношу багато&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;наношу багато&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переношу багато&lt;/em&gt;…).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Із трьох інших недоконаних форм тривання 3. і 4. (див. § 83) майже однозначні (&lt;em&gt;приношати&lt;/em&gt; відчувається як архаїзм), але два відтінки з усієї цієї групи (3., 4. і 5.) сприросткованих недоконаних форм подекуди розрізняється також як форми протяжні й наворотні, хоч і не так виразно, як у несприросткованих, тобто &lt;em&gt;нести&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;носити&lt;/em&gt; виразніше розрізняються, як &lt;em&gt;вино́сити&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;виношувати&lt;/em&gt;, дарма що основа протиставлення їх — протяжність і наворотність — у них та сама. А про відношення самих двох недоконаних протяжних форм, себто &lt;em&gt;нести&lt;/em&gt; до &lt;em&gt;вино́сити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перено́сити&lt;/em&gt;… та двох наворотних, себто &lt;em&gt;носити&lt;/em&gt; до &lt;em&gt;виношувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;доношувати&lt;/em&gt;…, можна сказати, що ці другі (сприростковані) наворотні форми супроти перших відзначаються тільки більшою конкретністю, звуженістю значіння дієслів, тобто тим, що в них внесли приростки і що власне вже до тривання й не стосується.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Друга протяжність — наворотність (типу &lt;em&gt;вино́сити&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;вино́шувати&lt;/em&gt;) розрізняється, між іншими, у таких дієсловах:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;розрізня́ти, розрізня́ю… — розрі́знювати, розрі́знюю…&lt;br /&gt;&#xA;виснажа́ти, виснажа́ю… — висна́жувати, висна́жую…&lt;br /&gt;&#xA;вивча́ти, вивча́ю… — виу́чувати, виу́чую…&lt;br /&gt;&#xA;виловля́ти, виловля́ю… — вило́влювати, вило́влюю…&lt;br /&gt;&#xA;вихваля́ти, вихваля́ю… — вихва́лювати, вихва́люю…&lt;br /&gt;&#xA;розміря́ти, розміря́ю… — розмі́рювати, розмі́рюю…&lt;br /&gt;&#xA;поруша́ти, поруша́ю… — пору́шувати, пору́шую…&lt;br /&gt;&#xA;відзнача́ти, відзнача́ю… — відзна́чувати, відзна́чую…&lt;br /&gt;&#xA;обміня́ти, обміня́ю… — обмі́нювати, обмі́нюю…&lt;br /&gt;&#xA;виповня́ти, виповня́ю… — випо́внювати, випо́внюю…&lt;br /&gt;&#xA;відтворя́ти, відтворя́ю… — відтво́рювати, відтво́рюю…&lt;/i&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі ж сприростковані недоконані форми дієслів, особливо із наростками &lt;em&gt;‑у‑&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;‑ува‑&lt;/em&gt;) та &lt;em&gt;‑а‑&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;‑я‑&lt;/em&gt;), дуже поширені в українській мові. Часто при тім у них буває змінений голосний кореня супроти форм несприросткованих недоконаних: &lt;em&gt;текти&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;утікати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;терти&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;витирати&lt;/em&gt; і т. ін. — див. &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/zvukozminy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 16&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В основі сприросткованих недоконаних форм дієслів здебільшого лежить пень наворотний (&lt;em&gt;носити&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;виношувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;виношати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бігати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;забіга́ти&lt;/em&gt; і т. ін.), коли ж у дієслова безнаросткова недоконана форма тільки одна, то ця друга (паросткова) форма недоконана буде з наростком (&lt;em&gt;‑в‑&lt;/em&gt;) &lt;em&gt;‑а‑&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;глядіти — наглядати&lt;br /&gt;&#xA;гріти — підігрівати&lt;br /&gt;&#xA;грати — награвати&lt;br /&gt;&#xA;знати — пізнавати…&lt;/i&gt; або з наростком &lt;em&gt;‑ува‑&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;‑у‑&lt;/em&gt;):&lt;br /&gt;&#xA;&lt;i&gt;питати — напитувати&lt;br /&gt;&#xA;писати — надписувати&lt;br /&gt;&#xA;гуляти — нагулювати&lt;br /&gt;&#xA;порядкувати — впорядкувати&lt;br /&gt;&#xA;дарувати — роздаровувати&lt;br /&gt;&#xA;мордувати — замордовувати&lt;br /&gt;&#xA;танцювати — витанцьовувати&lt;br /&gt;&#xA;обґрунтувати — обґрунтовувати&lt;br /&gt;&#xA;обʼєктувати — виобʼєктовувати&lt;/i&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зрідка сприростковані недоконані (другі) форми бувають і з безприросткових (перших) протяжних форм, напр., не тільки &lt;em&gt;виламувати&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;зламати&lt;/em&gt;), а й &lt;em&gt;виломлювати&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;зломити&lt;/em&gt;), не тільки &lt;em&gt;вилазити&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;злазити&lt;/em&gt;), а й &lt;em&gt;вилізати&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;злізти&lt;/em&gt;). Такі сприростковані форми від протяжних безнаросткових зʼявляються тим звичайніше, чим ті безнаросткові протяжні форми дуже відокремлюються від споріднених (безприросткових) наворотних, тобто чим більше стають сами наворотними, напр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;виси́джувати і висіда́ти&lt;br /&gt;&#xA;вико́чувати і вика́чувати&lt;br /&gt;&#xA;виле́жувати і виляга́ти,&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;бо й&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;сидіти — сідати&lt;br /&gt;&#xA;котити — качати&lt;br /&gt;&#xA;лежати — лягати&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;більше й дещо інак відрізняються одно від одного, ніж, напр., звичайні протяжні — наворотні як&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;нести — носити&lt;br /&gt;&#xA;летіти — літати&lt;br /&gt;&#xA;тягти — тягати&lt;/i&gt; тощо. Порівн. § 86&lt;sub&gt;2&lt;/sub&gt; дріб. шрифт.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сприростковані дієслова взагалі і зокрема недоконані іноді існують у мові без відповідних несприросткованих, або без звʼязку з ними, напр.: &lt;em&gt;виснажати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підперезати&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;перезати&lt;/em&gt; майже ніколи не вживається), &lt;em&gt;виповняти&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;повнити&lt;/em&gt; теж майже не &lt;em&gt;вживається&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;відтворити&lt;/em&gt; (не має звʼязку з &lt;em&gt;творити&lt;/em&gt;) тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2020-10-06T21:27:03.267" LastActivityDate="2020-10-06T21:27:03.267" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4051" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-26T06:37:36.243" Score="8" ViewCount="1747" Body="&lt;p&gt;Щаслива людина той працівник, який не знає що таке &quot;дедлайн&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ефективна робота над проектом означає відсутність режиму авралу. Якщо в роботі постійно наступає крайній термін, говорять про &quot;deadline&quot; – &quot;лінії смерті&quot;, спішний штурм поставленного завдання в останній момент.&#xA;  Якщо настав &quot;дедлайн&quot; – що це означає для працівника? Російське (запозичене з англійської) слово &quot;дедлайн&quot; значить &quot;мертва лінія&quot;. Мертва лінія в проекті – це термін, дата, після якої з’являється ризик втратити роботу або грошей. Найнеприємніше наслідок досягнення &quot;deadline&quot; – неможливість отримати оплату за час, витрачений на завдання, тому планування робочого часу має вестися ефективно – грамотний менеджмент часу і зусиль означає меншу ймовірність наближення до фатальної межі.&lt;br&gt;&#xA;  Значення слова дедлайн в англійській пояснює всю суть явища – після настання такого моменту робота над документом або товаром стає безглуздою або менш вигідною. Поняття фатальної риси психологічно впливає на працівника, змушуючи його виконувати і завершувати завдання до настання часу здачі. Кінцевий результат погіршується з-за стресу перед самим кінцем строку, але деяких виконавців такий стрес навпаки стимулює і додає сил. Один і той же короткий термін вживається для позначення ситуації безвиході і сильної мотивації стресом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://radka.in.ua/poradi/dedlain-sho-ce-znachit-y-proektnii-r.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Джерело - RADKA.in.UA&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D0%B4%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тлумачить&lt;/a&gt;, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дедлайн&lt;/strong&gt; (від англ. deadline) — англіцизм, який має таке ж значення, як і українське слово &lt;em&gt;реченець&lt;/em&gt;: крайній термін (дата або/чи час), до якого має бути виконано певне завдання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Словотворі &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/dedlain&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;надають&lt;/a&gt; досить велику кількість замінників:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;речене́ць, крайняк, кінцевий термін, строк, часоріз, крайня межа, невстигайко, кінцестрок, кончина, межничка, краймежа, межень, межа, термін, зрѡк, дохла ламка, крайчас, зрік, край-дата, кінтер, кінцевий термін, часомрець, часздох, краєць, одірець, речинець, ви́слід, закінчення, кінечник, остаточна дата, мертва лінія, крайня риса.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який з термінів є найближче лінгвістично та змістовно підходящим, відповідно до наведеного значення слова? Чи можна його буде вживати як синонім при офіційному написанні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-11-26T19:47:24.457" Title="Чи має запозичений термін “дедлайн” синоніми українського походження?" Tags="|from-english|терміни|синоніми|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4052" PostTypeId="2" ParentId="4051" CreationDate="2018-04-26T10:29:17.763" Score="5" Body="&lt;p&gt;З СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=190702&amp;amp;page=720&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДЕДЛА́ЙН&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; у, ч. Кінцевий термін, до якого має бути виконане певне завдання. &lt;em&gt;З огляду на дедлайн і власну нерішучість я зупинився&#xA;на половинчастому варіанті&lt;/em&gt; (Ю. Іздрик); &lt;em&gt;Організатори конференції&#xA;оголосили дедлайн прийняття заявок на участь у ній&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки в значені не вказано, що слово діалектне чи розмовне, можемо вживати в офіційному писані.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-26T10:29:17.763" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4053" PostTypeId="2" ParentId="4051" CreationDate="2018-04-26T14:32:39.250" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Спробую полегшити справу наступним відповідачам. &lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Иншомовного походження&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;[кінцевий] термін&lt;/em&gt; — лат. &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom5.pdf#page=554&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Етимологічний словник української мови, 554—555 сторінки 5 книги&quot;&gt;terminus&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;кінтер&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;край-дата&lt;/em&gt; — лат. &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom2.pdf#page=13&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;13 сторінка 2 книги ЕСУМ&quot;&gt;datum&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;остаточна дата&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;мертва лінія&lt;/em&gt; — лат. &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=263&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;263—264 сторінки 3 книги ЕСУМ&quot;&gt;linea&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нашого&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;рече&lt;sup&gt;и&lt;/sup&gt;не́ць&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;[кінце]&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom5.pdf#page=448&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;448 сторінка 5 книги ЕСУМ&quot;&gt;строк&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зрік&lt;/em&gt; — сутямки і походять від &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom5.pdf#page=52&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;52—54 сторінки 5 книги ЕСУМ&quot;&gt;ректи&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ‑11 має &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/strok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови в 11 книгах, 785 сторінка 9 книги&quot;&gt;&lt;em&gt;строк&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rechenecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;522 сторінка 8 книги СУМ‑11&quot;&gt;&lt;em&gt;реченець&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD_(%D1%87%D0%B0%D1%81)#%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD_%D1%87%D0%B8_%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt; з джерелами на &lt;a href=&quot;http://zakon4.rada.gov.ua/laws/show/435-15&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Частина 1 статті 251 і 252 цивільного кодексу України&quot;&gt;ЦК&lt;/a&gt; і ДСТУ 1.5:2003 вказує, що &lt;em&gt;строк&lt;/em&gt; є &lt;em&gt;періодом&lt;/em&gt;, отже не [дуже] підходить, оскільки в означеннях &lt;em&gt;deadline&lt;/em&gt;, як і &lt;em&gt;термін&lt;/em&gt;, є &lt;em&gt;певним моментом&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо маєте на увазі &lt;em&gt;період&lt;/em&gt;, то можна вжити &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=deadline&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки). Частина 1 англійсько-українська 2010 р. (О. Кочерга, Є. Мейнарович)&quot;&gt;&lt;em&gt;граничний реченець&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, але за &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=deadline&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;всі 5 словників&quot;&gt;&lt;em&gt;терміном&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, вочевидь, перевага. Можна &lt;em&gt;строк&lt;/em&gt; залишити з старим означенням, а &lt;a href=&quot;//archive.org/stream/shtepa1977#page/n471/mode/2up&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник чужомовних слів і термінів (Павло Штепа), сторінка 473&quot;&gt;&lt;em&gt;реченець&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; означити &lt;em&gt;терміном&lt;/em&gt;, в такому разі все гаразд.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakinchennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;144 сторінка 3 книги СУМ‑11&quot;&gt;&lt;em&gt;закінчення&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;кінцева частина, кінець чого-небудь&lt;/em&gt; — є, по-моєму, непоганим словом&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;крайчас&lt;/em&gt; непогане, оскільки &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krajnebo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;321 сторінка 4 книги СУМ‑11&quot;&gt;&lt;em&gt;крайнебо&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;лінія горизонту&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відси &lt;em&gt;краймежа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;крайня риса/межа&lt;/em&gt; не [дуже] підходять, оскільки повтор. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mezhenj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;667 сторінка 4 книги СУМ‑11&quot;&gt;&lt;em&gt;меже&lt;sup&gt;i&lt;/sup&gt;нь&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; не [дуже] підходить, бо вже має власне означення „періоду“  як &lt;em&gt;період річного циклу, протягом якого спостерігається низький рівень води в річці, озері, ставку&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mezha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;666 сторінка 4 книги СУМ‑11&quot;&gt;&lt;em&gt;межа&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — зручне і доволї багатозначне, як і &lt;a href=&quot;//dictionary.cambridge.org/dictionary/english/line&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Cambridge&quot;&gt;&lt;em&gt;line&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, непогано заходить також &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50422&amp;quot;%D0%A1%D0%A3%D0%9C%E2%80%9120&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вираз&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;остання межа&lt;/em&gt; — кінець, край, крах і т. ін. чого-небудь&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;на [тій] останній межі&lt;/em&gt; — перед смертю — ось і звʼязок з &lt;em&gt;dead&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Залишилося&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;крайняк, часоріз, невстигайко, кончина, межничка, дохла ламка, часомрець, часздох, краєць, одірець, ви́слід, кінечник &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-04-26T20:39:25.810" LastActivityDate="2018-04-26T20:39:25.810" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4054" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-26T15:16:35.923" Score="3" ViewCount="535" Body="&lt;p&gt;Хотів утворити іменник на позначення того, хто щось започаткував.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подумав, що це мав би бути &quot;започатківець&quot; на кшталт &quot;початківця&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знаю про слово &quot;засновник&quot;, але воно мені звучало якось натягнуто, бо говорити я хотів не про якийсь заклад, не про орґанізацію, а про літературний напрям.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому я почав шукати слово &quot;започатківець&quot;, і знайшов цілих &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%BA%D1%96%D0%B2%D0%B5%D1%86%D1%8C%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;550 результатів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, слово існує і вживається, але у словниках я його не знаходжу (ані на &lt;a href=&quot;http://r2u.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-українських&lt;/a&gt;, ані на &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійсько-українських&lt;/a&gt;, ані у СУМ-11, ані у СУМ-20, ніде). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Основне питання: Чи є це слово хоча б в якомусь словнику?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додаткове питання: Чи є якесь дослідження, яке стосується цього слова?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Д.п.2: Чи відповідає це слово нормам словотворення?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Д.п.3: Чи є якесь альтернативне слово, яке б було пов'язано з початком чогось, але не означало заснування закладу, орґанізації тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-04-26T16:30:06.570" LastActivityDate="2018-04-27T14:19:04.883" Title="&quot;Започатківець&quot;. Чи є в якомусь словнику це слово?" Tags="|вживання-слів|словотворення|невідоме-слово|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4055" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-26T20:42:05.750" Score="7" ViewCount="1151" Body="&lt;p&gt;Зацікавила для власного розвитку та розширення кругозору етимологія ім'я “Святослав”. На диво отримав достатньо малу кількість інформації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Досить коротенька стаття у Вікіпедії наводить &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;таку&lt;/a&gt; етимологію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Святосла́в — слов'янське чоловіче ім'я, що походить слів «святий» і «слава».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мовознавець, доктор філологічних наук Олександр Пономарів, професор Інституту журналістики Київського національного університету імені Тараса Шевченка, який дає поради стосовно стандартів сучасної української літературної мови в своєму блозі на ресурсі BBC Ukrainian досить коротко згадує про дане ім'я у своїй статті &quot;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2010/11/post-34.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Більшість імен прийшли в українську з інших мов&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З дохристиянських імен українського походження в нас лишилися &quot;Людмила&quot;, &quot;Світлана&quot;, &quot;Володимир&quot;, &quot;Всеволод&quot;, &quot;&lt;em&gt;Святослав&lt;/em&gt;&quot; та інші на &quot;-слав&quot;, кальковані з грецької &quot;Богдан&quot;, &quot;Богодар&quot;, &quot;Віра&quot;, &quot;Надія&quot;, &quot;Любов&quot; та деякі інші.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, зі згаданої статті профессора з'ясовується, що &lt;em&gt;Святослав&lt;/em&gt; - це семантично прозоре ім'я:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...Коли Олег уважає, що майже всі імена в нас питомі українські, то хай пояснить, що означають на українському ґрунті, скажімо, імена &quot;Олена&quot;, &quot;Григорій&quot;, &quot;Наталя&quot;, &quot;Сергій&quot;, &quot;Іван&quot;, &quot;Марія&quot;, &quot;Ольга&quot;. &#xA;  Це важко, на відміну від імен семантично прозорих - &quot;Людмила&quot;, &quot;Світлана&quot;, &quot;Святослав&quot; та інших. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Этимологічний онлайн-словник російської мови Макса Фасмера &lt;a href=&quot;https://vasmer.lexicography.online/%D1%81/%D1%81%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зазначає&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Святопо́лк&lt;/strong&gt; род. п. -а (м.) — имя собств., др.-русск. Святопълкъ (Пов. врем. лет), цслав.-греч. Σφεντόπλικος (Жит. св. Климента), чеш. Svatopluk, польск. Swiętopeɫk. Образовано от свято́й и полк, т. е. «имеющий благочестивое войско» (Миклошич, Bildung 95 и сл.) &lt;strong&gt;Аналогично Святосла́в,&lt;/strong&gt; Σφενδοσθλάβος (Конст. Багр., Adm. imp.); см. Томсен, Urspr. 57. Менее приемлемо предположение о заимствовании Святопо́лк из гот. swinÞa-fulks «validum ехеrсitum habens» (Шлейхер, KSchl. Beitr. 2, 482); см. Миклошич, там же [О дохрист. образовании этих имен см. Якобсон, IJSLP, ½, 1959, стр. 269. — Т.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, які ще існують пояснення походження даного імені?&lt;br&gt;&#xA;Чи існують якісь особливості вживання цього імені в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-10-12T16:06:02.107" Title="Етимологія ім'я “Святослав”" Tags="|етимологія|власні-назви|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4056" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-27T10:41:31.613" Score="5" ViewCount="226" Body="&lt;p&gt;Один із прихильників пуристичних тенденцій в українській термінології (. Кульчицький І. Проблемні аспекти локалізації окремих термінів з інформатики / І. Кульчицький, Б. Філь //Вісник Нац. ун-ту «Львівська політехника». Серія «Проблеми української термінології» — 2012. — № 733. — С. 196—200.) пропонує такі замінники іншомовних термінів: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;options – вибір можливостей, password – гасло,  bullets – значники, &#xA;  endnote – прикінцева примітка,  footnote – присторінкова примітка,  та &#xA;  прикладної лінгвістики (парсинг – розбір, стемінг – основування).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;зазначаючи при цьому, що перевагу треба віддавати термінам українського походження перед запозиченими. &#xA;Викликає сумнів слово &lt;em&gt;основування&lt;/em&gt;. В Тлумачному словнику в 11т. його немає. Чи дійсно такий варіант є кращим?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-04-27T10:54:17.460" LastActivityDate="2020-09-21T16:08:30.830" Title="Чи вживане слово основування як термін?" Tags="|вибір-слова|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="1" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4057" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4062" CreationDate="2018-04-27T10:53:20.600" Score="1" ViewCount="141" Body="&lt;p&gt;Натрапила на таку назву &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/news-43920373&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt;: &quot;Вільям і Кейт повідомили ім'я новонародженого сина&quot;. За &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/povidomljaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічним тлумачним словником (1970—1980)&lt;/a&gt;, дієслово повідомити вимагає такі форми залежного слова чи речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОВІДОМЛЯТИ&lt;/strong&gt;, яю, яєш, недок., ПОВІДОМИТИ, млю, миш; мн. повідомлять; док., перех. Доводити до чийого-небудь відома; сповіщати.&#xA;  Зробіть у книгарні наказ, щоб вони вислали.. всі належні мені&#xA;  примірники, рівночасно повідомляючи мене, що й коли вислане (Михайло&#xA;  Коцюбинський, III, 1956, 275); На порозі з'являється мати. Вона&#xA;  повідомляє, як радісну таємницю, що прийшла кравчиха (Олесь Донченко,&#xA;  V, 1957, 347); Моє діло.. повідомити його точно про справи для нього&#xA;  цікаві (Леся Українка, V, 1956, 146); Задихаючись й зупиняючися,&#xA;  розказала [Катерина] все, що чула зараз вдома. І просила бігти,.. аби&#xA;  повідомити, аби випередити біду (Гнат Хоткевич, II, 1966, 236); А ще&#xA;  повідомив Вижлінський, що завтра оголосять нові податки селу&#xA;  (Володимир Гжицький, Опришки, 1962, 14); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Доповідати, робити донесення про що-небудь. Наполеон наказав&#xA;  ад'ютантові негайно повернутись до маршала Мюрата і щогодини&#xA;  повідомляти про хід операції (Панас Кочура, Золота грамота, 1960,&#xA;  362); — Генерал наказав повідомити, що в Севастополі оголошено великий&#xA;  збір (Василь Кучер, Чорноморці, 1956, 29);   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Розповідати про&#xA;  що-небудь. Приміряючи свої чоботи, Кармазин спокійно повідомляв&#xA;  Сагайді, що одержав оце трохи поповнення, молодих, необстріляних&#xA;  (Олесь Гончар, III, 1959, 331); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Казати що-небудь. Саїд Алі спинився й,&#xA;  помовчавши, зниженим голосом, повідомив: — Упав до того, що й&#xA;  координати цієї Суламіф вивчив (Іван Ле, Міжгір'я, 1953, 42).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У наведених прикладах видно, що у знахідному чи давальному відмінку при дієслові знаходиться назва, що позначає адресата повідомлення, а зміст повідомлення має форму місцевого - про кого?, про що? Але, здається, існує нормативний вислів &lt;em&gt;повідомляти новину&lt;/em&gt;. То чи правильно побудоване речення у статті?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-27T18:10:55.157" Title="Керування дієслова повідомити" Tags="|керування-відмінками|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4058" PostTypeId="2" ParentId="4054" CreationDate="2018-04-27T12:34:37.737" Score="2" Body="&lt;p&gt;Дійсно, таке слово вживається, причому найчастіше саме стосовно відкриття нових літературних напрямів. Але трохи бентежить подібність до російського &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B7%D0%B0%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;зачинатель - тот, кто начинает что-либо; основоположник&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. Виглядає як штучно створене. &#xA;В  &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському академічному словнику 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/a&gt; надається такі варіанти перекладу російського зачинатель:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;1) зачина́льник, зача́тель (Куліш);  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) (основатель) основополо́жник;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B7%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синонімічному ряді&lt;/a&gt; до слова &lt;em&gt;засновник&lt;/em&gt; наведено іменники ОСНОВОПОЛО́ЖНИК, ФУНДА́ТОР, РОДОНАЧА́ЛЬНИКуроч., БА́ТЬКОуроч., ОСНО́ВНИКдіал.; ЗАЧИНА́ТЕЛЬ (той, хто першим починає якусь важливу справу). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В жодному з доступних словників готового слова започатківець не знайшла. Але є дієслово започаткувати, від якого можна утворити започатківець, але при цьому &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/68660/dokumentoznavstvo/sufiks&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;враховувати&lt;/a&gt;, що за допомогою суфікса -ець утворюють назви осіб чоловічої статі за належністю до організації, партії, політичної чи наукової течії: партієць, гвардієць. Але в поєднанні з коренями слів, що позначають дії або предмети, утворюють назви осіб за родом діяльності: шити - швець, грати-гравець, мистецтво-митець.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-04-27T14:19:04.883" LastActivityDate="2018-04-27T14:19:04.883" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4060" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4061" CreationDate="2018-04-27T16:17:39.390" Score="1" ViewCount="37" Body="&lt;p&gt;Зараз дуже популярна тема майнінгу криптовалют, однак україномовних ресурсів про це мало, й усі вони не надто переймаються дотриманням мовних правил. На одному з &lt;a href=&quot;https://pingblockchain.com/asik-majner-shho-zh-ce-take-i-docilnist-jogo/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайтів&lt;/a&gt; знаходимо статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Асик Майнер що ж це таке і доцільність його покупки сьогодні&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В тексті чимало мовних помилок, але вживання назви &lt;strong&gt;асик&lt;/strong&gt; є формально вірним. Згідно з &lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правилом дев'ятки&lt;/a&gt;, після с у запозиченому слові має стояти літера &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;, а не &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але не все так просто. &lt;strong&gt;Асик&lt;/strong&gt; - абревіатура, в якій літера &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; має розкладатися у слово &lt;strong&gt;інтегральна&lt;/strong&gt;. Чи не краще було б припустити, що задля збереження логіки словотвору там має стояти літера &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, адже схема не &lt;strong&gt;интегральна&lt;/strong&gt;, а &lt;strong&gt;інтегральна&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ASIC (абревіатура від англ. Application-specific integrated circuit,&#xA;  «інтегральна схема для специфічного застосування») — інтегральна&#xA;  схема, спеціалізована для вирішення конкретного завдання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/ASIC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-27T17:01:38.617" LastActivityDate="2018-04-27T18:36:07.670" Title="Назва обладнання - асИк чи асІк?" Tags="|словотворення|іншомовні-слова|скорочення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4061" PostTypeId="2" ParentId="4060" CreationDate="2018-04-27T17:01:24.973" Score="2" Body="&lt;p&gt;«Правило девʼятки» не розповсюджується на абревіатури і похідні від них слова. А якщо &lt;em&gt;«асик»&lt;/em&gt; — слово (відмінюване!), то розповсюджується.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті лінгвістичного гуртка при кафедрі сучасної української мови Інституту філології Київського національного університету ім. Т.Г. Шевченка міститься &lt;a href=&quot;http://www.philology.kiev.ua/Lingur/art_17.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt;, яка досить влучно розкриває проблему:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;“Виняток девʼятки” просто незастосовний у тих запозиченнях, де відбулася заміна &lt;code&gt;“е”&lt;/code&gt; на &lt;code&gt;“и”&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;артіль, цісар, Лаврін&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Неможливо його дотриматися і в загальних назвах, &lt;strong&gt;похідних від абревіатур&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;стіфівець&lt;/em&gt; (від “СТІФ”). Цілком природно, що і &lt;strong&gt;складені слова&lt;/strong&gt; пишуться тільки з &lt;code&gt;“і”&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;безінерційний, безінформаційний, пресінформ, квазістаціонарний, зігнорувати, педінститут, будіндустрія.&lt;/em&gt; (Але й тут є винятки: &lt;em&gt;дихлоретан, диграф.&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Незручність “девʼятки” виявляється ще й у тому, що нефахівцеві часто буває важко розділити слово на такі складові: &lt;em&gt;джіу-джітсу, “Пепсікола”, адідасівський, сідіром (CD-ROM), маріхуана&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Далі автор вдається до політично-філософських аспектів. Не те, щоб я особисто погоджувався, але варто, принаймні, уваги.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-27T18:36:07.670" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4062" PostTypeId="2" ParentId="4057" CreationDate="2018-04-27T18:10:55.157" Score="2" Body="&lt;p&gt;Вислів &lt;strong&gt;повідомити новину&lt;/strong&gt; існує помилково. Правильний варіант &lt;strong&gt;повідомити про новину&lt;/strong&gt;. У прикладі з питання повинно бути  &quot;Вільям і Кейт назвали ім'я новонародженого сина&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дієслово &lt;strong&gt;повідомляти&lt;/strong&gt; за значенням &lt;strong&gt;доводити до чийого-небудь відома&lt;/strong&gt; - перехідне, отже не потребує прийменника для керування. Але в такому випадку дієслово має керувати іменником на позначення особи, а не предметним значенням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Повідомляти&lt;/strong&gt; в значенні &lt;strong&gt;розповідати&lt;/strong&gt; стає неперехідним і вимагає прийменника для приєднання іменників &lt;strong&gt;новина&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;ім'я&lt;/strong&gt;, що не виступають тут обєктом дії.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/68686/dokumentoznavstvo/kategoriya_perehidnostineperehidnosti&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Неперехідні дієслова&lt;/a&gt; вживаються самостійно (без залежної&#xA;  відмінкової форми) або керують будь-якою відмінковою формою іменника з&#xA;  прийменником чи без прийменника, крім знахідного прямого об'єкта.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-27T18:10:55.157" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4063" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-27T21:05:40.933" Score="2" ViewCount="2095" Body="&lt;p&gt;Досить часто в різних галузях та сферах зустрічається термін &quot;даігностика&quot;. Зацікавило походження даного слова та його відповідники в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедіє &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D0%B0%D0%B3%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;надає&lt;/a&gt; наступне пояснення цьому терміну:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Діагно́стика&lt;/strong&gt; (з грец. diagnosis = dia+gnosis = «роз+пізнання») (&lt;em&gt;англ. diagnostics; нім. Diagnostik; фр. le diagnostic&lt;/em&gt;) — галузь знань, що вивчає теорію і методи організації процесів постановки діагнозу, а також принципи побудови засобів діагностування.&lt;br&gt;&#xA;  Наприклад:&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Діагностування мінералів&lt;/strong&gt; — галузь знань, що вивчає теорію і методи організації процесів визначення мінералів, а також принципи побудови засобів діагностування.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Технічна діагностика&lt;/strong&gt; — галузь науково-технічних знань, сутність якої складають теорія, методи і засоби постановки діагнозу про стан технічних об'єктів.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Технічне діагностування&lt;/strong&gt; — визначення технічного стану об'єкта з означеною (заданою) точністю.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Медична діагностика&lt;/strong&gt; — галузь науково-медичних знань, сутність якої складають теорія, методи і засоби постановки діагнозу про стан пацієнта.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Діагностування (в медицині)&lt;/strong&gt; — процес визначення фізичного стану пацієнта і його оцінки, вираженої у прийнятій медичній термінології, що ґрунтується на всебічному систематичному дослідженні організму пацієнта.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Психодіагностика&lt;/strong&gt; — галузь психології, яка розробляє теорію, принципи та інструменти оцінки і вимірювання індивідуально-психологічних особливостей особистості.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Педагогічна діагностика&lt;/strong&gt; — це підрозділ педагогіки, що вивчає принципи і методи розпізнавання та встановлення ознак, що характеризують нормальний або з відхилом від норм перебіг педагогічного процесу. Іноді розглядається як один з різновидів психологічної діагностики.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Словотворі до &quot;діагностики&quot; не добрались, пошук &quot;діагностики&quot; на &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/w/index.php?search=%D0%B4%D1%96%D0%B0%D0%B3%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&amp;amp;title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D1%96%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0:%D0%9F%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA&amp;amp;profile=default&amp;amp;fulltext=1&amp;amp;searchToken=9ywvt37dc00fjgulq7l5r5is0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловнику&lt;/a&gt; та в &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D0%B4%D1%96%D0%B0%D0%B3%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів на офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt;, результатів не дав. Словник українських синонімів на &quot;Синоніми.укр&quot; теж не став у &lt;a href=&quot;https://xn--h1aaldafs6o.xn--j1amh/%D0%94/%D0%B4%D1%96%D0%B0%D0%B3%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нагоді&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Karavanskyy_Sviatoslav/Praktychnyi_slovnyk_synonimiv_ukrainskoi_movy_5-te_vyd_2014/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Практичний словник синонімів української мови&lt;/a&gt;. 5-те вид., опрацьоване і доповн. Львів, Караванського Святослава, слово &quot;діагностика&quot; не містить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20 &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=22477&amp;amp;page=767&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;надає&lt;/a&gt; наступний матеріал:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДІАГНО́СТИКА&lt;/strong&gt;, и, ж. Галузь знань, що вивчає теорію і методи організації процесів встановлення діагнозу, а також принципи побудови засобів діагностування. Медична діагностика як науковий предмет включає три основні розділи: семіотику (симптоми хвороб та їх діагностичне значення), діагностичну техніку, методологічні основи, які визначають теорію і методи діагнозу (з наук. літ.); Психологічна діагностика розробляє теорію, принципи та інструменти оцінки й вимірювання індивідуально-психологічних особливостей особистості (з наук.-попул. літ.); Метою технічної діагностики є підвищення надійності та ресурсу технічних систем (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи має термін “діагностика” синоніми українського походження?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-04-28T12:50:31.660" Title="Чи має термін “діагностика” синоніми українського походження?" Tags="|from-english|терміни|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4064" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-28T00:00:37.870" Score="10" ViewCount="13863" Body="&lt;p&gt;Блукаючи просторами Інетрнет ресурсів, натрапив на &lt;a href=&quot;http://hortica.zp.ua/ua/guide/north/89-sich&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;місцеву сторінку&lt;/a&gt; Національного заповідника &amp;quot;Хортиця&amp;quot; - &amp;quot;&lt;em&gt;Запорозька Січ&lt;/em&gt;&amp;quot;. Як же так, особисто я здавна вважав що &amp;quot;Січ&amp;quot; - саме &amp;quot;Запорізька&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%A1%D1%96%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вживає&lt;/a&gt; ці два написи як синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запоро́зька Сі́ч або Запорі́зька Сі́ч&lt;/strong&gt; — укріплений осередок нереєстрового Війська Запорозького Низового другої половини XVI — кінця XVIII століття, що був розташований за порогами Дніпра. Збереглися відомості про сім Запорозьких Січей, що наслідували одна одну.&lt;br /&gt;&#xA;У сучасності термін Запорозька Січ також іноді вживається для позначення усієї території та устрою Війська Запорозького.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sich.zp.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Існує&lt;/a&gt; навіть однойменне видання місцевої влади: &amp;quot;&lt;em&gt;Запорозька Січ&lt;/em&gt;&amp;quot;.&lt;br /&gt;&#xA;Вікі &amp;quot;Українопедія&amp;quot; теж &lt;a href=&quot;http://ukrainopedia.wikia.com/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%A1%D1%96%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вживає&lt;/a&gt; написання &amp;quot;Запорозька Січ&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Запорізька Січ — військово-суспільний і духовний центр українського козацтва раннього нового часу. Головний осередок нереєстрового Війська Запорозького середини 16 — середині 17 століття. Політично-адміністративний центр держави Війська Запорозького Низового з другої половини 17 — кінця 18 століття. Розташовувалася за дніпровими порогами, в середній течії Дніпра. Протягом раннього нового часу існувало вісім Запорозьких Січей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Та й взагалі, написання &amp;quot;Запорозька Січ&amp;quot; є досить &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%8C%D0%BA%D0%B0%20%D1%81%D1%96%D1%87&amp;amp;client=aff-maxthon-maxthon4&amp;amp;hs=Syu&amp;amp;affdom=maxthon.com&amp;amp;channel=t26&amp;amp;ei=s7LjWsTiLcKwsQH_6ouABA&amp;amp;start=0&amp;amp;sa=N&amp;amp;biw=1204&amp;amp;bih=875&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;поширеним&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20 теж &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=217163&amp;amp;page=1029&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt; дані слова як синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАПОРО́ЗЬКИЙ, ЗАПОРІ́ЗЬКИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. 1. іст. &lt;strong&gt;Стос. до запорожців, Запорожжя.&lt;/strong&gt; А тим часом Запорозьку зброю Виніс батько із комори, Розгляда, радіє, Приміряє... ніби знову Старий молодіє! (Т. Шевченко); [Кобзар:] Ой, обізветься пан Підкова, Отаман-батько запорозький: Гей, друзі молодці, Браття козаки-запорожці! (І. Нечуй-Левицький); На червонощокій і білобородій голові розвівалася сива запорізька чуприна (І. Багряний); Мов живих, уявляла Єлька тих лицарів запорозьких, бачила їхні дозори на степових могилах, зблиски шабель, коли вони б'ються в куряві (О. Гончар); Головне, що зробив останній запорозький кошовий, – зберіг цвіт козацтва (Д. Білий).&lt;br /&gt;&#xA;2. &lt;strong&gt;тільки запорі́зький.&lt;/strong&gt; Стос. до запоріжців і міста Запоріжжя. Був травень, розцвітав без, по запорізьких гаях лящали солов'ї (У. Самчук); – У нас же зараз на гастролях .. і Львівський імені Заньковецької, і Запорізький імені Щорса [театри] (В. Нестайко); В Україні є поклади сірки (у Львівській, Івано-Франківській і Тернопільській областях) і графіту (у Кіровоградській і Запорізькій областях) (з навч. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А от мовознавець, доктор філологічних наук - &lt;em&gt;Олександр Пономарів&lt;/em&gt;, професор Інституту журналістики Київського національного університету імені Тараса Шевченка в своїй книзі &amp;quot;Культура слова: мовностилістичні поради&amp;quot; досить докладно &lt;a href=&quot;http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/fonetyka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розбирає&lt;/a&gt; та пояснює даний випадок написання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Багатьох цікавить питання, як правильно писати — &lt;em&gt;Запорозька Січ&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Запорізька Січ&lt;/em&gt;. В останні роки на сторінках преси, в художній літературі почали розмежовувати два поняття, позначаючи це розмежування на письмі: запорозький уживають тоді, коли йдеться про добу Козаччини, а запорізький застосовують у назвах, пов'язаних із нашою сучасністю. Таке розрізнення видається штучним. Мовознавці давно навели достатню кількість доказів на користь форми з &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;. Основний аргумент тих, хто обстоює варіант Запорозька Січ, полягає в тому, що «Січ була за порогами». Цілком правильно. Але ж в однині буде &lt;em&gt;поріг&lt;/em&gt;, наприклад Кодацький. Візьмемо інші випадки. Слово роздоріжжя походить від дорога. У закритому складі пишемо й вимовляємо &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;, у відкритому &lt;code&gt;о&lt;/code&gt;. У топонімі &lt;em&gt;Тернопіль&lt;/em&gt; друга частина пов'язана зі словом поле, то що ж — будемо писати &lt;em&gt;Тернополь&lt;/em&gt;? Вийде, нібито наша мова розвивається в зворотному напрямку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звук &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; в українській мові вельми поширений. Уживаємо його на місці звука, що позначався колись літерою «ять»: &lt;em&gt;віра, дід, ліс&lt;/em&gt; (пор. рос. &lt;em&gt;вера, дед, лес&lt;/em&gt;, п. &lt;em&gt;wiara, dziad, las&lt;/em&gt;); у закритих складах на місці &lt;code&gt;о&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;е&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;сніп — снопа, поріг — порога, дороги — доріг, піч — печі, Київ — Києва&lt;/em&gt;. Перехід &lt;code&gt;о&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;е&lt;/code&gt; в &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; розпочався в X столітті і завершився в XIII столітті. Цей процес відбувався рівнобіжно з занепадом зредукованих голосних &lt;code&gt;ъ&lt;/code&gt; й &lt;code&gt;ь&lt;/code&gt;. Тож на час заснування Січі за порогами ікання вже стало нормою живого мовлення. Але на письмі ще довго діяли норми староукраїнської мови, де такі фонетичні зміни не позначалися. Не відбивали всіх фонетичних змін і літописи, де бачимо написання &lt;em&gt;Кыєвъ, Києвъ, Кієвъ, Львовъ, Черниговъ&lt;/em&gt;. Але ж звемо їх тепер &lt;em&gt;Київ, Львів, Чернігів&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У XIX столітті застосовували традиційний правопис, за яким писали &lt;em&gt;стôлъ, пѣсня&lt;/em&gt;, а вимовляли &lt;em&gt;стіл, пісня&lt;/em&gt;. Наприклад, «Гомôнъ, гомôнъ по дубровѣ» (Українські пісні видані М. Максимовичем. К., 1962. Фотокопія з видання 1827 р., с. 6). Пантелеймон Куліш запровадив фонетичний правопис, яким ми користуємося й тепер (однак той правопис довго пробивав собі шлях, поки не запанував на всій етнографічній території України). Форма Запорозька Січ підтримувалася не лише тим, що більшість історичних праць українські вчені мусили писати, на жаль, іншими мовами, а й тенденцією наближати вимову й написання до російської мови. Отож і сталося так, що в нас козацький полковник Максим Кривоніс, а ініціатор стахановських методів на залізничному транспорті Петро Кривонос, Людмила Старицька-Черняхівська, а радянський генерал Іван Черняховський, хоч усі вони —діти української землі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тритомний «Російсько-український словник», що вийшов 1968 року, готувався за часів хрущовської відлиги, звідти повикидали багато нав’язаних раніше росіянізмів. Тому там є лише одна нормативна форма Запорізька Січ (т. 3, с. 270). Так само в УРЕ, яку редагував видатний український поет Микола Бажан (т. 5, с. 181—186). &lt;strong&gt;Отож як свою прадавню столицю ми звемо Київ у всіх випадках, так само й Козацьку Республіку маємо називати Запорізька Січ — відповідно до законів нашої милозвучної мови.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, спираючись на роз'яснення авторитетного фахівця, таки пишемо та вживаємо саме вислів &amp;quot;Запорі́зька Сі́ч&amp;quot;, а не &amp;quot;Запоро́зька Сі́ч&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-10T19:45:54.993" Title="Як правильно вживати та писати “Запорозька Січ&quot; або &quot;Запорізька Січ”?" Tags="|власні-назви|правопис|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4065" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4070" CreationDate="2018-04-28T07:18:54.757" Score="2" ViewCount="219" Body="&lt;p&gt;Виконуючи переклад я переклав частину речення &quot;...on the other side of the river&quot; (&quot;Beneath a Scarlet Sky) як &quot;на іншому боці річки&quot;. Однак, мій викладач сказав, що у річки не може бути &quot;боків&quot;, і варто було перекласти &quot;на іншому березі річки&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому я &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перевірив синоніми&lt;/a&gt; до слова &quot;берег&quot; і виявив, що &quot;бік&quot; та &quot;берег&quot; взагалі не є синонімами. У СУМі я також не знайшов тлумачення для слова &quot;бік&quot;, яке б означало те саме, що й слово &quot;берег&quot;. Однак, загугливши словосполучення &quot;бік річки&quot;, я знайшов його у книзі &quot;Князь Єремія Вишневецький&quot; (&quot;По один бік річки стояла шляхетська Польща...&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також на &lt;a href=&quot;https://ru.glosbe.com/ru/uk/%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B3%20%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому сайті&lt;/a&gt;, переклад речення: &quot;Прямо перед мостом через реку Огден мы увидели, как из бара, стоявшего на северном берегу реки, вышел человек&quot; було виконано як: &quot;Коли ми майже вже з’їжджали з мосту через Огден-Рівер, із шинка, що був якраз на північному боці ріки, вийшов чоловік&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, все таки чи можна сказати &quot;боки річки&quot; та &quot;на тому боці річки&quot;, чи краще вживати слово &quot;берег&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-28T08:31:53.760" Title="Чи можна сказати &quot;на тому боці річки&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4066" PostTypeId="2" ParentId="4063" CreationDate="2018-04-28T07:38:30.320" Score="1" Body="&lt;p&gt;І справді більшість онлайн перекладачів дають варіант &quot;діагностика&quot; при перекладів слова &quot;diagnostics&quot; чи &quot;диагностика&quot;. Але якщо перевірити усі синоніми цього слова не лише в українській мові, але й інших, наприклад &lt;a href=&quot;https://sinonim.org/s/%D0%B4%D0%B8%D0%B0%D0%B3%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російській&lt;/a&gt;, то ми побачимо, що замість слова &quot;діагностика&quot; можна вживати такі слова як: &quot;випробовування&quot;, ще кращий варіант &quot;перевірка&quot;, або такі запозичені слова як &quot;тест&quot; чи &quot;аналіз&quot;. А згідно до словника Мультитран, то можливі ще такі варіанти як &quot;оцінка&quot;, &quot;пошук неполадок&quot; чи &quot;виявлення помилок&quot; (якщо ми говоримо про якусь техніку чи програмне забезпечення&quot;), &quot;експертиза&quot;, &quot;профілактичний ремонт&quot; (знову ж таки, коли говоримо про якусь техніку).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І все ж, на мою думку, коли ми говоримо про медицину, то краще вживати слово &quot;діагностика&quot;, а не замінювати його.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-28T07:38:30.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4067" PostTypeId="2" ParentId="4043" CreationDate="2018-04-28T07:51:37.913" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/laik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; дає такий варіант як &quot;вподобайка&quot;, з яким я також погоджуюся, адже дієслово &quot;to like&quot; означає &quot;подобатися&quot; або &quot;вподобати&quot; (Гугл Перекладач), а тому іменник &quot;like&quot; буде доречно перекласти як &quot;вподобайка&quot;. На сайті &lt;a href=&quot;http://www.kray.ck.ua/kultura/mova/item/11582-narodniy-pereklad-inshomovnih-sliv-ukrayinskoyu#.WuQmn3-YPIU&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Народного перекладу&quot;&lt;/a&gt; є ще такі варіанти як &quot;уподобайка&quot; та &quot;плюсик&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-28T07:51:37.913" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4068" PostTypeId="2" ParentId="4040" CreationDate="2018-04-28T08:04:10.997" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно до сайту &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/beidzh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;, який Ви також навели у питанні, то найкращий варіант буде &quot;найменик&quot;, і я з цим погоджуюся, адже це слово утворне від українського слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/najmennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;наймення&quot;&lt;/a&gt;, а от &quot;ідентифікатор&quot; походить від англійського &quot;to identify&quot;, тобто якщо Ви шукаєте саме український відповідник, то воно Вам не підійде.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-28T08:04:10.997" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4069" PostTypeId="2" ParentId="4065" CreationDate="2018-04-28T08:27:17.517" Score="4" Body="&lt;p&gt;Так, бік не є синонімом до берега. Але у випадку коли ріка виступає як територіальна межа, за якою щось знаходиться, тому використання &amp;quot;боку&amp;quot; ріки цілком можливе. Це особливо помітно коли по той бік ріки знаходяться якісь інші географічні об'єкти - яри, озера, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На східному боці річки Лопушки, що впадала в Кінську, проти села Маячки, розкинулось багато озер, а з них найбільше, рахуючи згори: Царград, Глибоке, Довге, Криве (це вже вкотре?), Розкопанка, Глухе, Осикове, Білоцерковне, Орлове, Річище, Прошесь, Тихе, Волове, знову Криве та Бабине, прозване так через те, що на ньому збиралися баби (пелікани). Опріч озер, понад Кінською йшли лимани: Холодний, Дурний, Буроватий, Скелюватий, Крутоватий та інші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&amp;quot;&lt;a href=&quot;http://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Lit/K/KaschenkoA/Popular/VelykyjLug/VGlybyniVelykogoLugu.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В глибині Великого Лугу&lt;/a&gt;&amp;quot; - Адріан Кащенко&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У цьому прикладі озера знаходяться не на самому березі ріки, а на східній частині простору який розділяється рікою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само у моря є береги, але цілком вживаним є &amp;quot;цей бік моря&amp;quot;. Приклад у СУМ-11:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БІК&lt;/a&gt;,&lt;/strong&gt; боку, чол.&lt;br /&gt;&#xA;3. Місце, місцевість, що знаходиться не посередині, збоку чого-небудь. Ой заграй, заграй, синесеньке море, Та під тими байдаками, Що пливуть козаки.. Та на сей бік за нами (Тарас Шевченко, I, 1951, 199); За станцією починався яр, по другий бік колії лежав степ (Петро Панч, Синів.., 1959, 4).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-04-28T08:27:17.517" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4070" PostTypeId="2" ParentId="4065" CreationDate="2018-04-28T08:31:53.760" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=4338&amp;amp;page=162&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЛОВНИКУ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE&lt;/a&gt; надано 7 значень слова бік, окрім фразеологічних зворотів. Одне з них:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Місце, місцевість, що лежить не посередині, а збоку від кого-, чого-небудь. Ой заграй, заграй, синесеньке море, Та під тими&#xA;  байдаками, Що пливуть козаки .. Та на сей бік за нами (Т. Шевченко);&#xA;  За станцією починався яр, по другий бік колії лежав степ (П. Панч); *&#xA;  Образно. Говорю і цілую – сльозою вже став З того боку снігів – цього&#xA;  боку немає (М. Вінграновський).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У шевченковому уривку йдеться про &lt;em&gt;бік моря&lt;/em&gt;, яке, за логікою вашого викладача, теж не повинно мати боків. Якщо дивитися на ріку за течією, з її обох боків - береги. Але якщо думати російською мовою і перекладати &lt;em&gt;бік&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;бок&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;сторона&lt;/em&gt;, то зміст його зауваження зрозумілий, хоча української мови не стосується. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-28T08:31:53.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4071" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4254" CreationDate="2018-04-28T09:00:22.013" Score="2" ViewCount="1341" Body="&lt;p&gt;Читаю ці два варіанти на різних сайтах, зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://credo.pro/2018/03/203732&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сredo.pro&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Люди з особливими потребами&lt;/strong&gt;, зокрема з синдромом Дауна, допомагають нам долати бар’єри, які ми самі навколо себе будуємо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kryla.org.ua/mova-i-etyket/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міжнародний благодійний фонд &quot;Волонтерське об’єднання&quot; &quot;Крила&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Люди з інвалідністю:&lt;/strong&gt; мова і етикет.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, знаю, що Петро Порошенко підписав закон №2249-VII, згідно з яким із законодавства вилучається термін &lt;em&gt;інвалід&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;особа з обмеженими фізичними можливостями&lt;/em&gt; і впроваджується термін особа з інвалідністю. Джерело: &lt;a href=&quot;https://www.pravda.com.ua/news/2018/01/16/7168530/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українська правда&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак про вживання словосполучення люди з особливими потребами нічого не вказано.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, то як коректніше вживати термін?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-04-28T11:44:05.467" LastActivityDate="2018-05-29T12:03:09.203" Title="Люди з особливими потребами VS люди з інвалідністю?" Tags="|терміни|словосполучення|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4072" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-28T11:30:07.867" Score="1" ViewCount="67" Body="&lt;p&gt;Треба скласти завдання на переклад англомовного сайту на російську й українську мови. Чи правильно буде сказати русифікация сайту? Такий вираз стосовно програм, прошивок і т.п. є &lt;a href=&quot;https://www.google.com.tr/search?q=%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F%20%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%20%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;rlz=1C1VFKB_en__709__709&amp;amp;oq=%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F%20%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC&amp;amp;aqs=chrome.1.69i57j0.41418j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживаним&lt;/a&gt;, аде Тлумачний словник в 11т. надає лише по одному значенню цих слів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;УКРАЇНІЗА́ЦІЯ, ї, жін. Впровадження української культури, мови,&#xA;  звичаїв. ЦК КП(б)У і Раднарком України твердо і послідовно проводили&#xA;  [у 1920—1925 рр.] українізацію школи (Історія УРСР, II, 1957, 282);&#xA;  Вже йшла мова про українізацію установ, і Сашенька виявила охоту&#xA;  знайомитись з українською мовою (Володимир Гжицький, Вел. надії, 1963,&#xA;  27).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;РУСИФІКА́ЦІЯ, ї, жін. У царській Росії — насильницьке запровадження&#xA;  російської мови, культури і т. ін. серед національних меншостей. До&#xA;  революції на Україні не було державних шкіл з українською мовою&#xA;  навчання. Як і в ряді інонаціональних околиць, царизм тут насильно&#xA;  проводив русифікацію (Народна творчість та етнографія, 2, 1967, 8).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як правильно сказати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-28T12:10:50.707" Title="Як назвати переклад сайту на українську чи російську мову?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4073" PostTypeId="2" ParentId="4072" CreationDate="2018-04-28T12:10:50.707" Score="7" Body="&lt;p&gt;Правильно буде сказати &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%83%D0%BA%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЛОКАЛІЗАЦІЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна казати &lt;strong&gt;українізація&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;русифікація&lt;/strong&gt;, але при цьому не уникнути двозначності під час спілкування з тими, хто не в темі програмної адаптації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В обчислювальній техніці &lt;strong&gt;українізація&lt;/strong&gt; — це локалізація комп'ютерів&#xA;  та програмного забезпечення, тобто переклад інтерфейсу користувача на&#xA;  роботу з українською абеткою та українською мовою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-28T12:10:50.707" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4074" PostTypeId="2" ParentId="4063" CreationDate="2018-04-28T12:50:31.660" Score="2" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://periodicals.karazin.ua/philology/article/view/10144/9671&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дослідженні&lt;/a&gt;, присвяченому спробам і доцільності впровадження питомих українських слів замість запозичених термінів, є така думка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Серед позитивних визначають такі риси пуризму, як збереження&#xA;  самобутності національної мови, стабільність літературних норм,&#xA;  пропагування виражальних засобів рідної мови, використання її&#xA;  лексико-семантичних, фразеологічних, граматичних можливостей для&#xA;  передання нових понять; збагачення літературної мови за рахунок&#xA;  народної. Негативним у пуризмі є його надмірне прагнення очистити мову&#xA;  від усіх запозичень, незважаючи на їх усталеність; догматичне&#xA;  проголошення незмінності літературних норм; нерозуміння поступального&#xA;  розвитку мови; запровадження штучних норм, які відмежовують&#xA;  літературну мову від мовної практики; антиісторизм в оцінці розвитку&#xA;  мови та ретроспективність; неприйняття будь-яких новотворів та&#xA;  однобічне сприйняття мовного контакту&#xA;  Зважаючи на глобалізацію сучасного суспільства й науки, на захист&#xA;  запозичень у науково-технічній термінології стають учені конкретних&#xA;  галузей та мовознавці. Але ж до запозичень можна вдаватися, якщо: 1)&#xA;  їх не вдається замінити засобами української мови; 2) вони стійко&#xA;  ввійшли до складу української лексики; 3) відповідне запозичення має&#xA;  точніше значення, ніж українській термін. Не слід надмірно&#xA;  заперечувати запозичення, оскільки це, на думку О. Іващишина, може&#xA;  призвести до ізоляції національної науки та побудувати перешкоди для&#xA;  обміну досвідом між дослідниками, що спілкуються різними мовами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Існує слово діагностика за значенням &quot;Галузь знань, що вивчає теорію і методи організації процесів встановлення діагнозу, а також принципи побудови засобів діагностування&quot;. Воно усталене, широковживане і має походження з давньогрецької мови (що важливо). В українській мові повного відповідника немає, бо бо ширше оцінку, і тести, і випробування. То чи не залишити його як є?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-04-28T12:50:31.660" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4076" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-28T14:01:28.457" Score="3" ViewCount="431" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/693/%D0%A7%D0%B8-%D0%BC%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D0%B0-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8-tag-%D0%B2-%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82%D1%96-%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%97-%D1%8F%D0%BA-%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0-%D0%B0-%D0%BD%D0%B5-%D0%BC%D1%96%D1%82%D0%BA%D0%B0&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; вже маємо думки про переклад слова &lt;strong&gt;tag&lt;/strong&gt; - позначка, мітка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Запрошую дати відповідь, як скласти відповідники &lt;strong&gt;hashtag&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;metatag&lt;/strong&gt;, враховуючи деякі особливості:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;хешем&lt;/strong&gt; називають символ решітки, але смисл лексеми &lt;strong&gt;хештег&lt;/strong&gt; - &quot;ключове слово&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в українській мові є префікс &lt;strong&gt;мета-&lt;/strong&gt;, тому виникає сумнів, чи перекладати його, чи ні.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-04-28T16:18:49.387" LastActivityDate="2019-03-04T07:48:08.920" Title="Українські відповідники hashtag, metatag" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4077" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-28T14:12:38.343" Score="4" ViewCount="95" Body="&lt;p&gt;Маємо таке пояснення словосполуки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A &lt;strong&gt;genesis block&lt;/strong&gt; is the first block of a block chain. Modern versions&#xA;  of Bitcoin number it as block 0, though very early versions counted it&#xA;  as block 1. The genesis block is almost always hardcoded into the&#xA;  software of the applications that utilize its block chain. It is a&#xA;  special case in that it does not reference a previous block, and for&#xA;  Bitcoin and almost all of its derivatives, it produces an unspendable&#xA;  subsidy.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.bitcoin.it/wiki/Genesis_block&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Bitcoinwiki&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цілком розумно лишити блок, а от як бути з генезисом?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти словникового перекладу &lt;strong&gt;genesis&lt;/strong&gt; - генезис, буття, походження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як пристосувати ці переклади до слова &lt;strong&gt;блок&lt;/strong&gt;? Чи правильним буде варіант &lt;strong&gt;першоблок&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-12-25T19:51:02.427" LastActivityDate="2019-12-25T19:51:02.427" Title="Як перекласти genesis block?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4078" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-28T14:26:24.720" Score="5" ViewCount="115" Body="&lt;p&gt;Тематика блокчейн зараз дає чимало нових лексем, які потребують фахового погляду під час перекладу. Цікавить слово &lt;strong&gt;halving&lt;/strong&gt; на позначення процесу запланованого вкорочення винагороди за завершений блок під час видобутку біткоїна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Each time a new block is added to the bitcoin network, freshly minted&#xA;  bitcoins are rewarded to whichever miner discovered the valid block.&#xA;  This reward, initially set to 50 BTC, fell to 25 BTC in late 2012.&#xA;  Sometime next month, this number is expected to fall to 12.5 BTC. This&#xA;  event is known as a &quot;halving&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.coindesk.com/making-sense-bitcoins-halving/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;coindesk&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російські перекладачі упоралися так, що створили (чи дібрали готове) слово &lt;a href=&quot;https://coinspot.io/news/breaking-news/upolovinivanie-bitcoina-prohodit-uzhe-segodnya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;уполовинивание&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Уполовинювання&lt;/strong&gt;, калькуючи рос. варіант, ажніяк не елегантно. &lt;strong&gt;Вкорочення вдвічі&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник дає слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polovynyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;половинити&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, яку форму матиме віддієслівний іменник? Чи є інші думки?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-01T21:27:54.660" LastActivityDate="2021-08-26T18:58:04.093" Title="Спробуємо перекласти &quot;halving&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4079" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-29T07:34:29.420" Score="5" ViewCount="17743" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Креативність&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - слово, яке сьогодні у всіх на &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BA%D1%80%D0%B5%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&amp;amp;ei=0XDlWs39OqGLmwWeoZnYAQ&amp;amp;start=0&amp;amp;sa=N&amp;amp;biw=1211&amp;amp;bih=928&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вустах&lt;/a&gt;. Його можна зустріти як особисту характеристику, в більшості резюме людей різних професій, і, до речі, не тільки творчих; можна почути з екранів медіа ресурсів, побачити на шпальтах провідних видань. За &lt;em&gt;креативними&lt;/em&gt; людьми полюють великі компанії, ними захоплюється світове суспільство. А що то за штука така &quot;креативність&quot;? Та чи існують слова відповідники в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для початку непогано було б зрозуміти значення цього терміну.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.eventario.org/news/shcho_take_kreativnst/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Згідно&lt;/a&gt; ресурсу &quot;Eventario.org&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Креативність&lt;/strong&gt; - це здатність створювати і знаходити нові оригінальні ідеї, відхиляючись від прийнятих схем мислення успішно вирішувати завдання нестандартним чином. Це бачення проблем під іншим кутом та їх вирішення унікальним способом. Креативне мислення це революційне і творче мислення, що носить конструктивний характер.&#xA;  Креативне мислення має цінність в бізнесі, науці, культурі, мистецтві, політиці, - словом, у всіх динамічних життєвих областях, де розвинена конкуренція. У цьому і полягає її цінність для суспільства.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B5%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;надає&lt;/a&gt; трохи ширше поняття:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Креат́ивність&lt;/strong&gt; — (&lt;em&gt;лат. creatio — створення&lt;/em&gt;) — творча, новаторська діяльність&lt;a href=&quot;http://www.eventario.org/news/shcho_take_kreativnst/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;; новітній термін, яким окреслюються «творчі здібності індивіда, що характеризуються здатністю до продукування принципово нових ідей і що входять в структуру обдарованості як незалежний фактор»&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B5%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;. Раніше у літературі використовувався термін «творчі здібності», однак пізніше почав витіснятися мовним запозиченням з англійської мови (creativity, creative). В російській мові, на думку професора І.Мілославського, терміном «креативний» позначається творчість, що «не тільки висуває ідеї, але й доводить їх до конкретного практичного результату. А слово «творчий» (рос. творческий) залишається зі своїм вихідним значенням, що не розрізняє діяльність результативну й, навпаки, безрезультатну.»&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Креатив&lt;/strong&gt; (англ. Creative) — визначення, що характеризує продукт діяльності людини, створеної способом, що відрізняється від аналогічних, новизною підходу, творчим рішенням. Як правило створюється для привертання уваги, в основному за рахунок шокування, пародіювання, легкості сприйняття, яскравості і високою запам'ятованістю образу. Деякі розуміють під креативом творчість, поставлену на потік. Фактично креатив — це синонім слова «творчість». Називаючи визначені, наприклад, рекламні або художні роботи креативом, в більшості випадку просто намагаються пустити пил в очі новомодним словом.&lt;br&gt;&#xA;  І додає, що цей термін не слід плутати зі &lt;em&gt;Творчістю&lt;/em&gt; — діяльністью людини, спрямована на створення духовних і матеріальних цінностей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Словотворі до слова &quot;креативний&quot; &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/kreatyvnyi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонують&lt;/a&gt; наступні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;творчий та вигадливий&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що, як ми бачимо з пояснень терміну, не зовсім відповідає значенню.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук &quot;креативності&quot; на &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/w/index.php?search=%D0%BA%D1%80%D0%B5%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&amp;amp;title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D1%96%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0:%D0%9F%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA&amp;amp;go=%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D1%82%D0%B8&amp;amp;fulltext=1&amp;amp;searchToken=dlhj17awmg6uvvmuepg729fft&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікісловнику&lt;/a&gt; та в &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D0%BA%D1%80%D0%B5%D0%B0%D1%82&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів на офіційному сайті Української мови&lt;/a&gt;, результатів не дав. Словник українських синонімів на &quot;Синоніми.укр&quot; &lt;a href=&quot;https://xn--h1aaldafs6o.xn--j1amh/%D0%9A/%D0%BA%D1%80%D0%B5%D0%B0%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;теж&lt;/a&gt; не став у нагоді.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Karavanskyy_Sviatoslav/Praktychnyi_slovnyk_synonimiv_ukrainskoi_movy_5-te_vyd_2014/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Практичний словник синонімів української мови&lt;/a&gt; (5-те видання, опрацьоване і доповнене), Львів, Караванського Святослава, будь-яких слів, починаючихся з &quot;креат*(ивний)&quot; не містить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20 надає наступний матеріал:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=192978&amp;amp;page=1421&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;КРЕАТИ́В&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, у, ч. Принципово нові ідеї, концепції, нетривіальні творчі рішення, оригінально виконані предмети, які відрізняються від традиційних, загальноприйнятих. &lt;em&gt;Вони навіщось посипали підлогу (креатив модного куратора, котрий знає, як роздути кошторис!) (О. Забужко); Аналітична розробка і соціальний креатив повинні супроводжувати новітні проекти від самого їх зародження (із журн.); Сучасні технології дають змогу інтернет-гігантам використовувати креатив користувачів без побоювання отримати позов про порушення авторських прав (з газ.)&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=192979&amp;amp;page=1421&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;КРЕАТИ́ВНИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, а, е. Пов'язаний з креативом, творчий. &lt;em&gt;Поки він мобілізовує свої креативні ресурси для зміни реальності, чоловіча частина його армії кидає зброю і збирається додому (В. Кожелянко); Поправка .. здавалася йому [пану Серм'яжному] свіжою і креативною (І. Роздобудько);&lt;/em&gt; // у знач. ім. креати́вний, ного, ч.; креати́вна, ної, ж., Той (та), хто виявляє творчу, новаторську діяльність. &lt;em&gt;Вона прийшла на телебачення, не маючи жодного досвiду роботи у засобах масової iнформацiї. Почула з телеекрану оголошення – запрошували амбiтних та креативних спробувати себе у ролi телеведучих i тележурналiстiв (Г. Вдовиченко).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи має термін “креативність” та похідні від терміну слова, відповідні синоніми але українського походження?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-05-20T03:41:06.043" Title="Чи має термін “креативність” синоніми українського походження?" Tags="|from-english|терміни|синоніми|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4080" PostTypeId="2" ParentId="4077" CreationDate="2018-04-29T07:53:18.583" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я схильний називати його &lt;strong&gt;генезис блок&lt;/strong&gt;. Термінологія в блокчейн технологіях повинна бути співзвучна з оригінальною, інакше вас ніхто не буде розуміти.&#xA;Для більш чіткішого пояснення можна використовувати словосполучення &lt;strong&gt;початковий блок&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastActivityDate="2018-04-29T07:53:18.583" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4081" PostTypeId="2" ParentId="4079" CreationDate="2018-04-29T11:23:43.057" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Креативний&lt;/strong&gt; має всі шанси найближчим часом лишитися таким, без абсолютного синоніма українського походження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки &lt;strong&gt;креативність&lt;/strong&gt; - новітній термін, то навряд чи можна дібрати йому гідний синонім із того запасу, що маємо, без втрати додаткового смислу.&#xA;Ані &lt;strong&gt;художній&lt;/strong&gt;, ані &lt;strong&gt;творчий&lt;/strong&gt;, ні &lt;strong&gt;оригінальний&lt;/strong&gt; не передають духу сучасного поняття &lt;strong&gt;креативний&lt;/strong&gt;, бо жодна з цих лексем не має однозначної вказівки на смисл новації. Навіть оригінальний - це своєрідність, але не дух новаторства.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-29T11:23:43.057" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4082" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-29T17:18:02.993" Score="4" ViewCount="59" Body="&lt;p&gt;Can I be a less old man? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I’ve learned that a simple way to form comparative adjectives is to put &lt;em&gt;більш&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;менш&lt;/em&gt;  before the adjective to mean &lt;em&gt;more&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;less&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;When translated literally, &lt;em&gt;менш цікавий&lt;/em&gt; (less interesting) or &lt;em&gt;менш ввічливий&lt;/em&gt; (less polite) sounds natural in English, however &#xA;&lt;em&gt;менш довгий&lt;/em&gt; (less long) or &lt;em&gt;менш великий&lt;/em&gt; (less big) sound not quite right.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is the same true in Ukrainian, or can &lt;em&gt;менш&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;більш&lt;/em&gt; be used pretty much universally and sound correct?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1141" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-01T20:57:02.243" LastActivityDate="2018-05-01T20:57:02.243" Title="Чи я можу бути менш старим чоловіком?" Tags="|прикметники|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4083" PostTypeId="2" ParentId="4055" CreationDate="2018-04-29T17:20:51.620" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Святослав&lt;/strong&gt; - давнє слов'янське особове ім'я, складене з основи&#xA;  прикметника &lt;strong&gt;свят&lt;/strong&gt;- &quot;сильний, святий&quot; та основи -&lt;strong&gt;слав&lt;/strong&gt;. На думку&#xA;  Г.Півторака, це ім'я створила давньоруська княгиня Ольга, дружина&#xA;  Ігоря Рюриковича, для свого сина, бажаючи підкреслити свою етнічну&#xA;  приналежність у варязькому оточенні. Ольга скалькувала&#xA;  англо-норманські імена двох попередніх київських князів, Олега (Helgi-&#xA;  &lt;strong&gt;святий&lt;/strong&gt;) та Ігоря (Ingvar, що з Ingvio - &lt;strong&gt;бог достатку&lt;/strong&gt;, varr -&#xA;  &lt;strong&gt;охороняти&lt;/strong&gt;). Так Ольга склала двоосновне ім'я &lt;strong&gt;Святослав&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думку Г. П. Півторака передав П. П. Чучка в своєму творі &quot;Слов'янськi особовi iмена украïнцiв: iсторико-етимологiчний словник&quot;, де я й знайшла цю &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=M-sHKtbjF2EC&amp;amp;pg=PA315&amp;amp;dq=%D1%81%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цікавинку&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-12T16:06:02.107" LastActivityDate="2018-10-12T16:06:02.107" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4084" PostTypeId="2" ParentId="4082" CreationDate="2018-04-29T17:42:54.977" Score="2" Body="&lt;p&gt;You are absolutely right.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ukrainian adjectives have two degrees of comparison: comparative and superlative. Every degree has as well two forms: simple and hard.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;First of all I would like to note that for beginners or even more&#xA;  advanced Ukrainian speakers the &quot;simple&quot; form is actually more&#xA;  difficult to understand and learn than the &quot;hard&quot; form. So feel free&#xA;  to use the easiest form because they both are interchangeable, though&#xA;  we prefer to use &quot;hard&quot; form with more abstract or relative&#xA;  adjectives. Hard form is created by adding words більш (more), менш&#xA;  (less) to the adjectives:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;цікавий (interesting) — більш цікавий (more interesting), менш цікавий&#xA;  (less interesting)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;розвинений (advanced) — більш розвинений (more advanced), менш&#xA;  розвинений (less advanced)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;The adjective does not change at all, all you need is to add a&#xA;  specific word to it.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Pay attention that unlike English where words &quot;more&quot; or &quot;less&quot; are&#xA;  used with adjectives with more than three syllables, Ukrainian&#xA;  &quot;більш&quot;, &quot;менш&quot; are used with any adjectives no matter how many&#xA;  syllables they have.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;As you can see this form of making comparative adjective is much&#xA;  simplier than the previous one.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrainiangrammar.com/article/2011-01-31/the-adjective-degrees-of-comparison.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ukrainiangrammar.com&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-29T17:42:54.977" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4085" PostTypeId="2" ParentId="3425" CreationDate="2018-04-29T18:09:24.823" Score="1" Body="&lt;p&gt;Питання в тому, чи в розмовній мові широко використовується маркетинговий термін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пілотні дослідження (методи пробного продажу) – використовують за&#xA;  недостатньої інформації щодо ринкової ситуації. Вони дають змогу&#xA;  здійснити апробацію нової продукції, методів продажу, зібрати&#xA;  маркетингову інформацію та ін. Ці методи не позбавлені ризику зазнати&#xA;  значних збитків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sites.google.com/site/marketingdistance/slovnik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Маркетингу&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У розмові з друзями, мабуть, краще казати &lt;strong&gt;пробний, тестовий проект&lt;/strong&gt; або просто &lt;strong&gt;перший проект&lt;/strong&gt;. Хоч це не передає того значення, що маркетологи керують процесом, але дозволить уникнути питання, до чого тут пілоти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-29T18:09:24.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4086" PostTypeId="2" ParentId="4079" CreationDate="2018-04-29T18:09:48.023" Score="4" Body="&lt;p&gt;Як на мене, „творчий“ найближче за тлумаченням і, ба, є прямим перекладом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, як бачу, анґлійське „сreative“ має вже, можливо і через вплив заманувок, і нові барви: „нове“, „особливе“, „неподібне“ до чогось. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якшчо брати з затверджених слів, то, по-моєму, непогано підходить &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/novotvir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 5, 1974. — Стор. 436.&quot;&gt;„новотвір“&lt;/a&gt;, відси і „новотворчий“. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-04-29T18:09:48.023" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4087" PostTypeId="2" ParentId="4039" CreationDate="2018-04-29T18:19:17.390" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vitaljnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВІТА́ЛЬНЯ&lt;/a&gt;, і, жін. Спеціально умебльована кімната для приймання гостей.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-29T18:19:17.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4088" PostTypeId="2" ParentId="3173" CreationDate="2018-04-29T18:46:45.540" Score="1" Body="&lt;p&gt;Цікаво, що словник подає респектабельний в якості додатка до слів на позначення особи. В такому випадку нема підстав сумніватися, що слово застаріле. Респектабельних розвідників, респектабельних офіцерів чи навіть респектабельну людину в джерелах знайти важко. Знайшовся приклад статті &quot;&lt;a href=&quot;https://www.rbc.ua/ukr/digests/chto-znachit-byt-respektabelnym--19082013172800&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Що означає бути респектабельним?&lt;/a&gt;&quot;, та окрім мовних помилок (машинний переклад?) сам зміст викликає лиш посмішку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інша річ, що копірайтери повернули це слово в ролі додатка до назв неосіб, і це вже справжнє люте кліше. Я кажу про всі ті респектабельні готелі, респектабельний відпочинок, через що різні журналісти й автори підхопили слово і пишуть таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://offshore-express.com.ua/uk/%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8/rietumu-%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B2%D0%B8%D1%8F-%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%BF%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8B%D0%B9-%D0%BE%D1%84%D1%84%D1%88%D0%BE%D1%80-%D0%BD.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Латвія - респектабельний офшор нового типу для легальних капіталів.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.ukrinform.ua/rubric-world/1366601-respektabelniy_frantsuzkiy_tlumachniy_slovnik_znatime_slovo_lol_1736383.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відтепер респектабельний французький тлумачний словник Le Petit Robert містить такі вислови, як &quot;lol&quot; та &quot;біопік&quot;.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Важко сказати, чи це тепер означає &lt;strong&gt;гідний&lt;/strong&gt;, чи &lt;strong&gt;солідний&lt;/strong&gt;, чи &lt;strong&gt;поважний&lt;/strong&gt;, а чи все разом із якимось обертоном іронії. Але точно, що слово стало із присмаком шаблонної реклами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-04-29T18:46:45.540" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4089" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4090" CreationDate="2018-04-29T22:38:37.330" Score="5" ViewCount="367" Body="&lt;p&gt;Є одну досить влучне слово &lt;em&gt;новодел&lt;/em&gt;. Означає воно сучасний виріб, виконаний у стилі «під старовину». Виріб може бути, архітектурний, художній, музичний, дизайновий тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &lt;a href=&quot;https://bytebuster.dreamwidth.org/9975972.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;оцей музичний твір&lt;/a&gt; 2012 року, що виконаний у стилі італо-диско 1980-х років. Як бачимо, блогер використав суржикове слово &lt;em&gt;новодєл&lt;/em&gt;. Таке зловживання суржиком можна вважати допустимим у персональному блозі, але не в більш офіційному контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/novotvir&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;новотвір&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Воно має сенс щодо &lt;em&gt;сучасного&lt;/em&gt;, але не несе конотації, що це підробка під старовину.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи є краще слово&lt;/strong&gt;, яке б не мало названого недоліку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-04-29T23:35:36.817" Title="Як перекласти з російської &quot;новодел&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|одним-словом|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4090" PostTypeId="2" ParentId="4089" CreationDate="2018-04-29T23:35:36.817" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/novotvir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Новотві́р&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;вору,&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;чол.&lt;/em&gt; Форма, елемент, слово і т. ін., що утворилися заново. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли брати опис СУМ‑11, то тут хитре слово „заново“, що може нести „старе“.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zanovo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;За́ново&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;присл.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Знову, ще раз. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;По-новому; не так, як раніше. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Нещодавно, щойно. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але воно й на те і хитре, бо має розбіжні означення, ще цікавіше — чомусь для опису вжили  слово з міткою „розмовне“. Але загалом так, не несе суто означення „підробки“. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли поглянути на основу слова „новодел“, то воно складається з „новое“ і „делать“. Очевидно, що для другого слова українська вживає „робити“. Схоже таким чином міркували творці &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/html/announcement.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-українського народного сучасного словника 2009&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BB&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Новодел&lt;/a&gt; – &lt;strong&gt;новоро́бка&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• &lt;em&gt;делающий новоделы&lt;/em&gt; – новороб. &lt;em&gt;Всі слова на&lt;/em&gt; ‑роб &lt;em&gt;стосуються людських професій, рис:&lt;/em&gt; не́роб (неро́ба), хліборо́б, виноро́б, доморо́б, карторо́б, дзиґоро́б &lt;em&gt;тощо&lt;/em&gt;, «новоробка» &lt;em&gt;ж із ряду&lt;/em&gt; «обро́бка», «ви́робка», «доро́бка», «підро́бка». &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Здавалося, що все зроблено-пороблено, та й слово поготів &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BA%D0%B0&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживається&lt;/a&gt;, щоправда, також і як &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;новороб&lt;/a&gt; з означенням предмета. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але моє серце &lt;a href=&quot;http://www.ji.lviv.ua/n35texts/kocherha.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Ольга Кочерга: Мовознавчі репресії 1933 року&quot;&gt;крається&lt;/a&gt;. Тобто українська закінчення &lt;em&gt;‑ка&lt;/em&gt; цілком &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;має&lt;/a&gt;, не заперечую, &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine62-20.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Лариса Колібаба: браковка чи бракування?&quot;&gt;але&lt;/a&gt; ж… Як щодо &lt;em&gt;‑ріб&lt;/em&gt;? Тобто &lt;em&gt;обріб&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyrib&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;виріб&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/13467-doribok.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дорібок&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;підріб&lt;/em&gt;? А отже і &lt;strong&gt;новоріб&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-04-29T23:35:36.817" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4091" PostTypeId="2" ParentId="4078" CreationDate="2018-04-30T07:52:11.253" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Згідно до онлайн словника Мультитран слово &quot;halving&quot; перекладається як &quot;деление пополам&quot;, тобто &quot;поліл навпіл&quot; або ж &quot;розподіл навпіл&quot;. Інші перекладені варіанти з того ж Мультитрану: &quot;зменшення в два рази&quot;, &quot;скорочення в два рази&quot;, &quot;роздвоювання&quot;. Всі слова з російської на українську були перекладені в Гугл Перекладачі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сам же Гугл, якщо ввести слово &quot;halving&quot; дає варіант &quot;вдвічі зменшити&quot;, тобто якщо вам потрібний іменник, то отримаєте &quot;зменшення вдвічі&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-30T07:52:11.253" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4092" PostTypeId="2" ParentId="3974" CreationDate="2018-04-30T08:03:52.653" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це слово можна знайти у &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловнику&lt;/a&gt;, де воно означає &quot;той, що не справляється сам, а потребує сторонньої допомоги&quot;. І так, як було зазначено в коментарях, воно справді схоже на &lt;a href=&quot;https://sjp.pwn.pl/sjp/;2489264&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;польське слово&lt;/a&gt;. Також, дане питання було обговорено на цьому &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t2958.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форумі&lt;/a&gt;, де було вказано, що &quot;...нічого протизаконного немає у слові неповносправний. Неповносправний - той, хто не в змозі самостійно щось справляти: виконувати, здійснювати. І неповносправний звучить більш соціально незалежно та повноцінно, аніж людина-інвалід (чи того ліпше - каліка)&quot;. Також там було зазначено, що це слово не порушує норм українського словотвору, тому воно теоретично воно можливе.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також про те, що це слово можна і навіть потрібно використовувати ми можемо знайти у цій &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; із Вікіпедії.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-04-30T08:03:52.653" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4093" PostTypeId="1" CreationDate="2018-04-30T08:13:58.637" Score="4" ViewCount="1958" Body="&lt;p&gt;Є таке речення, що треба перекласти українською: &quot;Модель имеет &lt;em&gt;запоминающийся&lt;/em&gt; утонченный внешний вид, гармонично вписывающийся в традиционный дизайн компании Apple&quot;. &#xA; &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B9%D1%81%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt; надає такі відповідники слова &lt;em&gt;запоминающийся&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Запоминающийся&lt;/strong&gt; – (пас. свойств.) запам’ятни́й, запам’ято́вний; (при пас. действ.) запам’ято́вуваний; (неперех. свойств.) пам’ятки́й;&#xA;  (при неперех. действ.) що запам’ятовується.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B9%D1%81%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський)&lt;/a&gt; надає як варіант &quot;заміткий&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який із варіантів буде доречніше використати в даному контексті?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-06-01T13:06:22.440" Title="Переклад слова &quot;запоминающийся&quot;" Tags="|переклад|вибір-слова|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4094" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4095" CreationDate="2018-04-30T10:30:09.657" Score="4" ViewCount="304" Body="&lt;p&gt;Натрапила на такий рекламний текст: &quot;Універсальний ТБ пульт (Universal TV REMOTE) можна використовувати практично з будь-якою моделлю телевізорів! І неважливо, стара вона чи найновітніша!&quot;&#xA;За &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/novitnij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11,&lt;/a&gt; відповідне значення слова новітній таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Новий, що відповідає сучасним вимогам; найновішого типу, конструкції і т. ін. Замість архітектурних балконів з амурчиками та&#xA;  іншими прикрасами, новітні будинки мали стандартні, неестетичні&#xA;  залізні балкончики (Ірина Вільде, Сестри.., 1958, 109); Чекають нас&#xA;  новітнії машини. Ставай, юначе, справжнім трударем! (Григорій Бойко,&#xA;  Про 17 літ, 1958, 15);  //  рідко. Новий, інший; не той, що був&#xA;  раніше. І став я шукати собі для розради Новітніх друзів (Агатангел&#xA;  Кримський, Вибр., 1965, 115).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо новітній вже містить у собі значення &quot;найновішого типу&quot;, то чи можливою є форма цього прикметника у найвищому ступені порівняння - найновітніший, чи доцільно було би замінити його на інший?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-04-30T13:05:04.780" LastActivityDate="2018-04-30T16:00:18.023" Title="Ступінь порівняння прикметника новітній" Tags="|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4095" PostTypeId="2" ParentId="4094" CreationDate="2018-04-30T16:00:18.023" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Галина Сюта&lt;/strong&gt; пише статтю &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine70-40.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&quot;Я — РОЗУМНИЙ, ТИ — РОЗУМНІШИЙ, ВІН — НАЙРОЗУМНІШИЙ&#xA;(ЯК НЕ ПОМИЛИТИСЯ ПРИ СТУПЕНЮВАННІ ПРИКМЕТНИКІВ)&quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, в якій знаходимо відповідь на Ваше запитання. Вона вважає, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;у зв’язку із соціальним призначенням реклами — будь-яким способом привернути увагу потенційного споживача, не порушуючи при цьому словотвірних норм української мови, використовуються &lt;strong&gt;оказіональні слова&lt;/strong&gt;. До таких належать найпомідорніша, найтоматніша. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто у наведених прикметниках і так зрозумілий склад: помідори, томати, тому відповідно до правил ступінь порівняння не утворюємо, однак реклама цим маніпулює. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Сюди ж і віднесено слово &quot;найновітніша&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Так, Ви написали, що у самій лексемі &quot;новітній&quot; вже міститься значення &quot;найновішого типу&quot;, проте у РЕКЛАМІ все ж подають вищий чи найвищий ступені порівняння, аби наголосити, що саме пульт (Universal TV REMOTE) є найкращим!)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, форма прикметника &lt;strong&gt;найновітніший&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;не нормативна,&lt;/em&gt; однак &lt;em&gt;у рекламі допускається&lt;/em&gt; у зв’язку з приверненням уваги та справляння належного емоційного впливу на споживача рекламного продукту. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-04-30T16:00:18.023" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4096" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-01T07:47:44.023" Score="9" ViewCount="24053" Body="&lt;p&gt;Досить часто, в маршрутці пасажири просять зупинити водія на зупинці &quot;&lt;a href=&quot;https://krmisto.gov.ua/ua/transtops/detail/id/428.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;за вимогою&lt;/a&gt;&quot; або &quot;&lt;a href=&quot;https://krmisto.gov.ua/ua/transtops/detail/id/517.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;по вимозі&lt;/a&gt;&quot;, або ж взагалі &quot;на вимогу&quot;. То який вислів вірніше вживати в даному випадку?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Словопедія&quot; &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53407/26657.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вказує&lt;/a&gt; в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53399/26755.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;обох&lt;/a&gt; випадках що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;правильніше: на вимогу&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;rozum.org.ua&quot; теж &lt;a href=&quot;http://rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=25&amp;amp;t=6693&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наполягає&lt;/a&gt; на використанні сполучення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На вимогу&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Лайфхаки з української мови&quot; в розділі &quot;Типові помилки в словосполученнях і реченнях&quot; теж &lt;a href=&quot;https://ukr-lifehacks.ed-era.com/13lec/tipovi_pomilki.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зазначає&lt;/a&gt;, що вірним буде:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Помилкове вживання - Правильне вживання&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  зупинка по вимозі - зупинка на вимогу&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже який вислів є вірним: &quot;на вимогу&quot;, &quot;по вимозі&quot;, &quot;за вимогою&quot;?&#xA;В яких випадках які вислови з наведених вживати доречніше?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2019-05-14T06:18:49.493" LastActivityDate="2019-05-14T09:42:35.547" Title="Як правильно вживати вислів “за вимогою”, “по вимозі”, “на вимогу”?" Tags="|вживання-слів|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4097" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4098" CreationDate="2018-05-01T09:32:42.753" Score="4" ViewCount="653" Body="&lt;p&gt;Зустрів таке речення &quot;Дарина одразу ж закидає у пралку білизну, складену у великій солом'яній корзині&quot; (&quot;Гніздо горлиці&quot; - Леся Олендій). А також бачив, що слово &quot;пралка&quot; вживатється у різних статтях в Інтернеті (наприклад &lt;a href=&quot;http://blog.comfy.ua/ua/osnovni-prichini-polomok-pralnikh-mashin-i-poradi-shhodo-yikh-uniknennya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://shlyahta.com.ua/20-rechei-iaki-robliat-usi-liudy-koly-ikh-nikhto-ne-bachyt/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;). Однак, ввівши це слово у СУМі, я його там не знайшов. Отож, чи можна взагалі вживати слово &quot;пралка&quot; в українській мові, наприклад, у літературних творах чи творах для ЗНО?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-05-01T19:38:40.043" LastActivityDate="2019-09-05T16:38:57.017" Title="Чи можна вживати слово &quot;пралка&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4098" PostTypeId="2" ParentId="4097" CreationDate="2018-05-01T10:01:04.377" Score="2" Body="&lt;p&gt;Слово пралка ніде не зафіксовано в українських тлумачних словниках. Сюди належать [СУМ-11], &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/vesum/?w=%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВЕСУМ&lt;/a&gt;, [Словник української мови за ред. Б. Грінченка]. Такого ж слова не подають й &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн-коректор&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/search?id=32&amp;amp;search=%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;,&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційний сайт української мови&lt;/a&gt;. Єдину інформацію знайшла у перекладних польсько-українських словниках, зокрема на сайті &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/pl/uk/pralka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Glosbe&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;pralka&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;пральна машина&lt;/strong&gt;, пралька, шайба.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово пралка, ймовірно, є скалькованим із польської мови й активно використовується у розмовній. Можливо, його подадуть вже у новому СУМ-20. Однак станом на сьогодні у наукових текстах, зокрема і в ЗНО, використовувати НЕ варто.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-05-01T10:18:13.010" LastActivityDate="2018-05-01T10:18:13.010" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4099" PostTypeId="2" ParentId="2579" CreationDate="2018-05-01T15:01:11.590" Score="1" Body="&lt;p&gt;Можливий варіант як і &quot;саме вчасно&quot;, так і &quot;якраз вчасно&quot;. Слово &quot;just&quot; може  перекладатися як &quot;саме&quot; чи &quot;якраз&quot;, а от &quot;in time&quot; перекладається лише як &quot;вчасно&quot; (див. Гугл Перекладач та цей &lt;a href=&quot;https://entelechy.com.ua/on-time-in-time/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайт&lt;/a&gt;). До речі, навіть на зазначеному мною сайті зможете знайти приклад: &quot;You are just in time for dinner!&quot; - &quot;Ти якраз вчасно на обід!&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-01T15:01:11.590" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4100" PostTypeId="2" ParentId="2893" CreationDate="2018-05-01T15:13:28.393" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53399/25602.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D1%83%D1%89%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайнкорректора&lt;/a&gt; - ці два слова є синонімами та позначають щось важливе, однак бажано вживати слово &quot;значущість&quot;, так як &quot;значимість&quot; - калька з російської.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-01T15:13:28.393" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4101" PostTypeId="2" ParentId="3552" CreationDate="2018-05-01T15:28:43.237" Score="0" Body="&lt;p&gt;Згідно зі &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53409/27001.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедією&lt;/a&gt; та СУМом - це слова-синоніми, тому різниці між ними немає - &quot;Супроводження - те саме, що супровід&quot; (СУМ), однак краще надати перевагу слову &quot;супровід&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-07-30T19:57:32.963" LastActivityDate="2018-07-30T19:57:32.963" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4102" PostTypeId="2" ParentId="3150" CreationDate="2018-05-01T16:00:01.853" Score="0" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; варіант &quot;присосок&quot; може вживатися як і для того, щоб позначити пристрій, так і для позначення органу. Саме тому такий варіант можна вживати для перекладу даного слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-01T16:00:01.853" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4103" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4104" CreationDate="2018-05-01T18:26:33.087" Score="2" ViewCount="1339" Body="&lt;p&gt;Була сьогодні у Сільпо ТРЦ Victoria Gardens. Однак при виборі хліба, який використовую для приготування тостів, звернула увагу на назви двох видів: &lt;strong&gt;тостовий&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;тостерний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/tnVkI.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/tnVkIm.jpg&quot; alt=&quot;хліб тостовий&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/jVSch.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/jVSchm.jpg&quot; alt=&quot;хліб тостерний&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tost&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; цих слів не подають, лише слово &quot;тост&quot; зі значенням, яке, очевидно, не підходить:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТОСТ&lt;/strong&gt;, у, чол. Коротка застільна промова з побажанням чогось і пропозицією випити чарку на честь кого-, чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, як правильно, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;хліб тостовий чи тостерний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-01T21:24:38.527" LastActivityDate="2018-05-01T21:24:38.527" Title="Хліб тостовий чи тостерний?" Tags="|вибір-слова|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4104" PostTypeId="2" ParentId="4103" CreationDate="2018-05-01T18:30:52.203" Score="1" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?Qry=%F2%EE%F1%F2&amp;amp;page=2&amp;amp;action=search&amp;amp;found=100&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику іншомовних слів&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тост&lt;/strong&gt; - 1. Застольна промова з побажанням. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Підсмажені шматочки хліба.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрозуміло, що в наведеному вами запитанні, за твірне слово беремо &lt;strong&gt;тост&lt;/strong&gt; у значенні &lt;em&gt;«підсмажені шматочки хліба».&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо наведених прикметників у запитанні зверну увагу на суфікси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У слові &lt;strong&gt;тостовий&lt;/strong&gt; – суфікс &lt;strong&gt;–ов-&lt;/strong&gt;, твірне слово –тост. Тобто, &lt;strong&gt;тостовий&lt;/strong&gt; хліб-той, який використовують для виготовлення тостів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У слові &lt;strong&gt;тостерний&lt;/strong&gt; –суфікс &lt;strong&gt;–н-&lt;/strong&gt;, твірне слово – &lt;strong&gt;тостер&lt;/strong&gt;. Тобто тостерний хліб –той, який використовують для приготування у тостері.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Справді, якщо поглянути у різні інтернет джерела, то знаходимо вживання двох слів. Щодо суфіксів, то два з них є словотворчими і правильно вжиті у цих словах (&lt;a href=&quot;http://pravopys.net/sections/23/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис&lt;/a&gt;).&#xA; На мою думку, &lt;strong&gt;тостовий хліб&lt;/strong&gt; – це кращий варіант для використання, у зв'язку з вищезазначеним тлумаченням.&#xA;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D1%85%D0%BB%D1%96%D0%B1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; також знаходимо варіант &lt;strong&gt;тостовий хліб.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, ніяких словникових статей щодо правильності вживання &lt;strong&gt;тостерний&lt;/strong&gt; не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-05-01T18:30:52.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4105" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4106" CreationDate="2018-05-01T19:06:22.103" Score="3" ViewCount="1809" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D1%96%D0%B7%D0%BA%D0%B5%D0%B9%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;чизкейк&lt;/strong&gt; — страва європейської та американської кухні, що представляє собою сирний десерт від сирної запіканки до тістечка суфле.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;сирник&lt;/strong&gt; - корж із сиром і приправами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;То чи можна ці слова замінювати одне одним, якщо мова йде про сирний десерт?&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; Наприклад, найпопулярнішим за західній Україні є “Львівський сирник” у різних його варіаціях, чи можна сказати “Львівський чизкейк”? Адже часто у закладах можна побачити окремо напис “сирник”, окремо - “чизкейк”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: Так, у Вікіпедії чизкейк пишуть через і, однак розумію, що це помилка, адже згідно із правилом дев’ятки пишемо це слово через и.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-02T20:32:56.167" Title="Сирник VS чизкейк?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4106" PostTypeId="2" ParentId="4105" CreationDate="2018-05-01T19:11:23.770" Score="4" Body="&lt;p&gt;Оскільки, слово &lt;strong&gt;чизкейк&lt;/strong&gt; має досить широкий спектр значень, тому, на хвилі запозичень,  ввійшло в українську мову. Очевидно, що слово запозичили, але не повністю зрозуміли до яких видів сирних виробів його вживати, що часто бачимо у меню ресторанів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%A1%D0%B8%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; знаходимо, що &lt;strong&gt;сирник=чизкейк&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сирник&lt;/strong&gt; — (від слова сир) - це власне українська назва улюбленого світового десерту під назвою чизкейк (від англ. Cheesecake).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, якщо йде мова про &lt;em&gt;«Львівський &lt;strong&gt;сирник&lt;/strong&gt;»&lt;/em&gt;, то не варто замінювати слово на &lt;strong&gt;чизкейк&lt;/strong&gt;.&#xA;Підтвердження знаходимо у &lt;a href=&quot;HTTPS://LIST.IN.UA/%D0%9B%D1%8C%D0%B2%D1%96%D0%B2/AFISHA/43180-%D0%9C%D1%96%D0%BD%D1%96-%D0%BA%D1%83%D1%80%D1%81%20%22%D0%92%D1%81%D0%B5%20%D0%BF%D1%80%D0%BE%20%D0%A7%D1%96%D0%B7%D0%BA%D0%B5%D0%B9%D0%BA%20%D1%82%D0%B0%20%D0%A1%D0%B8%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міні-курсі «Все про чизкейк та сирники»&lt;/a&gt;, який проводиться у Львові:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Програма курсу:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Брауні чіз з малиною&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чіз Нью Йорк&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чіз Кейк Орео&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Лимонно- чорничний Чіз Кейк&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Львівський &lt;strong&gt;сирник&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;http://culinar-academy.com/legendarnij-l-vivs-kij-sirnik/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Легендарний Львівський Сирник&lt;/a&gt; також знаходимо, що &lt;strong&gt;сирник≠чизкейк.&lt;/strong&gt;&#xA;А мегавідоме кафе &lt;a href=&quot;http://www.pliacky.lviv.ua/uk/delivery/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Львівські пляцки»&lt;/a&gt; , яке спеціалізується і на виготовленні «Львівського &lt;strong&gt;сирника&lt;/strong&gt;» у меню не має &lt;strong&gt;чизкейків&lt;/strong&gt; взагалі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &lt;strong&gt;сирник&lt;/strong&gt; часто замінюється на &lt;strong&gt;чизкейк&lt;/strong&gt;. У меню нерідко знаходимо розмежування між ними, яку можна пояснити складом випічки. Печений з родзинками, сир викладений на тісто- &lt;strong&gt;сирник,&lt;/strong&gt; непечений з різними фруктами(холодний) - &lt;strong&gt;чизкейк&lt;/strong&gt;, хоча часто і склад не стає головним для розмежування(нечітке). Однак, цілком зрозуміло, що львівський &lt;strong&gt;сирник»≠чизкейк&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-05-02T20:32:56.167" LastActivityDate="2018-05-02T20:32:56.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4107" PostTypeId="2" ParentId="4078" CreationDate="2018-05-01T21:14:39.437" Score="4" Body="&lt;p&gt;Оскільки саме явище криптовалют нове, словникового слова для них нема, і тому доводиться розглядати загальне явище (зменшення чогось удвічі). Думаю, тут можна навіть обійтися простою логікою, без словників.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Halving&lt;/em&gt; є процес зменшення удвічі, причому не одноразова подія, а постійно-повторювана &lt;strong&gt;дія&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розглядаємо протилежний процес збільшення чогось удвічі, яке має цілком усталену форму &lt;strong&gt;&lt;em&gt;подвоєння&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, утворений з кореня &lt;code&gt;-дв-&lt;/code&gt; за допомогою префікса &lt;code&gt;по-&lt;/code&gt; і низки суфіксів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер просто ставимо потрібний корінь &lt;code&gt;-половин-&lt;/code&gt; і звертаємо увагу, що префікс &lt;code&gt;по-&lt;/code&gt; нам не дуже підходить, щоб уникнути повторювання. Замінюємо на схожий за значенням &lt;code&gt;у-&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;в-&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отримаємо &lt;strong&gt;вполовинення&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Див. також &lt;em&gt;уповільнення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вподобання&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-05-01T21:14:39.437" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 3.0" />
  <row Id="4108" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4109" CreationDate="2018-05-02T11:00:09.223" Score="4" ViewCount="462" Body="&lt;p&gt;Натрапила на оголошення &quot;У консалтингову компанію, яка займається написанням текстів для різних сайтів, соціальних мереж, шукаємо автора текстів в новинарний відділ.&quot; Що то за слово - &lt;em&gt;новинарний&lt;/em&gt;? Утворене від &lt;em&gt;новинар&lt;/em&gt;? СУМ-11 не містить ані &lt;em&gt;новинар&lt;/em&gt;, ані &lt;em&gt;новинарний&lt;/em&gt;. Але пошук Гугл містить 10,7 тис. випадків вживання цього слова. Що воно означає і чому більш звичне &lt;em&gt;новинний&lt;/em&gt; не влаштовує?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-05-02T11:35:50.067" Title="Новинарний чи новинний?" Tags="|вживання-слів|неологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4109" PostTypeId="2" ParentId="4108" CreationDate="2018-05-02T11:35:50.067" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Існування опозиції прикметників &lt;strong&gt;новинний-новинарний&lt;/strong&gt; також має свою&#xA;  базу в сучасному українському лексиконі, пор.: елемент і&#xA;  елементний:елементарний, планета і планетний:планетарний. Щоправда,&#xA;  прикметники з нарощеннями на суфікс в словотвірній нормі сучасної&#xA;  української мови спираються на твірні іменники іншомовного походження&#xA;  і в своїй структурі ніби «проявляють» на українському мовному ґрунті&#xA;  основотвірні суфікси їхніх етимонів у мовах-джерелах запозичування, до&#xA;  того ж саме прикметникам з такою ускладненою будовою властиві якісні&#xA;  значення на відміну від простих прикметників з відносними значеннями.,&#xA;  Отже, життєстійкість прикметника &lt;strong&gt;новинарний&lt;/strong&gt; викликає сумніви.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lib.movahistory.org.ua/Dynamichni_procesy.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Н. Ф. КЛИМЕНКО, Є. А. КАРПІЛОВСЬКА, Л. П. КИСЛЮК ДИНАМІЧНІ ПРОЦЕСИ В СУЧАСНОМУ&#xA;УКРАЇНСЬКОМУ ЛЕКСИКОНІ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-05-02T11:35:50.067" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4110" PostTypeId="2" ParentId="4041" CreationDate="2018-05-02T17:56:45.110" Score="2" Body="&lt;p&gt;Вважають &lt;a href=&quot;/a/4042/585&quot;&gt;давнöзатверџену і поширену відомість&lt;/a&gt; застарілим і хибним, оскільки існують запереченя до достовірностӥ звязку часу між словом і появи — 1667 — &lt;a href=&quot;https://fr.wikipedia.org/wiki/R%C3%A9giment_Royal-Cravates_cavalerie&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;хорвацьких ландскнехтів&lt;/a&gt; — слово зʼявило ся — &lt;a href=&quot;https://books.google.tn/books?id=yBwVAAAAQAAJ&amp;amp;pg=PA81&amp;amp;lpg=PA81&amp;amp;dq=cravate+crow+parchemin+Metz&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=E0FwQ2VcIE&amp;amp;sig=60YT77gjthGiaE8tWcP6uqb4TmU&amp;amp;hl=fr&amp;amp;sa=X&amp;amp;redir_esc=y#v=onepage&amp;amp;q=cravate%20crow%20parchemin%20Metz&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;~1322&lt;/a&gt; — шчонаьменше ранїше на ~345 років.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином &lt;a href=&quot;https://ia902301.us.archive.org/23/items/bub_gb_NhhudmEk0HgC/bub_gb_NhhudmEk0HgC.pdf#page=161&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;можна пояснити&lt;/a&gt; &lt;sup&gt;fr ↓&lt;/sup&gt; і, наприклад &lt;a href=&quot;https://fr.wikipedia.org/wiki/Antoine-Paulin_Pihan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Antoine-Paulin Pihan&lt;/a&gt; &lt;sup&gt;fr&lt;/sup&gt; пояснює, похоџеня цӧго слова від арабського: &lt;strong&gt;ربقة&lt;/strong&gt; [&lt;em&gt;rabqat&lt;/em&gt;], де корінь &lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=t_9NkGsNtcYC&amp;amp;pg=PA393&amp;amp;dq=%22rabqat%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Hebrew in Its West Semitic Setting (A. Murtonen)&quot;&gt;rbq&lt;/a&gt;, «звязати шию», «робити петлю».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;CRAVATE, s. f. (A.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ربقة [&lt;em&gt;rabqat&lt;/em&gt;] &lt;em&gt;lien passé autour du cou&lt;/em&gt; (dʼun homme ou dʼun animal), dérivé de ربق [&lt;em&gt;rabaq&lt;/em&gt;] &lt;em&gt;entourer dʼun lien.&lt;/em&gt; — Il existe en arabe un mot irès-rapproché de celui-eu, et qui ne peut manquer de confirmer le sens de &lt;em&gt;cravate&lt;/em&gt;; cʼest رقبة [&lt;em&gt;raqabat&lt;/em&gt;], qui veut dire &lt;em&gt;cou&lt;/em&gt;. Au moyen de la iransposition des deux premières radicales (ce qui produit &lt;em&gt;qarabat&lt;/em&gt;), on obtient facilement le ternie français &lt;em&gt;cravate&lt;/em&gt;, sur lequel les étymologistes ne donnet rien de satisfaisant. — Les Portugais écrivent &lt;em&gt;cravata&lt;/em&gt; el &lt;em&gt;gravata&lt;/em&gt;, les Espagnols &lt;em&gt;corbata&lt;/em&gt; et &lt;em&gt;corbatin&lt;/em&gt;, les Italiens &lt;em&gt;cravatta&lt;/em&gt;, et les Angais &lt;em&gt;cravat&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-01-12T14:09:29.360" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4111" PostTypeId="2" ParentId="3294" CreationDate="2018-05-02T18:43:56.497" Score="2" Body="&lt;p&gt;На жаль, в українській мові немає слова, яке б змогло передати значення слова &quot;babyfine&quot;, крім того, варто зазначити, щоб зберегти його значення потрібно вживати його із іменником &quot;hair&quot;, бо саме &quot;fine hair&quot; перекладатиметься як &lt;a href=&quot;https://www.multitran.ru/c/M.exe?l1=1&amp;amp;l2=2&amp;amp;s=fine%20hair&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;тонке волосся&quot;&lt;/a&gt;. У випадку із словосполученням &quot;babyfine hair&quot; - його краще перекласти порівняльним зворотом: &quot;тонке, немов дитяче, волосся&quot; або ж &quot;тонке, немов у дитини, волосся&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-02T18:43:56.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4112" PostTypeId="2" ParentId="3085" CreationDate="2018-05-02T18:53:48.000" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt; ці слова можуть мати синонімічне значення: &quot;нововведення&quot;. Однак, слово &quot;новація&quot; ще може вживатися в юриспруденції і означає &quot;припинення зобов'язання за згодою сторін через заміну його новим&quot;, а &quot;інновація&quot; у може мати також значення: &quot;діяльність спрямована на створення принципово нових, вдосконалених або більш відповідних умовам технологій, виробів тощо&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-02T18:53:48.000" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4113" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4114" CreationDate="2018-05-02T19:37:03.693" Score="1" ViewCount="2380" Body="&lt;p&gt;Так, здебільшого у Ґуґлі вискакує інформація, де пишемо попкорн. Проте ще знайшла на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/popkorn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;, що варіантами написання є popcorn, поп-корн, однак в академічних виданнях, наприклад, СУМ-11, це слово взагалі не фіксується.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як правильно записувати це слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-05-02T20:26:05.160" Title="Як правильно писати, поп-корн чи попкорн?" Tags="|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4114" PostTypeId="2" ParentId="4113" CreationDate="2018-05-02T19:39:18.903" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/46/53407/302207.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику англіцизмів&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОПКОРН&lt;/strong&gt; &#xA;  л.н.а. &lt;em&gt;«підсмажені зерна кукурудзи»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BF%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедіїї&lt;/a&gt; також:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Попкорн&lt;/strong&gt; (баранці, бахканці, повітряна кукурудза, англ. popcorn)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мовою оригіналу &lt;strong&gt;popcorn&lt;/strong&gt; пишеться разом, тому і лексичне запозичення цілком логічно зберігає особливості правопису.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://dspace.onu.edu.ua:8080/handle/123456789/9202&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРИКМЕТНИКОВІ ДЕРИВАТИ ВІД НОВІТНІХ ЗАПОЗИЧЕНЬ&#xA;У СУЧАСНИХ УКРАЇНСЬКИХ ЗМІ Е. Е. Мінкевич&lt;/a&gt; також бачимо написання &lt;strong&gt;попкорн&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, з вищенаведеного можна (зважаючи особливо на посилання &lt;em&gt;словника&lt;/em&gt;) зробити висновок, що правильно вживати &lt;strong&gt;попкорн&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-05-02T20:26:05.160" LastActivityDate="2018-05-02T20:26:05.160" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4115" PostTypeId="2" ParentId="3979" CreationDate="2018-05-02T20:02:19.863" Score="2" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tartynka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Тартинка&quot;&lt;/a&gt; згідно до СУМу одначає: &quot;Скибочка хліба, намазана маслом&quot;, тобто це той самий &quot;бутерброд&quot;. Однак, згідно до сайту &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/buterbrod&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; та цієї &lt;a href=&quot;http://mova.ga/nove_slovo/2657/nakladantsi-zamist-buterbrody-chy-kan/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; більш вживаними та популярними варіантами все ж таки є &quot;накладанець&quot; (згадується у &quot;Словнику чужомовних слів і термінів” (1977) П. Штепи та у книжці “Українська мова на лінгвістичній карті Канади” (Київ, Наукова думка, 1990) та &quot;мазанка&quot; (згадується у книжках &quot;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&quot; та &quot;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-02T20:02:19.863" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4116" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4226" CreationDate="2018-05-02T20:25:22.130" Score="0" ViewCount="1344" Body="&lt;p&gt;Згідно до СУМу - слова &amp;quot;оснований&amp;quot; та &amp;quot;заснований&amp;quot; можуть бути синонімами, це ж стосується і слів від яких вони походять:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дальшим кроком в розвою театрального діла у нас єсть.. думка Лавровського — &lt;strong&gt;оснувати&lt;/strong&gt; у Львові постійну руську сцену (Іван Франко, XVI, 1955, 104)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Року 1890 він [І. Франко], вкупі з другими, &lt;strong&gt;засновує&lt;/strong&gt; радикальну партію, став на її чолі (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 35)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак у цій &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=21176&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; ідеться про те, що це різні слова і даються аргументи: &amp;quot;оснований&amp;quot; відповідає на питання &amp;quot;на чому?&amp;quot; та має лише значення &amp;quot;той, що базується на чомусь, в основі якого лежить те, про що йдеться&amp;quot;, а слово &amp;quot;заснований&amp;quot; відповідає на питання &amp;quot;ким? де? коли?&amp;quot; і означає &amp;quot;створений&amp;quot; чи &amp;quot;розпочатий&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отож, то як бути з цими словами і чи справді їх не можна вживати як синоніми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-23T15:06:24.390" Title="Чи є різниця між &quot;оснований&quot; та &quot;заснований&quot;?" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4117" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4118" CreationDate="2018-05-02T20:34:43.523" Score="3" ViewCount="448" Body="&lt;p&gt;Вже з’явилося багато слів іншомовного походження, до яких подають питомі відповідники, зокрема: парасоля — розчепірка, суфікс — наросток, аеропорт — летовище та ін. Інформації щодо відповідника до слова попкорн не знайшла ні в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/popkorn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, ні в інших словниках. Хіба є у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%BF%D0%BE%D0%BF%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; - баранці, бахканці, повітряна кукурудза, однак це не академічний словник.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-05-02T20:36:53.140" Title="Чи є український відповідник до слова “попкорн”?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4118" PostTypeId="2" ParentId="4117" CreationDate="2018-05-02T20:36:53.140" Score="3" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/popkorn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;  знаходимо багато чудових українських відповідників:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Баранці, бахканці&lt;/strong&gt;, гопкуруза,кукурудзянці, кокоші, пуккукурудза, кукурудзяні баранці, кукурудзка, покукурудза, кукуракі, кукурудзяники, укрмаіс, кукурудзівка, бухканці, бубці, зернюхи, дзерно, кукурузка, пуканці, кукурудзики.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На іншому сайті &lt;a href=&quot;http://kozakorium.com/vpodobayka-lazivka-ta-holyarnya-krasyvi-ukrayinski-slova-yaki-zaminyat-populyarni-zapozychennya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вподобайка, лазівка та голярня: красиві українські слова, які замінять популярні запозичення&lt;/a&gt;:&#xA;&lt;strong&gt;попкорн - баранці&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, зважаючи на те, як Ви зазначали у попередньому запитанні, слово &lt;strong&gt;попкорн&lt;/strong&gt; майже не фіксується у сучасних академічних виданнях словників. На жаль, науково-видавнича справа «не встигає» за розвитком мови, тому багато неологізмів і сучасних запозичень ще не ввійшли у словникові статті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, в багатьох неакадемічних джерелах повторюються одні й ті ж відповідники: &lt;strong&gt;баранці,&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;бахканці&lt;/strong&gt;. Тому, на мою думку, вони мають величезний шанс ввійти у словникові статті як український відповідник &lt;strong&gt;попкорну&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-02T20:36:53.140" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4119" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4125" CreationDate="2018-05-03T12:31:06.740" Score="1" ViewCount="80" Body="&lt;p&gt;Перекладаю командну і адміністративну панель сайту. Застрягла на назві теки &quot;&lt;em&gt;избранное&lt;/em&gt;&quot;. &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B8%D0%B7%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник А.Кримського&lt;/a&gt; та інші пропонує ряд &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;И́збранный –  1) прил. ви́браний, ви́бо́рний, (отборный) добі́рний,&#xA;  відбі́рний. [Вони́ задовольня́ли потре́бу всіє́ї ма́си наро́ду, а не&#xA;  сами́х ті́льки небагатьо́х ви́браних (Грінч.). І тала́нт Шевче́нка, і&#xA;  його́ життя́ – це надзвича́йна траге́дія ви́борної лю́дської нату́ри&#xA;  (Єфр.)]. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• -ное общество, -ная публика – ви́борне, ви́бране  товари́ство,&#xA;  ви́борна, ви́брана, добі́рна пу́бліка.&lt;br&gt;&#xA;  • -ные сочинения – ви́брані&#xA;  писа́ння, (наилучшие) добі́рні писа́ння;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Традиційно для теки з такою назвою вживають слово &quot;&lt;em&gt;вибране&lt;/em&gt;&quot;. Але на сайті наявна ще і функція вибору оголошень, наприклад, для переміщення, поновлення, продовження і т.д. В такому випадку команда &quot;Відкрити вибрані оголошення&quot; може стосуватись тих, що в теці, чи тих, що позначені для певної дії. Чи є спосіб уникнути двозначності, змінивши назву теки на щось доречне, але зрозуміле пересічному користувачу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-05-05T06:12:35.453" LastActivityDate="2018-05-05T06:12:35.453" Title="Назва для теки favorites, &quot;избранное&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4120" PostTypeId="2" ParentId="3083" CreationDate="2018-05-03T17:43:38.003" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozplidnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt; - ми вживаємо слово &quot;розплідник&quot; у значенні &quot;спеціалізоване племінне господарство для розмноження й вирощування тварин&quot;, і лише у переносному значенні (&quot;місце зосередження або джерело чого-небудь&quot;) це слово буде синонімом до слова &quot;розсадник&quot;, яке може мати таке ж переносне значення.&#xA;Таке ж визначення знаходимо у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%BF%D0%BB%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо слова &quot;розсадник&quot; - &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozsadnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; дає таке сільськогосподарські визначення &quot;місце, ділянка, де вирощують молоді рослини для пересадки&quot; та &quot;спеціальний ящик із землею для вирощування розсади овочевих і кормових культур, а також декоративних рослин&quot;. Згідно до інформації &lt;a href=&quot;https://studfiles.net/preview/4395263/page:16/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього сайту&lt;/a&gt;, ми також бачимо, що розсадник призначений для вирощування рослин.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, робимо висновок, що правильно казати &quot;розсадник декоративних рослин&quot;, а не &quot;розплідник декоративних рослин&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-03T17:43:38.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4121" PostTypeId="2" ParentId="2853" CreationDate="2018-05-03T17:49:20.613" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Згідно до словника &lt;a href=&quot;https://www.multitran.ru/c/M.exe?CL=1&amp;amp;s=Rule%20of%20thumb&amp;amp;l1=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мультитран&lt;/a&gt;, а також, якщо перекласти отримані результати в Гугл перекладачі з російської на українську, то ми отримаємо такі варіанти: &quot;перевірене правило&quot;, &quot;загальне правило&quot;, &quot;правило номер один&quot;, &quot;головне правило&quot;, &quot;універсальне правило&quot;, &quot;перевірений часом метод&quot;, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-03T17:49:20.613" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4122" PostTypeId="2" ParentId="3379" CreationDate="2018-05-03T17:59:11.883" Score="0" Body="&lt;p&gt;Для пошуку влучних відповідників варто використовувати сайт Словотвір. &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/laitboks&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; маємо такі варіанти перекладу слова &quot;lightbox&quot; - &quot;світлова реклама&quot; (адже згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B1%D0%BE%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;: &quot;Лайтбокс — дуже ефективний і відносно недорогий рекламний носій&quot;) або також &quot;корбосвіт&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-03T17:59:11.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4123" PostTypeId="2" ParentId="3337" CreationDate="2018-05-03T20:03:24.313" Score="1" Body="&lt;p&gt;Вірним варіантом буде &quot;цибулинні рослини&quot; (згідно до &lt;a href=&quot;http://roslunu.com.ua/tsibulinni/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Всеукраїнської великої енциклопедії рослин&lt;/a&gt;). Також &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D0%B8%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B5%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; дає варіант &quot;цибулеві&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-03T20:03:24.313" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4124" PostTypeId="2" ParentId="2562" CreationDate="2018-05-03T20:22:54.413" Score="-5" Body="&lt;p&gt;Якщо ввести це словосполучення у словник &lt;a href=&quot;https://www.multitran.ru/c/M.exe?l1=1&amp;amp;l2=2&amp;amp;s=defeat%20in%20detail&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мультитран&lt;/a&gt;, то отримаємо &quot;разбивать по частям&quot;, тобто українською &quot;розбивати по частинам&quot;. Також згідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozbyvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt; слово &quot;розбивати&quot; має значення &quot;завдавати поразки кому-, чому-небудь, перемагати когось, щось у боротьбі, битві&quot;, тому воно буде тут доречним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-03T20:22:54.413" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4125" PostTypeId="2" ParentId="4119" CreationDate="2018-05-04T14:24:11.273" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Bookmarks&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;за́кладки&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;KDE Localization — Ukrainian Team (uk)&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/en-us/language/Search?&amp;amp;searchTerm=bookmarks&amp;amp;langID=Ukrainian&amp;amp;Source=true&amp;amp;productid=All%20Products&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;«Bookmarks» у Microsoft Terminology Search&quot;&gt;Microsoft&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Favo(u)rites&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;улюблене&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;улюблені&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;//l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;KDE Localization — Ukrainian Team (uk)&quot;&gt;KDE&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/en-us/language/Search?&amp;amp;searchTerm=favorites&amp;amp;langID=Ukrainian&amp;amp;Source=true&amp;amp;productid=All%20Products&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;«Favorites» у Microsoft Terminology Search&quot;&gt;Microsoft&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;уподобання&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/en-us/language/Search?&amp;amp;searchTerm=favorites&amp;amp;langID=Ukrainian&amp;amp;Source=true&amp;amp;productid=All%20Products&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;«Favorites» у Microsoft Terminology Search&quot;&gt;Microsoft&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Saved&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;збережене&lt;/strong&gt; (Facebook).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-04T14:53:20.767" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4126" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-05T07:27:49.670" Score="7" ViewCount="10734" Body="&lt;p&gt;В одній &lt;a href=&quot;http://www.unn.com.ua/uk/news/1728968-dzhordzha-busha-starshogo-vipisali-z-likarni-pislya-likuvannya-v-zvyazku-iz-zarazhennyam-krovi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;новині&lt;/a&gt; є таке речення: &quot;Його лікарі повідомляють, що він відчуває себе добре і щасливий повернутися додому&quot;. На перший погляд, помилка, адже стосовно здоров'я треба казати &quot;почувається добре&quot;. Та серед значень слова &lt;em&gt;відчувати&lt;/em&gt;, наведених у СУМ-11, є таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Переживати якесь почуття.    //  &lt;strong&gt;у сполуч. із сл.&#xA;  себе. Почуватися.&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи можна вважати сполучення &lt;em&gt;відчувати себе&lt;/em&gt; (щодо фізичного стану) синонімічним до &lt;em&gt;почуватися&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2019-04-24T15:03:20.630" Title="Відчувати себе чи почуватися?" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4127" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4136" CreationDate="2018-05-05T08:09:34.543" Score="1" ViewCount="83" Body="&lt;p&gt;Зіткнулась із необхідністю перекласти на українську мову &lt;strong&gt;retail measurement&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/retail-management&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cambridge dicionary&lt;/a&gt; дає лише тлумачення поняття &lt;em&gt;retail management&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;noun [ U ] UK ​  US ​  COMMERCE, MANAGEMENT ​ the activity of managing&#xA;  stores that sell goods to the public:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;She has worked in retail management and customer service.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а також поняття &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/work-measurement&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;work measurement&lt;/a&gt; .&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але жодне з цих не підходить, хоча можна сформувати загальне уявлення, що &lt;em&gt;retail&lt;/em&gt; - роздрібна торгівля, а &lt;em&gt;measurement&lt;/em&gt; - вимірювання, зважаючи на &lt;a href=&quot;http://context.reverso.net/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B4/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9/measurement&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;це&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://legal-dictionary.thefreedictionary.com/measurement&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;це&lt;/a&gt; джерело, наприклад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;То як правильно у документації перекласти саме словосполучення retail measurement?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastActivityDate="2018-05-07T11:48:05.577" Title="Як правильно перекласти retail measurement?" Tags="|переклад|from-english|документація|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4128" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-05T08:16:04.473" Score="4" ViewCount="60" Body="&lt;p&gt;Потрібно перекласти COUNTRY SUPPLY AGREEMENT.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &quot;SUPPLY AGREEMENT&quot;, то тут, наче. однозначно,   - договір поставки.&#xA;Такий переклад дає багато джерел, зокрема &lt;a href=&quot;http://www.m-translate.com.ua/perekladach/english/en-uk#text=SUPPLY%20AGREEMENT&amp;amp;direction=en-uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;це&lt;/a&gt;  і таке визначення містить &lt;a href=&quot;http://yurist-online.com/ukr/uslugi/yuristam/kodeks/003/712.php&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Цивільний кодекс України&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от щодо &quot;COUNTRY&quot; виникають сумніви. &#xA;Оскільки вжити слово &quot;державний&quot; надало б цьому договору статусу прийнятого на державному рівні, так писати не можна. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;То як правильно перекласти COUNTRY SUPPLY AGREEMENT?&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastActivityDate="2018-05-05T08:16:04.473" Title="Як перекласти COUNTRY SUPPLY AGREEMENT?" Tags="|переклад|from-english|документація|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4129" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4130" CreationDate="2018-05-05T08:27:59.397" Score="1" ViewCount="405" Body="&lt;p&gt;Треба надати опис колодці кухонного ножа з рифленою поверхнею, що запобігає висковзуванню/вислизанню з долоні. Як її назвати? За тлумаченням СУМ-11, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;СЛИЗЬКИ́Й, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Дуже гладкий, який майже не утворює тертя, на якому важко втриматися, встояти; який ледве утримує на собі кого-, що-небудь;&#xA;  ковзкий. Христя спускається з гори. Та й слизька ж яка! Ноги так і&#xA;  йдуть; коли б ще не впасти (Панас Мирний, III, 1954, 242); Він давно&#xA;  згубив свого картузика, кілька разів падав на слизькій дорозі (Михайло&#xA;  Коцюбинський, I, 1955, 135); Брязнули десь засуви, і в каземат важко&#xA;  впав чоловік, зірвавшись в слизької драбинки (Зінаїда Тулуб, Людолови,&#xA;  II, 1957, 103); Земля після дощу стала слизькою (Михайло Томчаній,&#xA;  Готель.., 1960, 12); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Якого ледве можна втримати в руках; порский.&#xA;  Таке слизьке, що й двома руками не вдержиш (Українські народні&#xA;  прислів'я та приказки, 1955, 295); Назустріч мені поспішали в базару&#xA;  жінки.., з їх кошиків, повних слизького м'яса, виглядали барвінок і&#xA;  первоцвіт (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 361); Важкі колоди й&#xA;  слизькі дошки випорскували з рук, падали в ковбані разом з людьми&#xA;  (Олександр Довженко, Зачарована Десна, 1957, 305);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;КОВЗКИ́Й, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Такий, що не утворює тертя й на якому ледве тримається хто-, що-небудь. Подовгу стояла Горпина на ковзкому краю безодні (Зінаїда&#xA;  Тулуб, Людолови, I, 1957, 332); Набравши в льоху решето яблук та слив,&#xA;  швець без пригод вибрався по ковзких східцях нагору (Володимир Бабляк,&#xA;  Вишневий сад, 1960, 229);  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Такий, якого важко втримати в руках;&#xA;  дуже гладкий, слизький. Ковзкий, відполірований мозолястими руками&#xA;  дубовий рогач вертівся в руках Уляни (Віталій Логвиненко, Літа..,&#xA;  1960, 57).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке слово більш доречне і яку форму на позначення відсутності ознаки/запобігання дії (протиковзкий/-слизький, нековзкий/-слизький чи антиковзкий/-слизький?) слід вжити?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-05-05T08:40:41.407" Title="Нековзкий, протиковзкий/неслизький, протислизький" Tags="|вибір-слова|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4130" PostTypeId="2" ParentId="4129" CreationDate="2018-05-05T08:40:41.407" Score="3" Body="&lt;p&gt;&quot;Проти&quot; передбачає активну дію / запобігання і &quot;протиковзкий&quot; - це той, що перешкоджає ковзанню.  Скажімо, якби з ножа висипався тальк на долоню, або там були якісь упори (як гарда в рапіри), то можна було би говорити про &quot;протиковзкий&quot;. Поверхня активно не перешкоджає. Нековзкість є її властивістю, тому &quot;нековзкий&quot; коректніше. Водночас зрозуміло, що для &lt;em&gt;маркетингу&lt;/em&gt; краще написати &quot;протиковзкий&quot; щоб підкреслити, що ті, хто створював ніж, цілеспрямовано намагалися запобігти ковзкості. Тобто тут вибір швидше не лінгвістичний, а практичний (для чого пишемо).&#xA;&quot;Антиковзкий&quot; - це взагалі недоречно, на мою думку, оскільки є аналогом &quot;протиковзкого&quot;, але із запозиченою часткою. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="442" LastActivityDate="2018-05-05T08:40:41.407" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4131" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-05T09:54:19.033" Score="4" ViewCount="7059" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%B7%D0%BA%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;академічних словниках початку ХХ століття&lt;/a&gt; маємо написання прикметника &lt;em&gt;ковзький, сковзький&lt;/em&gt; з м'яким знаком. В &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=42558&amp;amp;page=1344&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику Української мови онлайн&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику УМ&lt;/a&gt; маємо написання без м'якого знака. За якими правилами було змінено написання? Чому м'який знак залишився у слові слизький? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-09-10T07:37:52.873" Title="Куди подівся м'який знак зі слова ковзький?" Tags="|правопис|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4132" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4155" CreationDate="2018-05-05T11:55:02.877" Score="1" ViewCount="217" Body="&lt;p&gt;В СУМ-11 надано такі значення дієслів настроювати і налаштовувати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;НАСТРО́ЮВАТИ, юю, юєш, недок., НАСТРО́ЇТИ, о́ю, о́їш, док., перех.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Налагоджувати, регулювати, робити придатним для роботи (верстат, механізм і т. ін.). Учні.. повинні навчитися керувати фрезерним&#xA;верстатом, настроювати верстат для виконання різних робіт з&#xA;фрезерування (Методика викладання фрезерної справи, 1958, 223);&#xA;Досвідчені механізатори.. настроїли свої машини так, що ланкам&#xA;доводиться доочищати не більше 10 процентів коренів [буряків]&#xA;(Колгоспник України, 11, 1958, 4);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;НАЛАШТОВУВАТИ, ую, уєш, недок., НАЛАШТУВАТИ, ую, уєш, док., перех.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Готувати що-небудь; приводити в стан готовності. — Не знаєте, чи хазяїн уже устали? — спитався він. — Казали, сьогодні кудись їхати,&#xA;так щоб віз налаштувати (Панас Мирний, I, 1954, 242); Уляна висипала з&#xA;пелени квасолю і вже хотіла йти до хати, щоб налаштувати їжу кабанцеві&#xA;(Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 454).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Робити що-небудь придатним для роботи, використання і т. ін. — Під час вечері Мишуня налаштовував радіоприймача (Юрій Яновський, II,&#xA;1954, 139).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо вживання цих синонімів у конкретному контексті у &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2013/11/131118_ponomariv_blog2_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блозі проф. Пономарева&lt;/a&gt; є таке зауваження:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо музичних інструментів, то краще казати настроювати, настроїти. А&#xA;налаштовують, лаштують вози. Порівняймо: &amp;quot;Звечора було ще налаштувати&#xA;віз&amp;quot;. &amp;quot;Як дудку настроїш, так вона грає&amp;quot;. (Зі словника за редакцією&#xA;Бориса Грінченка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Настрой свою ліру гучну, невидиму. Струна струні стиха нехай&#xA;промовля&amp;quot;. (Леся Українка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А як бути з програмами, особистим кабінетом на сайті і т.ін.? Налаштовувати чи настроювати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-10T13:11:23.490" Title="Програму налаштовують чи настроюють?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4133" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-06T12:06:49.817" Score="4" ViewCount="79" Body="&lt;p&gt;Виникла потреба сказати про людину, що здобула науковий ступінь, не уточнюючи, кандидат вона чи доктор. За пошуком Гугла, використовують словосполучення &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%80+%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BE+%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;володар наукового ступеня&lt;/a&gt; (83 результати), &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%B2%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%BA+%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BE+%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;власник наукового ступеня&lt;/a&gt; (8 результатів), але звучить якось кострубато. Володар за &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15718&amp;amp;page=521&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;семантикою&lt;/a&gt; ближчий до очільника, наділеного владою. &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15171&amp;amp;page=498&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Власник&lt;/a&gt; стосується перш за все матеріального майна. Чи є якийсь сталий вираз для цього випадку або яка назва була б більш доречною?  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-23T08:52:48.273" LastActivityDate="2018-07-23T10:48:56.697" Title="Як назвати людину, що має науковий ступінь?" Tags="|вибір-слова|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4134" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-06T16:47:26.057" Score="1" ViewCount="544" Body="&lt;p&gt;Як правильно резервувати чи бронювати квитки на потяг? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rezervuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Резервувати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; ую, уєш, недок. і док., перех. Залишати що-небудь у резерві. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bronjuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бронювати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;рідко.&lt;/em&gt; Надавати кому-небудь право розпоряджатися, володіти ким-, чим-небудь; закріпляти за ким-,&#xA;  чим-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайтах з продажу квитків можна зустріти обидва варіанти (бронювання/резервування), але як буде правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-07T14:37:10.157" Title="Бронювання чи резервування" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4135" PostTypeId="2" ParentId="3956" CreationDate="2018-05-06T17:24:01.010" Score="0" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%81%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словником синонімів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;РО́ЗУМ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (здатність окремої людини запам’ятовувати, оцінювати&#xA;  обстановку, події тощо та відповідно діяти і поводитися; звичайний,&#xA;  природний стан людської свідомості), &lt;strong&gt;УМ, ЗДОРО́ВИЙ ГЛУЗД, ГЛУЗД,&#xA;  ТОЛК***розм.* [**ТОВК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;],&#xA;  &lt;strong&gt;МО́ЗОК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ГОЛОВА́&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;КЕБЕ́ТА&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;РОЗСУ́ДОК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;РО́ЗСУД&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;РОЗУМІ́ННЯ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ТЯ́МА&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ТЯ́МКА&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм&lt;/em&gt;., &lt;strong&gt;ЗАСТАНО́ВА&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Великий тлумачний словник сучасної укрваїнської мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53408/978275.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розум&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &#xA;  -у, ч. 1. здатність людини мислити, відображати і пізнавати об'єктивну дійсність. &#xA;  2. Те саме, що  мислення &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53408/977894.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розсудок&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -дку, ч. , рідко.Те саме, що розум 1), 2).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Розум&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Розсудок&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (розмовне) є синонімами, отже можуть вживатися як взаємозамінні. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерел для підтвердження чи спростування того, що слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;розсудок&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; є калькою з російської не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-06T17:24:01.010" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4136" PostTypeId="2" ParentId="4127" CreationDate="2018-05-07T11:48:05.577" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вимірювання роздробу&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The retail measurement service (RMS) tracks the sales of goods from retailers to consumers, at specific outlets in a predefined geographical area.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Служба вимірювання роздробу (СВР) відстежує продажі товарів роздрібними продавцями споживачам, у певних точках продажу в наперед визначеній зоні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-05-07T11:48:05.577" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4137" PostTypeId="2" ParentId="3922" CreationDate="2018-05-07T14:07:27.947" Score="1" Body="&lt;p&gt;Визначення взяті з Великого тлумачного словника сучасної української мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53396/857458.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Датчик&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -а, ч. Вхідна чутлива частина автоматичного або&#xA;  телемеханічного пристрою, яка сприймає зовнішні подразнення і передає&#xA;  їх відповідно переробленими на інші частини пристрою (фотоелементи,&#xA;  термопари, електромагнітні та п'єзоелектричні звукознімачі тощо).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53409/982899.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сенсор&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -а, ч. 1》 спец. Датчик; елемент, що сприймає дотик, зміну&#xA;  температури, освітлення, швидкості та ін. з подальшою передачею на&#xA;  вимірювальні або керуючі прилади. 2》 Людина, що володіє чутливістю&#xA;  шкіри. 3》 фізіол. Окремий рецептор або рецепторний орган (око, вухо та&#xA;  ін.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53396/857092.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Давач&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -а, ч. Той, хто дає що-небудь. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всі три слова мають різне значення, тому використовувати їх як повні синоніми не можна. Хоча слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;сенсор&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;датчик&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; мають одне більш схоже визначення, але слід їх використовувати не як взаємозамінні, а залежно від контексту. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На питання: &lt;em&gt;&quot;Який варіант краще?&quot;&lt;/em&gt; потрібно розуміти в якому контексті слово використовується. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-07-05T14:10:03.923" LastActivityDate="2018-07-05T14:10:03.923" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4138" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4175" CreationDate="2018-05-07T14:34:12.527" Score="1" ViewCount="3059" Body="&lt;p&gt;У імені &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Павло́&lt;/a&gt; наголос на другий склад. А як правильно робити наголос по батькові Па́влович чи Павло́вич?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine41-10.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Наголошення чоловічих імен на -о&lt;/a&gt; вказує, що потрібно робити наголос на перший склад Па́влович. Інших джерел підтвердження чи спростування даної інформації не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-12T11:01:12.443" Title="Па́влович чи Павло́вич" Tags="|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4139" PostTypeId="2" ParentId="4134" CreationDate="2018-05-07T14:37:10.157" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53408/272242.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника синонімів Караванського&lt;/a&gt; та інформації з цього &lt;a href=&quot;https://www.dictionaries24.com/uk/%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайту&lt;/a&gt; дані два дієслова є синонімами і можливий як перший, так і другий варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-07T14:37:10.157" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4140" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-07T14:44:15.153" Score="1" ViewCount="119" Body="&lt;p&gt;Зустріла обидва варіанти написання &lt;a href=&quot;https://declarations.com.ua/declaration/nacp_f9a541ff-adb3-49b1-96e0-93f193791ab4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Жанівна&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://declarations.com.ua/declaration/nacp_2101289e-f4b7-437c-b39b-39237401b78d&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Жаннівна&lt;/a&gt;. Чи потрібно подвоєння в по батькові Жанівна? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par22p10&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРАВОПИС СУФІКСІВ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 22. Іменникові суфікси &#xA;   -ОВИЧ, -ІВН(А) [-ЇВН(А)]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;При творенні жіночих імен по батькові вживається суфікс -івн(а), від&#xA;  імен на -й — -ївн(а): Борисівна,&#xA;  Василівна; Гордіївна, Сергіївна, Юріївна. /31/&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нічого не зазначено про подвоєння приголосних. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-08T12:15:03.903" Title="Жаннівна чи Жанівна" Tags="|власні-назви|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4141" PostTypeId="2" ParentId="3176" CreationDate="2018-05-07T14:58:31.383" Score="1" Body="&lt;p&gt;У статті на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%96%D0%BC%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%B5_%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%82%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; бачимо речення: &quot;Належать до листяно-декоративних кімнатних рослин&quot;. Також про те, що варто писати &quot;декоративно-листяні рослини&quot; чи &quot;листяно-декоративні&quot;, можна знайти на багатьох сайтах присвячених садівництву, наприклад в онлайн &lt;a href=&quot;http://rasteniya.in.ua/kimnatni-kviti/dekorativno-listyani-kimnatni-roslini/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;енциклопедії кімнатних рослин&lt;/a&gt;. Крім того, у книзі &quot;Інтродукція та акліматизація рослин на Україні&quot; бачимо речення: &quot;При науково-дослідній роботі, у закритому грунті поповнюється асортимент промислового квітництва красивоквітучими (у горщиках та зрізі) та декоративно-листяними рослинами&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-07T14:58:31.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4142" PostTypeId="2" ParentId="3170" CreationDate="2018-05-07T15:07:24.103" Score="0" Body="&lt;p&gt;Згідно до СУМу, в українській мові також може вживатися слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nichnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;нічник&quot;&lt;/a&gt;.&#xA;Також, бачимо варіант нічник в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті Вікіпедії&lt;/a&gt; у розділі &quot;Поширені види світильників&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-07T15:07:24.103" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4143" PostTypeId="2" ParentId="4037" CreationDate="2018-05-07T15:13:24.660" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Публічного електронного словника української мови&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словника порталу української мови&lt;/a&gt;, та, звичайно, СУМу, то різниці між цими словами немає і може вживатися як одне так і інше слово. Також варто навести те, що ці слова позначені як синоніми у &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику синонімів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-07T15:13:24.660" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4144" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4718" CreationDate="2018-05-07T15:49:13.657" Score="3" ViewCount="173" Body="&lt;p&gt;Зустрів таке речення: &quot;Не знаю, що тепер носять у поході вояки; а тоді носили ранець з укладкою, себ-то дві сорочки, двоє гультиків, рушник, пара онуч, пачка запасних набоїв, щітка, вакса, щолкун, шматок воску, шило, дратви, голки, нитки&quot; (Микола Садовський &quot;Спомини з російсько-турецької війни 1877 - 1878 р.&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що означає у даному контексті слово &quot;&lt;em&gt;щолкун&lt;/em&gt;&quot;? У СУМі мені не вдалося знайти відповідь, однак на сайті &lt;a href=&quot;http://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Sci/Linguistics/RareWords/Sch.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мисленеве дерево&lt;/a&gt; я натрапив на таке визначення: &quot;пристрій, механізм, який при користуванні ним видає клацаючі звуки (різні автори)&quot;. Тобто, виходить, що таке слово може вживатися в українській мові? Але все ж, не зрозуміло, що воно означає у реченні, яке я навів на початку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-07T00:06:01.787" LastActivityDate="2018-08-07T00:06:01.787" Title="Що означає &quot;щолкун&quot; і чи доречно його вживати?" Tags="|значення-слів|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4145" PostTypeId="2" ParentId="3302" CreationDate="2018-05-07T16:14:24.647" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krashanka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt; та до &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%88%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Публічного електронного словника Української мови&lt;/a&gt; слово &quot;Крашанка&quot; може вживатися в українській мові у значенні &quot;Пофарбоване куряче яйце, призначене для великодніх свят&quot;, а також як діалектизм може означати слово &quot;яйце&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-07T16:14:24.647" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4146" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4154" CreationDate="2018-05-08T08:37:31.987" Score="1" ViewCount="1468" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%B5%D0%BC&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=3&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському фразеологічному словнику 1927р. (В. Підмогильний, Є. Плужник)&lt;/a&gt; надано такі відповідники російського &lt;em&gt;объем&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Объем&lt;/strong&gt; – обсяг, обшир; &lt;em&gt;(матем.)&lt;/em&gt; – об’єм. В полном объеме – в цілому&#xA;  обсягу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 &#xA;ОБ'Є́М, у, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Величина чого-небудь, вимірювана в кубічних одиницях. Об'єм вийнятої земляної маси завжди буде більший, ніж об'єм цієї ж маси в&#xA;  умовах її природного залягання (Інженерна геодезія, 1959, 109); Треба&#xA;  було визначити поверхню і об'єм конуса (Олесь Донченко, V, 1957, 421);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Форма, обриси чого-небудь у трьох вимірах; об'ємність. Об'єм і&#xA;  форма належать до тих зовнішніх якостей предметів, передавання яких у&#xA;  найбільшій мірі залежить від освітлення (Довідник фотолюбителя, 1959,&#xA;  64);  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  спец. Кількісні виміри чого-небудь. Ударним об'ємом серця&#xA;  називається кількість крові, що її виштовхує серце за одне скорочення&#xA;  (Шкільна гігієна, 1954, 79).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;рідко. Те саме, що обсяг 1. Об'єм нашого збірника не позволив би друкувати великі повісті або романи (Михайло Коцюбинський, III, 1956,&#xA;  238); Збільшення масштабів і темпів розвитку народного господарства&#xA;  супроводжується лавиноподібним ростом об'єму інформації (Знання та&#xA;  праця, 12, 1966, 2).   &lt;strong&gt;В усьому (цілому, цілім) об'ємі&lt;/strong&gt; — цілком,&#xA;  повністю, нічого не виключаючи.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить обмеження щодо вживання слова &lt;em&gt;об'єм&lt;/em&gt;: у першому джерелі воно наведене з поміткою &quot;математичне&quot;, тобто вживане лише як термін. У другому воно вже наводиться з тлумаченням &quot;те ж саме, що &lt;em&gt;обсяг&lt;/em&gt;&quot;. То як вживати це слово - лише в математичному значенні чи як повний синонім слову &lt;em&gt;обсяг&lt;/em&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-05T12:54:23.747" LastActivityDate="2019-09-05T12:54:23.747" Title="Об'єм і обсяг - чи це повні синоніми?" Tags="|вибір-слова|терміни|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4147" PostTypeId="2" ParentId="4140" CreationDate="2018-05-08T12:15:03.903" Score="1" Body="&lt;p&gt;Залежить від імені батька. За результатами пошуку Гугл, існує варіант Жанн, Йоханн, Йоанн... Якщо в його написанні наявне подвійне -нн, то і по-батькові буде Жаннівна, Йоханнівна, Йоаннівна.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-05-08T12:15:03.903" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4148" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-09T07:38:27.887" Score="0" ViewCount="151" Body="&lt;p&gt;Визначення взяті з СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/propuskaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРОПУСКАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; аю, аєш, недок., ПРОПУСТИТИ, пущу, пустиш, док.,&#xA;перех. і без додатка.&#xA;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Давати кому-небудь дорогу, прохід кудись, давати комусь, чомусь можливість обганяти, обходити себе.  //  Дозволяти кому-небудь пройти,&#xA;проїхати кудись&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ustupaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УСТУПАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; неперех. Те саме, що поступатися&#xA;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; перех. Звільняти для іншого (місце, дорогу, прохід і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postupatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОСТУПАТИСЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; перев. кому чим. Добровільно відмовлятися від&#xA;чого-небудь на користь іншого або заради чогось; віддавати кому-небудь&#xA;щось. &lt;em&gt;Поступатися (поступитися) місцем:&lt;/em&gt; а) вставати або посуватися,&#xA;звільняючи місце для кого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно сформувати прохання пройти позачергово? &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Уступіть чергу/пропустіть позачергово/поступіться чергою?&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-04T08:55:52.387" Title="Пропускати чи уступати чергу" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4149" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-09T08:31:44.730" Score="3" ViewCount="113" Body="&lt;p&gt;На просторах інтернету трапляється написання столиці Північної Кореї у трьох варіантах &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/news-40872518&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пхеньян&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://24tv.ua/sanktsiyi_pochali_kusatis_ekspert_poyasniv_chomu_kndr_pogodilas_na_peregovori_zi_ssha_n931865&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пхьончхан&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://vn.depo.ua/ukr/vn/2017/cherez-vinnichchinu-proyidut-uchasniki-mizhnarodnogo-velokaravanu-20170720608817&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пьончанг&lt;/a&gt;, а на Вікіпедії є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9/%D0%9F%D1%85%D1%8C%D0%BE%D0%BD%D1%87%D1%85%D0%B0%D0%BD_%E2%86%92_%D0%9F%D0%B9%D0%BE%D0%BD%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обговорення&lt;/a&gt; щодо написання Пйончанг. Який із варіантів є найбільш прийнятним в українській мові? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-08-29T09:36:22.187" LastActivityDate="2021-08-29T09:41:06.603" Title="Пхеньян, Пхьончхан чи Пйончанг" Tags="|фонетика|іншомовні-слова|transliteration|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4151" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-09T10:58:18.130" Score="2" ViewCount="91" Body="&lt;p&gt;На позначення вантажного транспортного судна, призначеного для перевезення сухих, не наливних, вантажів, у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sukhovantazh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; наводиться назва &lt;em&gt;суховантаж&lt;/em&gt;. &#xA;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B3%D1%80%D1%83%D0%B7&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt; пропонує переклад аналогічного російського слова як &lt;em&gt;суховоз (суховіз)&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;балкер&lt;/em&gt;. В СУМ-11 таке слово відсутнє. &#xA;За результатами &lt;a href=&quot;https://www.google.com.tr/search?rlz=1C1VFKB_en__709__709&amp;amp;ei=mszyWsnMGoGQmwWqkL7YBQ&amp;amp;q=%D1%81%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B7%20&amp;amp;oq=%D1%81%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B7%20&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...114972.114972.0.116280.1.1.0.0.0.0.281.281.2-1.1.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.0.0....0.XkWAe9nlBMI&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пошуку&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;сухові/оз&lt;/em&gt; вживаний украй рідко, хоча логіка у його створенні є. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є потреба відмовитися від вживання &lt;em&gt;суховантаж&lt;/em&gt; на користь &lt;em&gt;суховозу&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-09-29T19:00:46.430" Title="Суховіз чи суховантаж?" Tags="|вибір-слова|неологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4152" PostTypeId="2" ParentId="3188" CreationDate="2018-05-10T07:55:25.667" Score="3" Body="&lt;p&gt;Побудова назви свята &quot;&lt;em&gt;день 8 Березня&lt;/em&gt;&quot; є не зовсім коректною. Означене число місяця вже є певним днем, тому виходить тавтологічна конструкція типу март-місяць, Дніпро-ріка... Назви свят, в яких застосовується слово День, не містять дати: &lt;em&gt;День Збройних сил, День юриста, День Перемоги, День народження&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо решти діє правило правопису, наведене у запитанні. Якщо назва свята починається з числівника, то наступне слово пишеться з великої літери. Якщо писати прописом, то велика літера є лише у першому слові: Восьме березня. Можна ще сказати Свято 8 березня, тоді велика літера - знов-таки лише у першого слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-30T21:03:42.957" LastActivityDate="2018-10-30T21:03:42.957" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4153" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4182" CreationDate="2018-05-10T09:02:52.253" Score="5" ViewCount="972" Body="&lt;p&gt;За правилами &lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/sections/38/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Правопису&lt;/a&gt;, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;З великої літери пишуться індивідуальні імена людей, по батькові, прізвища, псевдоніми, конспіративні клички, прізвиська: Іва́н&#xA;  Петро́вич Котляре́вський, Ле́ся Украї́нка (Лари́са Петрі́вна Ко́сач),&#xA;  Ма́рко Вовчо́к (Марі́я Олекса́ндрівна Вілі́нська), Ю́рій Клен&#xA;  (О́свальд Бу́ргардт), Дани́ло Га́лицький, Не́стор Літопи́сець,&#xA;  Олекса́ндр Не́вський, Яросла́в Му́дрий; також: Кобза́р (про Тараса&#xA;  Шевченка), Каменя́р (про Івана Франка) тощо.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У складних прізвищах, псевдонімах та іменах, &lt;strong&gt;які пишуться через дефіс&lt;/strong&gt;,&#xA;  кожна складова частина починається великою літерою:&#xA;  Кві́тка-Основ’я́ненко, Нечу́й-Леви́цький, Сергє́єв-Це́нський;&#xA;  Жан-Жа́к, Зино́вій-Богда́н, Марі́я-Тере́за.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо назву Мати Тереза вважати прізвиськом, то немов треба писати з великої літери, навіть незважаючи на відсутність дефісу. Та у Вікіпедії є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%82%D0%B8_%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt;, що починається зі слів &quot;Свята мати Тереза&quot;, де слово &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt; - з малої літери. Яке правило діє у даному випадку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-05-10T11:47:10.833" LastActivityDate="2018-05-20T08:14:50.473" Title="Чи треба писати Мати Тереза з великої літери?" Tags="|власні-назви|велика-мала-літера|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4154" PostTypeId="2" ParentId="4146" CreationDate="2018-05-10T12:00:52.460" Score="2" Body="&lt;p&gt;З СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obsjagh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОБСЯГ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Розмір, величина чого-небудь. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Межі, коло чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ob.jem&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОБ'Є́М&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Величина чого-небудь, вимірювана в кубічних одиницях.&#xA;  //  Форма, обриси чого-небудь у трьох вимірах; об'ємність. //  спец.&#xA;  Кількісні виміри чого-небудь. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; рідко. Те саме, що обсяг&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З сайту &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BE%D0%B1%D1%81%D1%8F%D0%B3/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Об’єм&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — розмір чогось у довжину, висоту й ширину, вимірюваний у кубічних одиницях;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Обсяг&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — взагалі розмір, величина, кількість, значення, важливість, межі чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/2MAyU.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/2MAyU.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дані слова не можуть бути повними синонімами, оскільки &lt;strong&gt;&lt;em&gt;обсяг&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; не можемо використовувати у значенні математичного терміна, як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;об'єм&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Хоча є значення &lt;em&gt;&quot;те саме, що обсяг&quot;&lt;/em&gt;, проте поряд примітка &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;. Варто розмежовувати вживання цих двох слів. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-10T12:00:52.460" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4155" PostTypeId="2" ParentId="4132" CreationDate="2018-05-10T12:40:16.237" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BB%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Настроювати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — налагоджувати, регулювати, робити придатним для роботи;&#xA;  припасовувати якусь систему (програмне забезпечення, прилад, пристрій&#xA;  тощо) до потреб користувача;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;АЛЕ:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Налаштовувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — готувати що-небудь, виконувати початкову підготовку&#xA;  системи до роботи.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Для з’єднання з мережею налаштуйте маршрутизатор (користувач уперше&#xA;  готує систему до подальшого використання).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;настроїти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  особистий кабінет, але &lt;strong&gt;&lt;em&gt;налаштувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; програму&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-05-10T13:11:23.490" LastActivityDate="2018-05-10T13:11:23.490" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4156" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-10T13:30:03.343" Score="7" ViewCount="2438" Body="&lt;p&gt;В СУМ-11 присутні обидва слова: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozroblennja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;РОЗРО́БЛЕННЯ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  Дія за значенням розробити, розробляти. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozrobka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;РОЗРО́БКА&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 1. Дія за значенням розробити, розробляти. 2. Результат&#xA;  всебічного вивчення, дослідження якого-небудь питання, якоїсь&#xA;  проблеми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття Вікіпедії має назву &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Розробка програмного забезпечення&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сайт &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; рекомендує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українській мові для позначення процесу рекомендовано уникати&#xA;  скалькованих віддієслівних іменників жіночого роду.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Замініть іменник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;розробка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; на варіант: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;розроблення&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, або перебудуйте&#xA;  речення, використавши дієслово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;розробляти, розробити.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/DkI1g.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/DkI1g.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Як все ж таки правильно сказати &lt;strong&gt;розробка&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;розроблення&lt;/strong&gt; програмного забезпечення?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-27T13:00:14.443" LastActivityDate="2021-08-11T13:06:05.687" Title="Розробка чи розроблення програмного забезпечення" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4157" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4159" CreationDate="2018-05-10T14:17:05.717" Score="4" ViewCount="4702" Body="&lt;p&gt;Серед облікових документів є форма акту, в якому погоджуються підсумки взаєморозрахунків. Зазвичай його називають актом &lt;em&gt;звірки&lt;/em&gt; розрахунків. Але гугл-пошук видає результати акт звірки і акт звіряння. СУМ-11 містить обидва слова з тотожним значенням. Чи є аргументи на користь використання певного з них у бухгалтерському обігу, чи відмінності немає?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-10T18:27:48.110" LastActivityDate="2018-05-10T18:27:48.110" Title="Як правильно, акт звірки чи звіряння?" Tags="|вибір-слова|віддієслівні-іменники|legal-terms|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4158" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4247" CreationDate="2018-05-10T15:39:58.180" Score="2" ViewCount="1968" Body="&lt;p&gt;Більшість сайтів з дитячим одягом вказує слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;підгузник&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://www.pampers.ua/products&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Pampers&lt;/a&gt; скрізь вживається слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;підгузник&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як правильно вибрати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;підгузник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Pampers&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Підгузники&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Pampers New Baby-Dry&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 надається визначення лише для слова &#xA;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidghuzok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПІДГУ́ЗОК&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно підгузник чи підгузок? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-28T12:34:57.530" Title="Як правильно підгузник чи підгузок?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4159" PostTypeId="2" ParentId="4157" CreationDate="2018-05-10T18:26:42.277" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/3751/&quot;&gt;Дія-подія-наслідок&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ неправильно стверджує, що усі три слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zvirennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звірення&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zvirjannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звірення&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zvirka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звірка&lt;/a&gt; — «Дія за значенням звірити/звіряти».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Насправді, &lt;code&gt;-яння&lt;/code&gt; — дія, &lt;code&gt;-ення&lt;/code&gt; — подія, &lt;code&gt;-&lt;/code&gt; (без суфіксу) — наслідок. Маю припущення (не перевіряв), що у слові &lt;em&gt;звірка&lt;/em&gt; суфікс &lt;code&gt;-ка&lt;/code&gt; зʼявився для уникнення збігу зі словом &lt;em&gt;звір&lt;/em&gt; (тварина).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно ДСТУ 3966:2009 (див. також &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/3749/8&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;),&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слова, з якими треба сполучати віддієслівні іменники, утворені від інфінітива доконаного виду, що означають &lt;strong&gt;подію&lt;/strong&gt; (те, що відбулося чи має відбутися):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;завжди&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;момент, мить, &lt;strong&gt;свідоцтво, посвідка, акт&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;здебільшого&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;дата, день, місяць, рік, план, звіт&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;em&gt;посвідка/акт &lt;strong&gt;звірення&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-10T18:26:42.277" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4160" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-10T20:15:28.100" Score="3" ViewCount="93" Body="&lt;p&gt;Я хочу його зїсти.  I’m trying to say &quot;I want him to eat&quot;, but when translated, sounds rather cannibilistic.  What is the correct way to say &quot;I want him to eat.&quot; in Ukrainian?  I thought possibly &quot;I  want for him to eat.&quot; would translate better, but how would I keep the translation from saying &quot;I want to eat for him.&quot;, an entirely different meaning.  I’m trying to learn how to properly say not just this one particular sentence, but how to convey the idea that someone wants somebody to do something.  Thank you.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1141" LastActivityDate="2018-05-11T08:12:21.890" Title="Я хочу його зїсти. I want him to eat" Tags="|non-native-speaker|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4161" PostTypeId="2" ParentId="4160" CreationDate="2018-05-10T20:55:32.857" Score="0" Body="&lt;p&gt;I want him to eat - Я хочу, щоб він поїв.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1582" LastActivityDate="2018-05-10T20:55:32.857" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4162" PostTypeId="2" ParentId="4160" CreationDate="2018-05-11T03:50:40.117" Score="4" Body="&lt;p&gt;First off, there are two clauses in this sentence: &lt;em&gt;&quot;I want&quot;&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;&quot;he eat(s)&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;English has strict word order, so &lt;em&gt;&quot;want him to&quot;&lt;/em&gt; is an accepted way to express someone's will. Also, from the formal standpoint, the two clauses in English are &quot;I want him&quot; and the &lt;strong&gt;subjectless clause&lt;/strong&gt; &quot;to eat&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In Ukrainian, the word order is (almost) free. &lt;em&gt;&quot;He eat(s)&quot;&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;&quot;eat he(him)&quot;&lt;/em&gt; are equivalent, and the meaning is governed by noun cases:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він їсть&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;їсть він&lt;/em&gt; — he eats;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він їв&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;їв він&lt;/em&gt; — he ate;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він поїв&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;поїв він&lt;/em&gt; — he has eaten;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;його зʼїсти&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;зʼїсти його&lt;/em&gt; — to eat him;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;Я хочу його зʼїсти&quot;&lt;/em&gt; is formed with &lt;em&gt;&quot;його&quot;&lt;/em&gt; (&quot;він&quot;/Accusative). A rule of thumb: whenever it is not a Nominative, it can't be a subject of action, only an object. Hence, the sentence has only a single meaning, &quot;I want to eat him&quot; (single clause).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As I said above, you need two clauses here, &lt;em&gt;&quot;I want&quot;&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;&quot;he eat(s)&quot;&lt;/em&gt;. In order to accomplish this, you use &lt;em&gt;щоб&lt;/em&gt; (also &lt;em&gt;щоби&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;аби&lt;/em&gt;) and the subordinate clause put in past tense:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я хочу, &lt;strong&gt;щоби&lt;/strong&gt; він поїв&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Note the comma: subordinate clauses must be separated with punctuation.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There are other notable points, not discussed in this answer, e.g. the perfective/imperfective verb as in &lt;em&gt;…щоб він їв&lt;/em&gt; versus &lt;em&gt;…щоб він поїв&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-11T08:12:21.890" LastActivityDate="2018-05-11T08:12:21.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4163" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-11T07:32:59.073" Score="3" ViewCount="4131" Body="&lt;p&gt;Є таке речення: &amp;quot;У давнину мореходці визначали своє місце перебування і напрям руху &lt;em&gt;по&lt;/em&gt; сузір'ях&amp;quot;. Викликає сумнів правильність вживання прийменника &lt;em&gt;по&lt;/em&gt;. Здається, правильніше було би сказати &amp;quot;&lt;em&gt;за сузір'ями&lt;/em&gt;&amp;quot;. За &lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-po-krok-tretij/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мовною консультацією&lt;/a&gt; проф.Пономарева,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;замість прийменника ПО вживаємо прийменник ЗА, якщо йдеться про якийсь&#xA;принцип, критерій, ознаку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна вважати рух орієнтовно небесних тіл критерієм? Чи в цьому випадки припустиме вживання прийменника &lt;em&gt;по&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-13T19:12:56.427" Title="Визначати напрям руху за зірками чи по зірках?" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4164" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4272" CreationDate="2018-05-11T09:40:11.960" Score="3" ViewCount="197" Body="&lt;p&gt;На сайту &quot;Добробут&quot; зустріла цікаве назву статті  &quot;&lt;a href=&quot;https://www.dobrobut.com/ua/news/c-20-samyh-komicnyh-momentov-na-prieme-u-ditinologa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;20 найкомічніших моментів на прийомі у дитинолога&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хто такий &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;дитинолог&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? Логічно припустити, що це лікар з дитячих хвороб. Проте ні СУМ-11, ні СУМ-20 даного слова не знає. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 присутнє визначення більш вживане та відоме&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pediatr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПЕДІА́ТР&lt;/a&gt; Лікар, спеціаліст з дитячих хвороб.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи нормативно використовувати дане слово в діловому письмі? Де взялося дане слово? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-06-01T13:11:36.737" Title="Хто такий дитинолог?" Tags="|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4165" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4168" CreationDate="2018-05-11T15:39:18.143" Score="3" ViewCount="1462" Body="&lt;p&gt;Діалог з сьогоднішньої поїздки в метрополітені.  На наступній зупинці мені потрібно вийти, переді мною стоїть дідусь, запитую:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На наступній будете виходити?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вийти можна заміж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На наступній будете сходити?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Зійти можна з глузду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Моя зупинка, дідусь не зрушив з місця. Довелося проштовхуватися.&#xA;Я так і не зрозуміла та й не знаю, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;як правильно потрібно було запитати.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vykhodyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИХОДИТИ, джу, диш, недок., ВИЙТИ, йду, йдеш; мин. ч. вийшов, йшла,&#xA;ло; док.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Іти звідки-небудь назовні, за межі чогось. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; перен. Вибувати звідки-небудь, з чогось, залишати якийсь заклад, установу, організацію і т. ін..... &lt;strong&gt;15.&lt;/strong&gt; за кого&#xA;(також із сл. заміж). Одружуватися, ставати чиєю-небудь дружиною,&#xA;жінкою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zijty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗІЙТИ&lt;/a&gt; див. сходити&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skhodyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СХО́ДИТИ і рідше ЗІХОДИТИ, джу, диш, недок., ЗІЙТИ, зійду, зійдеш,&#xA;док.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Ідучи по рівному або ступаючи по сходинах, підніматися куди-небудь. &lt;strong&gt;4.&lt;/strong&gt; Залишати яке-небудь місце, переходячи на інше; відхилятися від попереднього напрямку. ♦ Зійти з глузду — збожеволіти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно потрібно сформувати питання, щоб не проштовхуватися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-12T08:39:19.540" Title="Вийти чи зійти на наступній зупинці" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4166" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-11T21:21:32.017" Score="1" ViewCount="267" Body="&lt;p&gt;Сьогодні почув як у новинах було вжито слово &quot;копи&quot;. Ввівши його в пошуку в Гуглі, побачив, що зараз воно часто вживається у випусках новин (наприклад &lt;a href=&quot;https://tsn.ua/ukrayina/kopi-u-hmelnickomu-zapustili-kreativniy-fleshmob-178-1153797.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://vikna.stb.ua/ua/episode/kop-na-kopa-u-zaporizhzhi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;). Саме слово походить від англійського &quot;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/cop&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;cop&lt;/a&gt;&quot; - слово, яким називають в США співробітників поліції. Питання у тому чи взагалі варто вживати це слово і чи все ж краще вживати слово &quot;поліцейський&quot; (адже самого слова &quot;коп&quot; немає в СУМі, навідмінно від &quot;поліцейського&quot;, а в англійських тлумачних словниках &quot;сop&quot; має примітку &quot;informal&quot;)? І можливо в українській мові є якийсь відповідник до цього слова? &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/kop&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонує &quot;вартовець&quot; або &quot;варт&quot;, однак ці два варіанти не обов'язково означатимуть &quot;людину, яка працює у поліції&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-11T21:21:32.017" Title="Чи варто вживати слово &quot;коп&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4167" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4201" CreationDate="2018-05-12T04:49:40.830" Score="2" ViewCount="903" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-українських словниках початку ХХ століття&lt;/a&gt; як відповідники слова &lt;em&gt;головоломка&lt;/em&gt; надано &lt;em&gt;морока, заморока&lt;/em&gt;. В Російсько-українському народному словнику 2009– пропонується ще &lt;em&gt;за́моро́чка, головокрутка, крутиголовка&lt;/em&gt;, але не &lt;em&gt;головоломка&lt;/em&gt;. &#xA;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=19147&amp;amp;page=653&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЛОВНИК УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE.ТОМИ 1-8.&lt;/a&gt; містить лише одне слово зі значенням &quot;&lt;em&gt;Складна загадка або задача, для розв'язання якої потрібна кмітливість.&lt;/em&gt;&quot;- &lt;em&gt;головоломка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи назва іграшки &lt;em&gt;головоломка&lt;/em&gt; є росіянізмом і краще віддати перевагу певному із пропонованих іншими словниками українському слову, чи воно відповідає особливостям українського словотвору і має право на вживання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-05-21T12:00:10.533" Title="Чи головоломка є українським словом?" Tags="|вибір-слова|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4168" PostTypeId="2" ParentId="4165" CreationDate="2018-05-12T04:59:14.020" Score="2" Body="&lt;p&gt;Дідусь, напевно, любитель жартів і анекдотів. Він дослівно повторив ситуацію з відомої жартівливої оповідки, де питання ставилися білявці. Але всепояснювальною відповіддю на питання &quot;То що ж ви робите?&quot; було &quot;Вилізаю&quot;. Дідусь, напевно, саме його чекав, але ви позбавили його задоволення приголомшити почуттям гумору. Ваше питання було правильно поставленим. Пояснення є &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53399/25663.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗЛАЗИТИ , ВИЛАЗИТИ , ВСТАВАТИ , СХОДИТИ , ВИХОДИТИ&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Сходити&lt;/strong&gt; – спускатися вниз (по&#xA;  сходах, трапу); полишати своє місце, розташоване десь угорі; припиняти&#xA;  рух, досягнувши кінцевої мети шляху; висаджуватися. Сходити з трибуни.&#xA;  Сходити з корабля (з потяга). &lt;strong&gt;Виходити&lt;/strong&gt; – рухатися зсередини транспорту&#xA;  назовні. Виходити з вагона.  Коли йдеться про те, що пасажир залишає&#xA;  під час зупинки трамвай, тролейбус, автобус, автомашину, слід вживати&#xA;  дієслово виходити (“На якій зупинці ви виходите?”), &lt;em&gt;а не злазити,&#xA;  вилазити, вставати, сходити&lt;/em&gt;, як нерідко трапляється в усному мовленні.&#xA;  Перші два слова в цьому випадку сприймаються як зниження стилю&#xA;  (“Вилізла з трамвая на першій зупинці”. “Де ви злазите?”), решта – як&#xA;  неточно вжиті: “На якій зупинці ви встаєте (сходите)?” Адже пасажир не&#xA;  обов’язково сидить у трамваї – він може і стояти; сходити можна з&#xA;  якогось підвищення, а види транспорту, про які мовиться, не&#xA;  сприймаються як предмети, розташовані на певній висоті. Тому,&#xA;  очевидно, немає підстав у цьому контексті вживати дієслово сходити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-05-12T08:39:19.540" LastActivityDate="2018-05-12T08:39:19.540" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4169" PostTypeId="2" ParentId="3300" CreationDate="2018-05-12T05:13:20.517" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15265&amp;amp;page=502&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЛОВНИК УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE&lt;/a&gt; містить обидва слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВМИКА́Ч&lt;/strong&gt;, а́, ч. Пристрій для вмикання механізмів, приладів і т. ін. Марушка шаснула до ліжка і клацнула вмикачем. Світло погасло (В.&#xA;  Дрозд); Коли вмикається покажчик повороту, струм від акумуляторної&#xA;  батареї автомобіля (або генератора) через вмикач запалювання надходить&#xA;  на затискач переривника (з наук. літ.); Стартер умикається повертанням&#xA;  ключа вмикача запалювання праворуч до упору (з навч. літ.); На панелі&#xA;  управління кухонною витяжкою – вмикач електровентилятора, перемикач&#xA;  швидкостей, вмикач освітлення (з мови реклами).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВИМИКА́Ч&lt;/strong&gt;, а́, ч. Пристрій для вмикання і вимикання електричного&#xA;  струму. – Марія Іванівна натиснула вимикач лампи – і зразу весь&#xA;  кабінет зник у півсутіні (В. Собко); Клацнув вимикач, з сусідньої&#xA;  кімнати ввірвалося світло (А. Дімаров); Хотів [Борозна] ввімкнути&#xA;  світло, вже намацав вимикач, а тоді опустив руку (Ю. Мушкетик).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У першого з них більш широке значення, воно може стосуватися будь-якого приладу, що може вмикатися. Друге може стосуватися лише подачі струму. Отже, щом запалити лампу, можете скористатися &lt;em&gt;вмикачем&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;вимикачем&lt;/em&gt;. Але, наприклад, сигналізація, запалювання автомобіля, радіо приводяться в дію &lt;em&gt;вмикачем&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-05-12T05:13:20.517" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4170" PostTypeId="2" ParentId="2816" CreationDate="2018-05-12T06:05:21.413" Score="1" Body="&lt;p&gt;Вигуки можна вживати в численних емоційно наповнених ситуаціях, згідно з наведеними вами тлумаченнями з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, як зазначено в &lt;a href=&quot;http://philology.knu.ua/files/library/ukrmov/2012/26-40.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дослідженні з семантики цієї частини мови&lt;/a&gt;, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вигук як мовне явище є одним із перших філогенетичних феноменів&#xA;  системи мови. Однак, незважаючи на численні дослідження, він все ще&#xA;  &lt;strong&gt;не знайшов&lt;/strong&gt; єдиного розуміння своєї сутності, частиномовної&#xA;  належності, &lt;strong&gt;семантичної визначеності&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Почувати розгубленість щодо &quot;доречності у вживанні&quot; можна лише всередині першого пункту класифікації звуконаслідувальних (на відміну від похідних від повнозначних частин мови типу &quot;Боже&quot;, &quot;Спасибі&quot;, &quot;Так&quot; і т.п.) вигуків Л.Мацько:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а) багатозначні, з широким емоційним діапазоном: а!, о!, е!, ай!, ой!, ох! та їх фонетичні варіанти а-а-а!, о-о!, е-е-е!; &#xA;б) порівняно однозначні, із семантикою негативності типу пхе!, пхи!, пхі!, пху!, тьху!, фе!, фі!, фу!, хе!, хі!, &#xA;в)вигуки з вужчим і одноманітнішим значенням (і!, у!, ух!, ба!, леле!, ого!) &#xA;(Мацько Л. І. Семантика вигуків та звуконаслідувань&#xA;// Українська мова і література в школі. – 1985. – № 2. – С. 56–62. ).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо багатозначних вигуків, семантиці кожного з них має бути присвячено окреме дослідження, яке, втім, не може претендувати на вичерпаність. Як приклад, у цитованому достідженні щодо вигука &lt;em&gt;А&lt;/em&gt; було проаналізовано лише 446 випадків вживання вигука &lt;em&gt;А&lt;/em&gt;, з яких 288 ілюструють вісім семантичних варіантів (‘здогад’ (74), ‘привітне впізнавання’ (44), ‘байдужість’ (41), ‘досада’ (30), ‘відчай’ (29), ‘пригадування’ (25), ‘зрозуміло’ (23) і ‘злорадство’ (22)). Багатозначність, пластичність семантики цього вигука дозволяють вживати його і в інших випадках, надаючи власного, лише в певній ситуації зрозумілого, значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://file:///C:/Users/%D0%9E%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B0/Downloads/Nchnpu_10_2014_11_33%20(1).pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іншому дослідженні&lt;/a&gt; окреслено причини складнощів у визначенні семантики вигуків:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Щодо семантики вигуків, то вона має «конкретно-ситуативний характер і&#xA;  розкривається у контексті, у зв’язках із іншими словами, за допомогою&#xA;  інтонації, може доповнюватися мімікою, жестами»  Інтонація відіграє&#xA;  важливу роль в оформленні речення з вигуковим елементом: «усі вигуки&#xA;  супроводжує специфічне інтонаційне оформлення – інтонація видільності,&#xA;  проте не завжди оклична, бо частина емоційних вигуків позбавлена&#xA;  інтонаційних ознак окличності».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як підсумок, наведу зауваження зі згаданої вище статті О.Мельник:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Семантика вигука формується залежно від ситуації мовлення та&#xA;  контексту, а певні семантичні варіанти вигука можуть функціонувати в&#xA;  обмеженій кількості комунікативних моделей. Арсенал графічних&#xA;  можливостей передавання вигукових варіантів на письмі досить&#xA;  обмежений, тому складно однозначно з’ясувати, яку саме емоцію чи стан&#xA;  передає конкретний вигук.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-05-12T06:31:07.250" LastActivityDate="2018-05-12T06:31:07.250" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4171" PostTypeId="2" ParentId="3069" CreationDate="2018-05-12T07:26:54.503" Score="1" Body="&lt;p&gt;СЛОВНИК УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE надає такі значення обох слів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДО́КАЗ, у, ч.&lt;/strong&gt; 1. Незаперечний довід або факт, який підтверджує&#xA;істинність чого-небудь; підтвердження. Юзі треба було щодня, щогодини&#xA;доказів приязні від Зоні (Леся Українка); Демонстрація коло воріт –&#xA;найкращий доказ того, що не всім подобається мій приїзд (Я. Качура);&#xA;[Томко:] Товариш Микитюк своєю втечею з тюрми дав нам доказ відваги та&#xA;мужності (Мирослав Ірчан); // &lt;em&gt;рідко.&lt;/em&gt; Донос на кого-небудь. – І ось на&#xA;саму кутю, як грім з неба, – прийшли [поліцаї ] й забрали [мене]. По&#xA;доказу сільського старости... (Ю. Збанацький).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Предмет або обставина, які свідчать про чию-небудь провину. [Віра:] Що, коли ці папери – єдиний доказ його виновності [винуватості]... і я&#xA;мушу сама рішати його долю... Жах... (І. Кочерга); Всі докази були&#xA;проти Явдохи, і ніхто не мав сумніву, що тяжкий злочин – діло її рук&#xA;(О. Донченко); Їх би за ґрати! Їх би до суду! Їх би до карцеру за&#xA;розбій! Доказів мало??? Доказом будуть Лантухи вкрадених вір і надій&#xA;(В. Симоненко).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДО́ВІД&lt;/strong&gt;, воду, ч. Певне міркування або факт, що наводиться як доказ&#xA;чого-небудь. Тиха Кирилова мова, щира та тепла порада, розсудливі&#xA;доводи не раз спиняли гіркі батькові скорботи (Панас Мирний); Без&#xA;ніякого доводу його обвинувачено в страшному злочинстві, зганьблено,&#xA;закинуто в тюрму, судитимуть і каратимуть його!.. (Б. Грінченко);&#xA;Ніякі доводи про дрібність його пориву, ніякі натяки на важливість&#xA;шляху, з якого він так раптово збочив, не мали більш над ним ні&#xA;найменшої сили (В. Підмогильний).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки в романі Дж.Остін йдеться не про незаперечні факти, а про міркування, що сприймаються як доказ, то вибір слова &lt;em&gt;&lt;strong&gt;доводи&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; є більш влучним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-12T07:26:54.503" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4172" PostTypeId="2" ParentId="2978" CreationDate="2018-05-12T08:10:57.103" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%B5%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B2%D1%83%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt; наводить такі варіанти перекладу дієприкметника &lt;em&gt;действующий&lt;/em&gt; взагалі і сталого виразу &lt;em&gt;действующий вулкан&lt;/em&gt; зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Действующий – (в акт. действии) що (який) діє, (способн. акт.) чинний,&#xA;  діяльний, дієвий (дійовий), активний; (устар.) дію́щий, дію́чий:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• &lt;strong&gt;действующий вулкан – активний, живий (давн. дію́щий) вулкан&lt;/strong&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;https://www.google.com.tr/search?rlz=1C1VFKB_en__709__709&amp;amp;ei=DqH2WuGcHome6ATsp7MQ&amp;amp;q=%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%B9%20%D0%B2%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD&amp;amp;oq=%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%B9%20%D0%B2%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...10755.13480.0.14741.6.6.0.0.0.0.214.1116.0j4j2.6.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.5.945...0i7i30k1j0i13k1j0i8i7i30k1j0i8i7i10i30k1j0i13i30k1.0.Hvex3HxBVcA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;гугл-пошуком&lt;/a&gt;, вираз &quot;живий вулкан&quot; є досить вживаним серед сучасних мовців.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-06-11T11:07:12.083" LastActivityDate="2018-06-11T11:07:12.083" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4173" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-12T09:48:07.540" Score="4" ViewCount="926" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D1%8F%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словниках&lt;/a&gt;, укладених на початку ХХ століття, є такий відповідник російського паяльник:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С.&#xA;  Єфремов) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пая́ло і Пая́льник&lt;/strong&gt; – лютува́ло, лютува́льник.&#xA;  &lt;strong&gt;Нажига́льник&lt;/strong&gt; – жига́ло (паяльник) лютува́ло, лютува́льник (-ка).&#xA;  &lt;strong&gt;Опа́йщик&lt;/strong&gt; (паяльник) – лютовни́к (-ка).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Паяльник&lt;/strong&gt; – лютува́ло, -ла, лютува́льник, -ка.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Російсько-український словник технічної термінології 1928р. (І. Шелудько, Т. Садовський) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Паяльник&lt;/strong&gt; (инструм.) – лют(ів)ни́к (-ка́); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• п., паяльщик – люта́р (-ря́); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• п. газовый – лютни́к газо́вий; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• п. молоткообразный – л. молоткува́тий; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• п. остроконечный – л. гостроно́сий; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• п. электрический – л. електри́чний. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Опайщик&lt;/strong&gt;(паяльник.) – лютівни́к (-ка́). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Російсько-український словник військової термінології 1928р. (С. та О. Якубські) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Паяльник&lt;/strong&gt; — лютівни́к, -ка́.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ані СУМ-11, ані СЛОВНИК УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ONLINE слів лутувальник, лютувало, лютар не містять. Натомісць з'явилося &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pajaljnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;паяльник&lt;/a&gt;, паяльщик, паяльщиця. Вікіпедія також містить сторінку зі статтею &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%8F%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Паяльник&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи слово лютівник зникло зі вжитку, чи є застарілим, які були підстави для його заміни на паяльник? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2020-02-08T07:55:11.657" Title="Лютівник чи паяльник?" Tags="|вибір-слова|росіянізм|архаїзми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4174" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-12T10:23:58.710" Score="4" ViewCount="837" Body="&lt;p&gt;Зацікавив склад прикметника &lt;em&gt;колишній&lt;/em&gt;. Корінь коли, суфікс -н-, закінчення -ій. А що то за ш всередині?&#xA;За класифікацією суфіксів, наведеною у &lt;a href=&quot;http://booksshare.net/index.php?id1=4&amp;amp;category=lunguistics&amp;amp;author=gorpinich-vo&amp;amp;book=1999&amp;amp;page=12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;монографії&lt;/a&gt; В.О.Горпинича,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мутаційні — це такі суфікси, які змінюють лексичне значення твірного&#xA;  слова незалежно від його частиномовної належності: -тель (виховувати —&#xA;  вихователь), -ниц-я (телята — телятниця).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Транспозиційні — це такі суфікси, які змінюють частиномовну&#xA;  приналежність твірного слова при збереженні його основного лексичного&#xA;  значення: -ість (ніжний — ніжність), -изн-а (голубий — голубизна),&#xA;  -анн-я (малювати — малювання), -к-a (обмотати — обмотка). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Модифікаційні — це такі суфікси, які не змінюють ні частиномовної&#xA;  належності, ні лексичного значення твірного слова, а вносять у нього&#xA;  якісно-кількісний або емоційно-оціночний відтінок: -ець (двигун —&#xA;  двигунець), -к-a (ягода — ягідка), -як (вишня — вишняк). В українській&#xA;  мові один і той самий суфікс може виконувати не одну, а кілька&#xA;  функцій: -к-а — мутац. ватяний — ватянка, транспоз. підтримати —&#xA;  підтримка, модиф. п’яниця — п'яничка; -ик — мутац. взуття —&#xA;  взуттьовик, модиф. кінь — коник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але цей -ш- у слові колишній не виконує жодну із окреслених функцій. То навіщо він у цьому слові і звідки взявся?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2023-01-11T03:28:14.587" Title="Морфологічна будова слова колишній" Tags="|словотворення|морфологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4175" PostTypeId="2" ParentId="4138" CreationDate="2018-05-12T11:01:12.443" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник наголосів української мови&lt;/a&gt; надає лише один варіант наголосу в іменнику Павлович:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;відмінок  однина  множина&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;називний  Па́влович   Па́вловичі&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;родовий   Па́вловича  Па́вловичів&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;давальний Па́вловичу, Па́вловичеві    Па́вловичам&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;знахідний Па́вловича  Па́вловичів&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;орудний   Па́вловичем Па́вловичами&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;місцевий  на/у Па́вловичу, Па́вловичі, Па́вловичеві   на/у Па́вловичах&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;кличний   Па́вловичу  Па́вловичі&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це пов'язано з історичним розвитком мови. В &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine41-10.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дослідженні&lt;/a&gt; В. Г. СКЛЯРЕНКО&#xA;&quot;НАГОЛОШЕННЯ ЧОЛОВІЧИХ ІМЕН НА -О В МИНУЛОМУ І ТЕПЕР&quot; докладно відображено зміни, що призвели до такого наголошення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У сучасній українській літературній мові двоскладові чоловічі імена на -о &#xA;  характеризуються флективним наголосом (Петро́, Павло́, Дмитро́,&#xA;  Карпо́) або подвійним — кореневим і флективним (Ма́рко́), а&#xA;  трискладові імена на -о вживаються з наголосом на другому складі&#xA;  кореня (Миха́йло, Самі́йло, Ману́йло, Дани́ло, Гаври́ло, Кири́ло та&#xA;  ін.). У минулому наголошення всіх названих двоскладових імен, за&#xA;  винятком Петро, було іншим. Давні українські пам’ятки послідовно&#xA;  засвідчують флективну акцентуацію імені Петр, але кореневу імен Павел,&#xA;  Дімитр, Карп, Марко. Імена по батькові Па́влович, Дми́трович,&#xA;  Ка́рпович, Ма́ркович, але&#xA;  Петро́вич, теж свідчать, що на час виникнення названих імен по&#xA;  батькові імена Павел, Дімитр, Карп, Марко вживалися з кореневим&#xA;  наголосом, а ім’я Петр — з флективним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-05-12T11:01:12.443" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4177" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-12T13:39:02.400" Score="1" ViewCount="80" Body="&lt;p&gt;В одному &lt;a href=&quot;https://docs.google.com/document/d/1tmiZ8eFZOKe5kJSwyTX22h2qUDA52MDUrraKB9otJn0/edit?usp=sharing&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лінгво-художньому творі&lt;/a&gt; є таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;– Я показала, що змогла, – сказала жінка. – Ти ж розумій, що це&#xA;  значить, на власний розсуд.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Кому поставлено з погляду на цю конструкція як на  складнопідрядне речення (я показала те, що змогла показати)? Чи це просте речення зі складеним подвійним присудком (показала  можливе), тоді кома зайва?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За класифікацією, наведеною у &lt;a href=&quot;https://digilib.phil.muni.cz/bitstream/handle/11222.digilib/128797/Books_2010_2019_018-2013-1_7.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посібнику А.П.Загнітка&lt;/a&gt;, (стор.41) складені подвійні присудки можуть бути таких видів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Складний присудок складається з двох повнозначних компонентів:&#xA;  дієслова й імені. У функції першого можуть виступати дієслова:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) руху: йти, бігти, ходити, тікати, рушати, їхати (Я зайшов сюди&#xA;  безвинний (Ю. Мушкетик));&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) тимчасового перебування в стані: стояти, сидіти, лежати, спати,&#xA;  чекати (А люди ще стояли стривожені (А. Яна));&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3) зі значенням переходу в інший стан: прокинутися, стати, рости,&#xA;  родитися, зупинитися, впасти (Микола родився душею сім’ї (Я. Гоян));&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;4) на позначення типу діяльності, існування: жити, працювати, слухати&#xA;  (Хлопці працювали інженерами; У ці дні всі жили в чеканні зустрічі з&#xA;  новими лекторами);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;5) мовлення: сказати, заговорити, промовити, питати, доповідати&#xA;  (Дівчина заговорила першою).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як розрізнити і правильно оформити пунктуацію?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastActivityDate="2018-05-12T13:39:02.400" Title="Чи потрібна кома в реченні &quot;Я показала, що змогла&quot;?" Tags="|пунктуація|синтаксис|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4178" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-13T11:32:17.690" Score="2" ViewCount="111" Body="&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=168502&amp;amp;page=648&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГНУС&lt;/a&gt;  у, ч., збірн. Дрібні комахи-кровососи, що літають у великій&#xA;кількості; мошва. &lt;em&gt;Тонесеньке дзижчання звичайно починалось зокола, а&#xA;потім залазило всередину і несподівано пекло болючим уколом. Гнус їв&#xA;поїдом&lt;/em&gt; (І. Багряний).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/moshka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МОШКА&lt;/a&gt; и, жін. Дрібна двокрила комаха, схожа на мушку. &lt;em&gt;А вона&#xA;[птиця] наловить мошок, — Плиг на гілочку рясну&lt;/em&gt; (Дмитро Білоус, Пташ.&#xA;голоси, 1956, 5).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/moshva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МОШВА&lt;/a&gt; и, жін., збірн. Те саме, що мошка. &lt;em&gt;Дуже мошва диму боїться!&lt;/em&gt;&#xA;(Остап Вишня, I, 1956, 329).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BC%D0%BE%D1%88%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Із Словника синонімів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;МОШКА́&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;збірн.&lt;/em&gt; (дрібні двокрилі комахи), &lt;strong&gt;МОШВА́&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;МОШКАРА́&lt;/strong&gt;&#xA;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;МУШВА́&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; &lt;em&gt;Дзижчить мошка над скошеними травами&lt;/em&gt; (Г. Хоткевич); &lt;em&gt;Над головою роєм вилася мошва та комарі&lt;/em&gt; (Ю. Збанацький);&#xA;&lt;em&gt;Який чудесний танок затіяла над пеньком мошкара!&lt;/em&gt; (О. Копиленко); &lt;em&gt;У&#xA;скісному промені сонця грає роєм мушва&lt;/em&gt; (М. Коцюбинський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо &lt;em&gt;&lt;strong&gt;гнус&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;мошва&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; те саме, чи можемо вважати всі три значення повними синонімами?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-09T18:06:02.083" Title="Мошка та гнус - синоніми?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4179" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4183" CreationDate="2018-05-13T12:03:03.787" Score="0" ViewCount="859" Body="&lt;p&gt;Синоніми до слова &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BA%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;батько&quot;&lt;/a&gt; із словника синонімів &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;БА́ТЬКО&lt;/strong&gt; (чоловік стосовно своїх дітей), &lt;strong&gt;ТА́ТО&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;БА́ТЯ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&#xA;  рідко,&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;ОТЕ́ЦЬ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;уроч., діал.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;НЯ́НЬО&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;НЯ́НЬО&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;НЯ́НЬКО&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;; &lt;strong&gt;ПАНОТЕ́ЦЬ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;заст.&lt;/em&gt; (з повагою)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/K3dab.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/K3dab.png&quot; alt=&quot;батько&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження має слово &lt;strong&gt;&quot;отець&quot;&lt;/strong&gt;. Мені здається, що воно скальковане з російської &lt;strong&gt;&quot;отец&quot;&lt;/strong&gt; в значені &lt;strong&gt;&quot;священик&quot;.&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-13T16:24:49.653" Title="Походження слова &quot;отець&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4180" PostTypeId="2" ParentId="2820" CreationDate="2018-05-13T12:39:05.257" Score="0" Body="&lt;p&gt;З СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/proghresuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРОГРЕСУВАТИ&lt;/a&gt; 1.&lt;/strong&gt; Переходити на вищий ступінь розвитку; іти по&#xA;  шляху прогресу; протилежне регресувати. &#xA;  &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Поступово зростати, збільшуватися, посилюватися. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postupaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОСТУПАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;неперех., заст.&lt;/em&gt; Іти, ступати. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;неперех., перен., заст.&lt;/em&gt; Досягати вищого ступеня,&#xA;  рівня в процесі розвитку; &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;неперех., розм., рідко.&lt;/em&gt; Влаштовуватися на роботу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Із словника синонімів &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРОГРЕСУВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; ЗБІ́ЛЬШУВАТИСЯ &lt;em&gt;(доходити вищого ступеня вияву)&lt;/em&gt;, ПОСИ́ЛЮВАТИСЯ,   ПІДСИ́ЛЮВАТИСЯ, НАРОСТА́ТИ, НАРО́ЩУВАТИСЯ,&#xA;  СИЛЬНІ́ШАТИ, ПРОГРЕСУВА́ТИ, ПРИБУВА́ТИ, ПОБІ́ЛЬШУВАТИСЯ &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt;,&#xA;  ПРИБІ́ЛЬШУВАТИСЯ &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ПРИБАВЛЯ́ТИСЯ &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ПРИБІЛЬША́ТИСЯ&#xA;  &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Док.&lt;/em&gt;: збі́льшитися, поси́литися, підси́литися, нарости́, посильні́шати, прибу́ти, побі́льшитися, прибі́льшитися, приба́витися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В цьомуж словнику для слова &quot;поступати&quot; має синоніми лише за першим значенням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОСТУПАТИ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; ВСТУПА́ТИ[УСТУПА́ТИ] &lt;em&gt;(в члени якоїсь організації, навчальний заклад і т. ін.)&lt;/em&gt;, ПОСТУПА́ТИ, ІТИ́,&#xA;  ПРИЄ́ДНУВАТИСЯ, ЗАПИ́СУВАТИСЯ. - &lt;em&gt;Док.:&lt;/em&gt; вступи́ти[уступи́ти],&#xA;  поступи́ти, піти́, приєдна́тися, записа́тися. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ІТИ́[ЙТИ] &lt;em&gt;(роблячи кроки, пересуватися в просторі)&lt;/em&gt;, ПРОСТУВА́ТИ,&#xA;  ПРЯМУВА́ТИ, СТУПА́ТИ, МАНДРУВА́ТИ &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ТО́ПАТИ &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ТУПЦЮВА́ТИ&#xA;  &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ТУ́ПЦЯТИ &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ТУ́ПАТИ &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ГРЯСТИ́ &lt;em&gt;уроч.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поет.&lt;/em&gt;, ПОСТУПА́ТИСЯ &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ПОСТУПА́ТИ &lt;em&gt;заст.&lt;/em&gt;; КРОКУВА́ТИ, МАРШИРУВА́ТИ&#xA;  [МАРШУВА́ТИ] &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; (перев. широким, розміреним кроком); ВИСТУПА́ТИ&#xA;  (поважно, з гідністю)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки &lt;strong&gt;&lt;em&gt;поступати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; має лише одне спільне значення (2) з &lt;strong&gt;&lt;em&gt;прогресувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, варто розмежовувати вживання даних слів. Отже, правильно &lt;strong&gt;&lt;em&gt;прогресування хвороби/прогрес хвороби.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-08-12T10:26:26.413" LastActivityDate="2018-08-12T10:26:26.413" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4181" PostTypeId="2" ParentId="3427" CreationDate="2018-05-13T13:12:07.643" Score="2" Body="&lt;p&gt;Наголос можна перевірити на сайті &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словники України online&lt;/a&gt;, а також в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; деякі слова. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник-довідник &lt;a href=&quot;https://www.twirpx.com/file/300334/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Складні випадки наголошення&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-13T13:12:07.643" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4182" PostTypeId="2" ParentId="4153" CreationDate="2018-05-13T14:05:34.083" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/60/53405/388990.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НАПИСАННЯ ВЕЛИКОЇ ЛІТЕРИ У РЕЛІГІЙНІЙ ЛЕКСИЦІ &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;11&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;З великої літери пишемо офіційні назви та повні титули найвищих церковних посад (голів патріярших, архиєпископських,&#xA;  верховноархиєпископських, митрополичих Церков): Патріярх Київський і&#xA;  всієї Руси-України, Папа Римський Павло VI, Вселенський Архиєрей,&#xA;  Римський Архиєрей, Верховний Архиєпископ, Києво-Галицький Митрополит,&#xA;  Глава самоуправної Церкви та ін. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка 1. У контекстах, які не передбачають наголошення офіційности&#xA;  найвищих церковних посад, у наукових текстах, а також на позначення&#xA;  родових понять, їх назви пишемо з малої літери: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;папа Іван ХХIII скликав Вселенський Собор &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Царгородський патріярх Фотій &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;обрання Київського патріярха &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;митрополит Московський Йов заявив &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;послання екзарха України &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;влада Римського архиєрея &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Іларіона вибрали Київським митрополитом.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Вікіпедії є стаття де &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;мати&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  пишемо з великої літери&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B8_%D0%9C%D1%96%D1%81%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B8_%D0%9B%D1%8E%D0%B1%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; Сестри Матері Терези&lt;/a&gt; рідше Орден Милосердя (лат. Congregatio&#xA;  Sororum Missionarium Caritatis, абревіатура конгрегації — MC) —&#xA;  католицька чернеча конгрегація (згромадження) офіційно визнана та&#xA;  заснована у 1950 році Матір'ю Терезою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &quot;мати&quot; як звернення до монахині пишемо з малої літери, але якщо потрібно підкреслити офіційність церковної посади, то пишемо з великої літери. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож правильним є написання обох варіантів. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-05-20T08:14:50.473" LastActivityDate="2018-05-20T08:14:50.473" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4183" PostTypeId="2" ParentId="4179" CreationDate="2018-05-13T16:24:49.653" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічного словника української мови&lt;/a&gt; (том 4, 232 сторінка) та &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BA%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; на Вікіпедії слово &quot;отець&quot; походить від праслов'янського &quot;otьcь&quot;, що є ранішою формою &quot;otьkъ&quot;, яка утворена від &quot;otъ&quot; (батько). Зміна суфікса -ьkъ на -ьcь пояснюється дією третьої палаталізації. Праслов'янське &quot;otъ&quot; виводять від праіндоєвропейського &quot;átta&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І так ви праві, російське слово &quot;отец&quot; має спільні корені із українським &quot;отець&quot; (див. &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BE%D1%82%D0%B5%D1%86&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимологію слова&lt;/a&gt; &quot;отец&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але все ж наше &quot;отець&quot; не буде калькою з російської, вони просто походять від одного і того ж праслов'янського слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-13T16:24:49.653" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4184" PostTypeId="2" ParentId="3196" CreationDate="2018-05-14T14:04:01.487" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Словник синонімів Полюги&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/31/53396/27948.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДІСТАВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  що &lt;em&gt;(ставати власником чогось)&lt;/em&gt; здобувати, розм.:&#xA;  прихоплювати, прихвачувати; док.: &lt;em&gt;(брати очікуване)&lt;/em&gt; одержати,&#xA;  отримати, &lt;em&gt;(здобути щось у праці, навчанні, як наслідок — нагорода)&lt;/em&gt;&#xA;  заробити, здобути, заслужити, уроч. удостоїтися.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/31/53399/28126.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗДОБУВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  &lt;em&gt;(досягати чогось великими зусиллями)&lt;/em&gt; виборювати,&#xA;  осягати, завойовувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Словник синонімів Караванського&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53396/264016.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДІСТАВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  &lt;em&gt;(звідки)&lt;/em&gt; брати, витягати: &lt;em&gt;(рукою)&lt;/em&gt; досягати; &lt;em&gt;(дані&lt;/em&gt;)&#xA;  здобувати, відшукувати; &lt;em&gt;(листи)&lt;/em&gt; одержувати, отримувати: &lt;em&gt;(насолоду)&lt;/em&gt;&#xA;  мати; &lt;em&gt;(грипу)&lt;/em&gt; підхоплювати, захворювати на, заражатися чим; &lt;em&gt;(енергію)&lt;/em&gt;&#xA;  видобувати, виробляти; ЖМ. вистачати, ставати; док. ДІСТАТИ, &lt;em&gt;(у пику)&lt;/em&gt;&#xA;  зловити, спіймати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53399/265559.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗДОБУВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  роздобувати; &lt;em&gt;(з бою)&lt;/em&gt; брати; &lt;em&gt;(працею)&lt;/em&gt; заробляти,&#xA;  дороблятися; &lt;em&gt;(право)&lt;/em&gt; завойовувати; &lt;em&gt;(щастя)&lt;/em&gt; засягати, досягати; &lt;em&gt;(славу)&lt;/em&gt;&#xA;  заживати чого, убиватися в що; &lt;em&gt;(освіту)&lt;/em&gt; осягати; &lt;em&gt;(серце)&lt;/em&gt; знаходити&#xA;  дорогу до чого; &lt;em&gt;(з кишені)&lt;/em&gt; виймати, витягати; &lt;em&gt;(вогонь)&lt;/em&gt; добувати;&#xA;  &lt;em&gt;(копалини)&lt;/em&gt; видобувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна зробити висновок, що &lt;em&gt;дістати&lt;/em&gt; має більш широке значення і можемо вживати замість &lt;em&gt;здобувати&lt;/em&gt;, але не навпаки. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-14T14:04:01.487" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4185" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4190" CreationDate="2018-05-14T15:37:24.297" Score="1" ViewCount="2815" Body="&lt;p&gt;При написані доповіді для захисту дипломної роботи виникло питання, як краще сказати &amp;quot;Шановні &lt;em&gt;&lt;strong&gt;головуючий/голова&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, члени державної екзаменаційної комісії, науковий керівник та присутні, до Вашої уваги пропонується захист дипломної роботи на тему ...&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=19163&amp;amp;page=653&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГОЛОВУЮЧИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Той, хто головує на зборах, засіданні й т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=19119&amp;amp;page=652&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГОЛОВА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; ч. і ж. Особа, яка веде збори, засідання і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи має значення, яке використати слово? Яке слово стилістично правильніше використовувати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-15T13:03:36.320" Title="Головуючий чи голова" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4186" PostTypeId="2" ParentId="3990" CreationDate="2018-05-14T18:31:42.490" Score="1" Body="&lt;p&gt;Фразеологічний словник української мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В статті &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53399/357949.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗІР&lt;/a&gt; містить лише приклад &lt;strong&gt;&lt;em&gt;кут зору&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;кут зо́ру.&lt;/strong&gt; Певний погляд на ті чи інші явища, певне розуміння чогось,&#xA;  певна позиція в чомусь. &lt;em&gt;У кращих творах першої збірки В. Симоненка вже&#xA;  є вагома поетична думка, певна позиція, свій кут зору на описуване&lt;/em&gt; (З&#xA;  журналу). під &lt;strong&gt;куто́м зо́ру&lt;/strong&gt; яким, чого. &lt;em&gt;Світову філософію художник&#xA;  засвоює для того, щоб розглядати явища дійсності під іншим кутом зору&lt;/em&gt;&#xA;  (З журналу).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Разом з тим в статті &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53410/361850.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ТОЧКА&lt;/a&gt;  цього ж словника української мови присутній  приклад: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;стоя́ти на &lt;strong&gt;то́чці зо́ру&lt;/strong&gt; якій. Поділяти певні погляди,&#xA;  дотримуватися якоїсь думки, відомих уявлень тощо. &lt;em&gt;Автор, стоячи на&#xA;  тій &lt;strong&gt;точці зору&lt;/strong&gt;, що проблема перекладу — лінгвістична проблема, ..&#xA;  ігнорує .. особливості художнього перекладу&lt;/em&gt; (М. Рильський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikiquote.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0_%D0%B7%D0%BE%D1%80%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіцитати&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Точка зору&lt;/strong&gt; (англ. point of view, POV) — життєва позиція, з якої суб'єкт оцінює всі події навколо нього. Термін походить від «точки&#xA;  зору» — місця, де знаходиться спостерігач і від якого залежить видима&#xA;  ним перспектива.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-20 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=36307&amp;amp;page=1146&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗІР&lt;/a&gt; Кут зо́ру &lt;em&gt;див.&lt;/em&gt; кут;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46339&amp;amp;page=1462&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КУТ&lt;/a&gt;  (12) Кут зо́ру – певний погляд на ті чи інші явища, певне&#xA;  розуміння чогось, певна позиція в чомусь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча СУМ-20 не містить виразу &lt;strong&gt;&lt;em&gt;точка зору&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, на мою думку даний вислів має право на існування. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-14T18:31:42.490" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4187" PostTypeId="2" ParentId="3299" CreationDate="2018-05-14T19:11:14.700" Score="1" Body="&lt;p&gt;Відмінність вживання виразів взята з СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6191&amp;amp;page=226&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(36) Будь здоро́в&lt;/a&gt; (здоро́вий, здорове́нький) &amp;lt;Бу́дьте здоро́ві&#xA;  (здорове́нькі)&gt;: &lt;strong&gt;а)&lt;/strong&gt; уживається як усталена форма прощання або рідше&#xA;  вітання при зустрічі з ким-небудь. &lt;em&gt;[Квятковська:] Ну, будь же&#xA;  здоровенька та веселенька та нас швидше потіш!&lt;/em&gt; (М. Старицький); &lt;em&gt;–&#xA;  Добривечір вам!.. Будьте здорові! – сказали бурлаки до хазяїна&lt;/em&gt; (І.&#xA;  Нечуй-Левицький); &lt;em&gt;[Кассандра:] Прощай же, Ономаю! [Ономай:] Будь&#xA;  здорова&lt;/em&gt; (Леся Українка); &lt;em&gt;Потім він простяг Альоші руку. – Будь&#xA;  здоровий, скульпторе&lt;/em&gt; (І. Микитенко); &lt;strong&gt;б)&lt;/strong&gt; (з часткою і) уживається для&#xA;  вираження чиєї-небудь безпорадності, безвиході; нічого не можна&#xA;  вдіяти. &lt;em&gt;А що, думаю собі, коли не в ті двері? Дадуть по карку, і будь&#xA;  здоровий&lt;/em&gt; (М. Ю. Тарновський); &lt;strong&gt;в)&lt;/strong&gt; (перев. із словоспол. такий (так),&#xA;  що) уживається для підкреслення чого-небудь, наголошення на чомусь&#xA;  (перев. позитивному, якісному). &lt;em&gt;А рейси такі, що – здоров тільки будь!&lt;/em&gt;&#xA;  (С. Олійник);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35817&amp;amp;page=226&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(3) На здоро́в'я&lt;/a&gt; (на здоро́в'ячко), у знач. виг. – уживається під&#xA;  час пригощання або як відповідь на подяку тому, кого пригощають. –&#xA;  &lt;em&gt;Питки хочеш, сину? – спитався, підійшовши, Грицько. – Пий на здоров'я&lt;/em&gt;&#xA;  (Панас Мирний); &lt;em&gt;– Одначе призволяйтеся, матушки, на здоров'ячко, ще й&#xA;  у кишені наховайте та повезіть дітям на гостинець&lt;/em&gt; (І.&#xA;  Нечуй-Левицький); &lt;em&gt;– От спасибі тобі, Юхиме, – за останнім снопом&#xA;  подякувала Катря. – На здоров'я, молодице, – відповів Юхим&lt;/em&gt; (А.&#xA;  Головко);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://infokava.com/uk/47594-pochemu-my-zhelaem-zdorovya-chykhnuvshemu-cheloveku.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чому ми бажаємо здоров'я людині, яка чхає?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У сучасному світі англійці кажуть: «Хай благословить тебе Бог!» —&#xA;  німці і слов'яни бажають здоров'я, а італійці — щастя. На Близькому і&#xA;  Середньому Сході кланяються у бік кого, хто чхнув і плескають у&#xA;  долоні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://likarnya.pp.ua/navishho-govoriti-ljudini-bud-zdorov-jakshho-vin.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Навіщо говорити людині &quot;будь здоров&quot; якщо він вже чхає&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Будь здоровий». Людина чхає. Люди кажуть йому «Б.З.». Вважається, що&#xA;  так. вони висловлюють йому бажання здоров'я. Якщо ж «Б.З.» не&#xA;  говорять, то людина, яка чхнув, відчуває себе ображеним, вважає, що&#xA;  люди відчувають АЛЕ до нього, відчуває образу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, краще використовувати фразу &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;будь здоровий&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Люди бажають &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;будь здоровий&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; оскільки вважається чхання прояв початку хвороби, хоча це не завжди так. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-14T19:11:14.700" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4188" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-15T09:43:45.503" Score="1" ViewCount="59" Body="&lt;p&gt;Зафікфоване у словниках слово &quot;анонс&quot; має французьке коріння і вимовляється відповідно до оригіналу (annonce) проте інколи, зокрема у українського журналіста Скрипіна, зустрічається варіант з &quot;і&quot; &quot;Анінс&quot;. Це іронічно-гумористичний варіант на кшталт &quot;Азіров&quot; який висміює псевдоправило перекладу слів з російської шляхом заміни голосних на &quot;і&quot; чи така версія дійсно існує і є нормативною в деяких з варіантів правопису?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastActivityDate="2018-05-15T14:08:02.913" Title="&quot;анінс&quot; замість &quot;анонс&quot; — гумор чи ні?" Tags="|альтернативні-правописи|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4189" PostTypeId="2" ParentId="4188" CreationDate="2018-05-15T13:01:29.510" Score="1" Body="&lt;p&gt;Авжеж, це гумор, адже за &lt;a href=&quot;http://shkolyar.in.ua/cherguvannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правописом&lt;/a&gt; чергування &lt;code&gt;о&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;е&lt;/code&gt; з &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; не відбувається у словах іншомовного походження.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-15T14:08:02.913" LastActivityDate="2018-05-15T14:08:02.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4190" PostTypeId="2" ParentId="4185" CreationDate="2018-05-15T13:03:36.320" Score="2" Body="&lt;p&gt;Вживання дієприкметників активного стану з -уч-, -юч- не рекомендовано нормами сучасної української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Замініть головуючий на варіант: голова, або перебудуйте речення, використавши дієслово головувати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;НЕ РЕКОМЕНДОВАНО&lt;br&gt;&#xA;Головуючий і секретар зборів вважаються обраними, якщо за кожного з них проголосувала більшість суддів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;РЕКОМЕНДОВАНО&#xA;Голова і секретар зборів вважаються обраними, якщо за кожного з них проголосувала більшість суддів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-05-15T13:03:36.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4191" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4248" CreationDate="2018-05-15T16:30:55.223" Score="1" ViewCount="5265" Body="&lt;p&gt;Чому кажуть “завдяки ним” замість “завдяки їм”? Є які-небудь історичні підстави для цього?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1587" LastActivityDate="2018-05-28T14:26:47.570" Title="Звідки взялася у вжитку форма “завдяки ним”?" Tags="|вживання-слів|займенники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4192" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4196" CreationDate="2018-05-19T12:14:23.537" Score="7" ViewCount="2124" Body="&lt;p&gt;Широко вживається слово &quot;акаунт&quot; - &quot;Створи свій акаунт в фейсбук&quot;. Це правильний переклад чи варто якось по іншому перекладати? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=ru#en/uk/account&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt; слово &quot;account&quot; перекладає як &quot;рахунок&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/akaunt&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонують декілька варіантів перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;обліковка&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;обліковий запис&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;профіль&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;електрона облікова комірка&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, найбільш влучним є профіль або можна сказати особистий профіль. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-19T13:08:25.700" LastActivityDate="2020-07-25T16:00:47.577" Title="Як правильно українською сказати &quot;account&quot; соціальньої мережі?" Tags="|переклад|вживання-слів|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4193" PostTypeId="2" ParentId="4192" CreationDate="2018-05-19T13:35:46.947" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;⅔-відповідь, наприклад поясню, своїм баченням, чому „профіль“ не є &lt;em&gt;найвлучнішим&lt;/em&gt;.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;профіль&lt;/em&gt; теж запозичене і вже закріплене, очевидно, під вживаним &lt;a href=&quot;//dictionary.cambridge.org/dictionary/english/profile&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;profile&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. На перший погляд може здатися, що вони сутямки, &lt;a href=&quot;//drive.google.com/file/d/1mJcpvbLuVsjiEpvySqnKbKv0flhOoDvL&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;деякі&lt;/a&gt; так і вживають, але, по-моєму, ж ні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Профіль&lt;/em&gt; — сторінка чи кубло сторінок, що &lt;a href=&quot;/u/585/&quot;&gt;представляє&lt;/a&gt; когось чи чогось. &lt;a href=&quot;//storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1323&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Перекрій — СЧС Павла Штепи&quot;&gt;Далі&lt;/a&gt; не розглядатиму цього слово, оскільки для цього треʼ инше запитання.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//dictionary.cambridge.org/dictionary/english/account&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Акавнт&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — це щось, що дає доступ до осідка, наприклад через вхід з паролем, і деяких речей, як той ж профіль. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином залишаємо &lt;em&gt;акавнт&lt;/em&gt;. Можна вдаритися до чистомовства, тоді слово &lt;em&gt;обліковка&lt;/em&gt;, чи доречніше &lt;a href=&quot;//bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-38107976&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;обліківка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, загалом може підходити за &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oblik&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;означенням&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-05-19T13:44:04.560" LastActivityDate="2018-05-19T13:44:04.560" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4194" PostTypeId="2" ParentId="2982" CreationDate="2018-05-19T15:17:45.713" Score="2" Body="&lt;p&gt;Визначення з СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50710&amp;amp;page=1605&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МЕТА&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Те, до чого хтось прагне, чого хоче досягти;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; ціль (у 2 знач.). // Заздалегідь намічене завдання; задум (у 1 знач.).&#xA;  Ма́ти на меті́ &amp;lt;Ма́ти мето́ю (ці́ллю)&gt; див. ма́ти2; Осяга́ти /&#xA;  осягну́ти (осягти́) [свою́] мету́ [ціль] див. осяга́ти; Ста́вити /&#xA;  поста́вити (покла́сти) [собі́] мето́ю (за мету́) див. ста́вити. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(1) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;З  мето́ю:&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;а)&lt;/strong&gt; (у знач. прийм. з род. в.) для&#xA;  чого-небудь. &lt;em&gt;Вночі по тихій вулиці ходили патрулі, інколи&#xA;  навідувалися і до Барвистих з метою перевірки мандатів&lt;/em&gt; (С.&#xA;  Чорнобривець); &lt;strong&gt;б)&lt;/strong&gt; (у знач. спол.) для того, щоб. &lt;em&gt;Віталик іде на&#xA;  радіовузол не з метою тепліше влаштуватися, а тому, що там треба&#xA;  заміни, бо найближчий його друг Сашко Литвиненко з осені переходить до&#xA;  інституту на стаціонар&lt;/em&gt; (О. Гончар); &lt;em&gt;Всім дозволено говорити з&#xA;  Генріхом з метою схилити його до покаяння&lt;/em&gt; (П. Загребельний).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, словосполучення &lt;em&gt;&quot;З метою покращення...&quot;&lt;/em&gt; є абсолютно правильним. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-19T15:17:45.713" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4195" PostTypeId="2" ParentId="4096" CreationDate="2018-05-19T15:37:17.113" Score="6" Body="&lt;p&gt;Довідник українського слововживання М.Волощак &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/pryimennyky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Неправильно-Правильно&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За вимогою контролерів ― На вимогу контролерів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9669&amp;amp;page=334&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИМОГА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; 1. Наполегливі побажання, прохання, виражені в&#xA;категоричній формі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Висува́ти / ви́сунути вимо́гу&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; див. висува́ти; (1) &lt;em&gt;&lt;strong&gt;На вимо́гу&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; – відповідно до чийого-небудь прохання, наказу і т. ін. &lt;em&gt;Я пройшов наперед, до водія, і прошу його спинити машину на зупинці, де автобус спиняється тільки на вимогу&lt;/em&gt; (Б. Антоненко-Давидович); &lt;em&gt;На вимогу комбата артилерійський підтримуючий полк вислав дві самохідні гармати&lt;/em&gt; (О. Гончар); &lt;em&gt;Апостиль проставляється на вимогу особи, яка підписала документ, або будь-якого пред'явника документа&lt;/em&gt; (з мови документів).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Єдиний правильний варіант — &lt;em&gt;&lt;strong&gt;на вимогу&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-05-14T09:42:35.547" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4196" PostTypeId="2" ParentId="4192" CreationDate="2018-05-19T16:53:04.697" Score="6" Body="&lt;p&gt;Follower має рацію, що &lt;em&gt;user account&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;user profile&lt;/em&gt; — не одне й те саме, хоча різниця вже майже стерлася.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Обліковий запис&lt;/em&gt; — нормативний вираз, який вживають Google, Microsoft, Верховна Рада, Mozilla, Facebook, Pinterest, Samsung й інші&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Акаунт&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (з одним -к-, бо в загальних назвах іншомовного походження подвоєння зазвичай не зберігаються), іноді &lt;strong&gt;&lt;em&gt;екаунт&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; або, як пропонує follower, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;акавнт&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;поки що на правах сленгу&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Різні скорочення від &lt;em&gt;обліковий запис&lt;/em&gt;, зокрема запропонована Олександром Пономаревим &lt;strong&gt;&lt;em&gt;обліківка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і не знаю, наскільки відповідна правилам мови, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;обліковка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;наскільки я знаю, теж&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-07-25T06:00:43.523" LastActivityDate="2020-07-25T06:00:43.523" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4197" PostTypeId="2" ParentId="4007" CreationDate="2018-05-19T17:24:23.897" Score="1" Body="&lt;p&gt;Визначення з СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/staryj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СТАРИЙ&lt;/a&gt;, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Який прожив багато років, який досяг старості&lt;/em&gt;; протилежне молодий. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  у знач. ім. старий, рого, чол.; стара, рої, жін.; старе, рого,&#xA;  сер., розм. &lt;em&gt;Людина, що прожила багато років&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  у знач. ім. старі, рих, мн.: &lt;strong&gt;а)&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;те саме, що батьки&lt;/em&gt;  &lt;strong&gt;б)&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;em&gt;подружжя, яке досягло старості.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;em&gt;Уживається на позначення батьків на відміну від дітей у сполуч. з&#xA;  ім'ям, прізвищем, прізвиськом і т. ін.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;em&gt;Який давно народився, з'явився, почав рости (про тварин,&#xA;  рослини).&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Який має людина похилого віку.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; У ожинах хотів себе скрить&#xA;  [дідусь]. Та дармаї тільки ноги старії Покровавив в колючім терні&#xA;  (Іван Франко, XIII, 1954, 135); Важкі думи неначе каменем полягли на&#xA;  її душу. З старих очей викотились дві сльози і потекли по зморщених&#xA;  щоках (Нечуй-Левицький, VI, 1966, 408); Дід кивав своєю старою головою&#xA;  (Максим Рильський, Бабине літо, 1967, 27); Ридає дід, цілує сина, з&#xA;  старих підводиться колін (Володимир Сосюра, I, 1957, 354);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СТАРИ́Й&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;СТАР&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;поет., фольк.&lt;/em&gt;] (який прожив багато років), &lt;strong&gt;ПОХИ́ЛИЙ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ПЕРЕСТАРІ́ЛИЙ, ПЕРЕСТА́РКУВАТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; (дуже старий або старіший, ніж треба для чого-небудь); &lt;strong&gt;СТАРЕ́ЗНИЙ, ДРЕ́ВНІЙ&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;em&gt;розм.,&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Любила [Маруся] в ті дні говорити зі статечними ґаздинями, &lt;strong&gt;древніми&lt;/strong&gt; дідами&lt;/em&gt; (Г. Хоткевич)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, не слід уникати вживання прикметника &quot;старий&quot; щодо іменників &quot;дід&quot; та &quot;баба&quot;. Адже Ви правильно підмітили: дідом/бабою можна стати і в 40, і в 20 років (мати онуків). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-05T13:59:50.403" LastActivityDate="2019-09-05T13:59:50.403" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4198" PostTypeId="2" ParentId="4017" CreationDate="2018-05-19T17:49:18.620" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%BE&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник військової термінології 1928р. (С. та О. Якубські)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Безоговорочно — &lt;em&gt;безпере́чно.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3425&amp;amp;page=136&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БЕЗПЕРЕЧНО&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Присл. до безпере́чний. [Мартіан:] &lt;em&gt;Брат Ізоген довів так безперечно потребу жертви, що і сам я мусив схилити&#xA;голову&lt;/em&gt; (Леся Українка); &lt;em&gt;Зарубинецьку культуру III століття до н. е.&#xA;лінгвісти визнають за безперечно слов'янську&lt;/em&gt; (із журн.); // у знач.&#xA;пред. &lt;em&gt;Я казав: “Безперечно, людина Є вінець для створіння всього”&lt;/em&gt;&#xA;(В. Самійленко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; у знач. вставн. сл. Без сумніву, безсумнівно. &lt;em&gt;Голос, що пролунав у коридорі, належав, безперечно, командирові корабля Журбі&lt;/em&gt;&#xA;(Д. Ткач); &lt;em&gt;Володіння нормами літературної мови є, безперечно,&#xA;важливим складником загальної культури людини&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Існує багато синонімів до &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;безперечно&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; представлені нище.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗВИЧА́ЙНО&lt;/strong&gt; вставн. сл. (уживається для підтвердження думки), &lt;strong&gt;ПРИРО́ДНО, НАТУРА́ЛЬНО, Я́СНО, ПЕ́ВНО [ПЕ́ВНЕ], ПЕ́ВНА РІЧ, РОЗУМІ́ЄТЬСЯ, БЕЗПЕРЕ́ЧНО&lt;/strong&gt; підсил., &lt;strong&gt;БЕЗУМО́ВНО&lt;/strong&gt; підсил.,&#xA;&lt;strong&gt;БЕЗСУМНІ́ВНО&lt;/strong&gt; підсил., &lt;strong&gt;БЕЗ СУ́МНІВУ&lt;/strong&gt; підсил., &lt;strong&gt;ЗВІ́СНО&lt;/strong&gt; роз &lt;strong&gt;ТАК&lt;/strong&gt; част. (вживається під час відповіді, що підтверджує правильність думки, наявність факту чи явища, виражає згоду на якусь&#xA;дію тощо), &lt;strong&gt;СПРА́ВДІ, ЗВИЧА́ЙНО, БЕЗПЕРЕ́ЧНО, БЕЗУМО́ВНО,&#xA;БЕЗСУМНІ́ВНО, АВЖЕ́Ж&lt;/strong&gt; розм., &lt;strong&gt;АТО́Ж&lt;/strong&gt; розм., &lt;strong&gt;ОТО́Ж&lt;/strong&gt; розм.,&#xA;&lt;strong&gt;АЯ́КЖЕ&lt;/strong&gt; розм., &lt;strong&gt;АГА́&lt;/strong&gt; розм., &lt;strong&gt;ЕГЕ́&lt;/strong&gt; розм., &lt;strong&gt;ЕГЕ́ Ж&lt;/strong&gt; розм., &lt;strong&gt;ТО́ЧНО&lt;/strong&gt; розм., &lt;strong&gt;ФАКТ&lt;/strong&gt; розм., &lt;strong&gt;БІГМА́ [БІГМЕ́]&lt;/strong&gt; розм., &lt;em&gt;РОЗУМІ́ЄТЬСЯ&lt;/em&gt; розм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіантів може бути багато, все залежить від контексту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-19T17:49:18.620" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4199" PostTypeId="2" ParentId="4079" CreationDate="2018-05-20T03:41:06.043" Score="0" Body="&lt;p&gt;Серед діаспори, використовуємо слово «Творчість». &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="978" LastActivityDate="2018-05-20T03:41:06.043" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4201" PostTypeId="2" ParentId="4167" CreationDate="2018-05-20T15:14:11.660" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;головоломка&quot; можна знайти в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=19147&amp;amp;page=653&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;, де у нього таке ж саме значення яке ви навели. А от в &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/ua/elib.exe?Z21ID=&amp;amp;I21DBN=UKRLIB&amp;amp;P21DBN=UKRLIB&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=online_book&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=FF=&amp;amp;S21STR=ukr0001070&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимологічному словнику&lt;/a&gt; даного слова немає, однак там є слово &quot;головолом&quot;, яке було утворене від &quot;іменника голова та дієслова ломити&quot;, тому теоретично слово &quot;головоломка&quot; могло також бути утворене від цих слів.&#xA;Крім того в англійській мові цьому слову відповідає слово &quot;puzzle&quot; і при його перекладі ми отримаємо також варіант &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#en/uk/puzzle&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;головоломка&quot;&lt;/a&gt; (теж саме буде якщо перекласти з російської &quot;головоломка&quot; на українську). А якщо зазирнути у &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/pazly&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;, то такий варіант ми знайдемо серед українських відповідників до слова &quot;пазли&quot;, а також там є непогані варіанти &quot;заморока&quot; та &quot;складанка&quot; (однак з останнім варто &lt;a href=&quot;http://redactor.in.ua/ru/language/6763.Kult_movi_Yak_pereklasti_self%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бути уважнішим&lt;/a&gt;, адже воно має вужче значення в українській мові).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також шукаючи інформацію я теж зустрів питання: &quot;Чи є слово &quot;головоломка&quot; русизмом?&quot; Однак ніякого підтвердження тому, що це русизм я не знайшов, адже цього слова немає ні у списку анти-суржиків на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%97:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%85_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, ні в інших схожих списках на сайтах присвячених українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-05-21T12:00:10.533" LastActivityDate="2018-05-21T12:00:10.533" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4202" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4217" CreationDate="2018-05-21T05:04:36.453" Score="2" ViewCount="53" Body="&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21639&amp;amp;page=736&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДЕРЕВ'ЯНИ́ТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; и́ть, недок., кого, що. Робити нечутливим, як дерево. &lt;em&gt;Мертвіла приморожена щока, терпли, крижаніючи, руки. Безсоння&#xA;шаленої ночі дерев'янило мозок&lt;/em&gt; (Іван Ле).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=21640&amp;amp;page=736&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДЕРЕВ'ЯНІ́ТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; і́ю, і́єш, недок. &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Ставати твердим, як дерево. У дорослих клітинах у багатьох рослин змінюється хімічний&#xA;склад оболонки, а саме: вона може дерев'яніти, ослизнюватися,&#xA;просочуватись кремнеземом та ін. (з навч. літ.).&#xA;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; перен. Втрачати чутливість; терпнути, німіти. &lt;em&gt;У Марка підгиналися ноги. Дерев'яніли руки. Цілу ніч простояв він біля&#xA;штурвала, не маючи жодної хвилини відпочинку&lt;/em&gt; (М. Трублаїні).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна використовувати слово &lt;em&gt;дерев'янити&lt;/em&gt; синонімом до &lt;em&gt;дерев'яніти&lt;/em&gt; (знач.2)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-22T15:46:13.073" Title="Чи є синонімами слова &quot;дерев'яни́ти&quot; та &quot;дерев'яні́ти&quot;?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4203" PostTypeId="2" ParentId="3085" CreationDate="2018-05-21T05:21:32.717" Score="0" Body="&lt;p&gt;Вікіпедія дає таке значення даних слів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B2%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Новація&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (лат. novatio — зміна, оновлення) у техніці — це&#xA;  результат практичного освоєння нового, ефективність чого оцінюється&#xA;  економічним, соціальним та ін. ефектом. Див. також Винахід. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Новація&lt;/strong&gt; у цивільному праві — угода про заміну одного зобов'язання&#xA;  іншим, яка приводить до припинення існуючого між сторонами&#xA;  зобов'язання й виникнення на його основі нового. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Новація&lt;/strong&gt; — продукт інтелектуальної діяльності людей, оформлений&#xA;  результат фундаментальних, прикладних чи експериментальних досліджень&#xA;  у будь-якій сфері людської діяльності, спрямований на підвищення її&#xA;  ефективності. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іннова́ція&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (англ. innovation — нововведення)— ідея, новітній&#xA;  продукт в галузі техніки, технології, організації праці, управління, а&#xA;  також у інших сферах наукової та соціальної діяльності, засноване на&#xA;  використанні досягнень науки і передового досвіду, є кінцевим&#xA;  результатом інноваційної діяльності.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Інновація&lt;/strong&gt; — це результат системної діяльності, спрямованої на&#xA;  реалізацію досягнень науково-технічного прогресу та їх удосконалень,&#xA;  що сприяє кількісним та якісним змінам у внутрішньому середовищі&#xA;  підприємства та забезпечує підвищення ефективності та отримання&#xA;  конкурентних переваг.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Законодавче визначення&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Інновації&lt;/strong&gt; — новостворені (застосовані) і (або) вдосконалені&#xA;  конкурентоздатні технології, продукція або послуги, а також&#xA;  організаційно-технічні рішення виробничого, адміністративного,&#xA;  комерційного або іншого характеру, що істотно поліпшують структуру та&#xA;  якість виробництва і (або) соціальної сфери.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Інновація&lt;/strong&gt; є введенням у споживання якого-небудь нового або значно&#xA;  поліпшеного продукту (товару або послуги) або процесу, нового методу&#xA;  маркетингу, або нового організаційного методу в діловій практиці,&#xA;  організації робочих місць або зовнішніх зв'язків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=176351&amp;amp;page=1232&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ІННОВАЦІЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; ї, ж. Нововведення в галузі техніки, технології, організації праці або управління, засноване на використанні досягнень&#xA;  науки та передового досвіду. &lt;em&gt;Дослідження, що виконуються приватним&#xA;  сектором економіки, сприяють успішному впровадженню інновацій&lt;/em&gt; (з&#xA;  наук. літ.);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/novacija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НОВАЦІЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;В юриспруденції — припинення зобов'язання за згодою сторін через заміну його новим.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Нововведення.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/novovvedennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НОВОВВЕДЕННЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Те нове, яке недавно або тільки що ввели.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;strong&gt;інновація&lt;/strong&gt; це практичне використання чогось нового, а &lt;strong&gt;новація&lt;/strong&gt; - це лише ідея, початок використання нового. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-21T05:21:32.717" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4204" PostTypeId="2" ParentId="4024" CreationDate="2018-05-21T05:32:42.813" Score="1" Body="&lt;p&gt;Із статті Вікіпедії &quot;Сергій&quot; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розмовні та зменшувальні форми&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Сергі́йко, Сергі́єнько, Сергі́єчко, Сергі́йчик, Сергу́ня, Серьо́га,&#xA;  Серьо́жа, Сєрьоня, Сєрьончик, Сєрий&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Із словника-довідника «Власні імена людей» (Л. Г. Скрипник, Н. П. Дзятківська; Київ, Наукова думка, 1-е видання 1996 або &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Dziatkivska_Nina/Vlasni_imena_liudei_Slovnyk-dovidnyk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3-є видання 2005&lt;/a&gt;), &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=NFVmAAAAMAAJ&amp;amp;q=&amp;quot;%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%8F%D0%B2+%D1%83+%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C+%D0%B2%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D0%BB%D1%8F%D1%8E%D1%87%D0%B8%D1%81%D1%8C&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;с. 98&lt;/a&gt; (також з помилками розпізнавання &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/54/53409/363577.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зацитованого на Словопедії&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;СЕРГІ́Й лат.; рим. родове ім'я — Sergius; можливо, від servus —&#xA;  служитель. &lt;em&gt;Сергі́йко, Сергі́єнько, Сергі́єчко, Сергі́йчик, Сергу́ня,&#xA;  Серьо́га, Серьо́жа.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-05-21T11:04:45.973" LastActivityDate="2018-05-21T11:04:45.973" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4205" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-21T12:18:09.103" Score="4" ViewCount="407" Body="&lt;p&gt;Досить часто у сучасному повсякденному житті нам доводиться виконувати дії, які характеризуються терміном &lt;em&gt;симуляція&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Симулюємо&lt;/em&gt; багато чого: роботу, навчання, відпочинок, хворобу і т.д. і т.п. А чи існує в українській мові відповідник (та/або синонім) до зазначеного терміну?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D1%83%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;надає&lt;/a&gt; наступне пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Симуляція&lt;/strong&gt; — імітація певної реальної речі, ситуації чи процесу. Процес симуляції зазвичай включає відтворення деяких ключових властивостей чи поведінки обраної фізичної або абстрактної системи.&lt;br&gt;&#xA;  Симуляцію проводять з різною метою — тренування та навчання персоналу, тестування технології в граничних умовах, тестування безпеки, розваги (відеоігри, симуляція невагомості). Також використовується науковцями для здійснення експериментів, які неможливі в реальності. Також симуляцію використовують, щоб продемонструвати можливі ефекти певних дій. Зазвичай симуляцію проводять, коли експерименти над реальною системою неможливі через її недосяжність, небезпеку або високу вартість таких експериментів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 наводить &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/symuljacija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наступне&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СИМУЛЯ́ЦІЯ&lt;/strong&gt;, ї, жін. Удаване вираження певного фізичного стану, почуттів і т. ін. з метою введення кого-небудь в оману; удавання. &lt;em&gt;Все вміють [полонені], коли захочуть: восени, коли вкривали вдовам хати, отам уже працювали бев симуляції, робили на совість! (Олесь Гончар, Циклон, 1970, 81)&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;[Старший лікар:] Писав я не раз в протоколах і ввітах, що слідів симуляції в Камо нема (Олександр Левада, Драми.., 1967, 14)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Словотворі до слова &quot;симуляція&quot; &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/symuliatsiia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонують&lt;/a&gt; наступні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;удавання, вдавання, відтворення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що, на мою думку, не зовсім відповідні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи має термін “&lt;em&gt;симуляція&lt;/em&gt;” та похідні від терміну слова, додаткові (крім наведених) відповідні синоніми але українського походження?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-21T14:55:33.230" LastActivityDate="2018-07-27T10:00:01.760" Title="Чи має запозичений термін “симуляція” синоніми українського походження?" Tags="|from-english|синоніми|запозичені-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4206" PostTypeId="2" ParentId="3220" CreationDate="2018-05-21T12:24:48.793" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/pryslivnyky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Як ми говоримо&quot;&lt;/a&gt; Бориса Антоненка-Давидовича&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Виключно, винятково, тільки, суто, єдино&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;«Він їв виключно черствий хліб»&lt;/em&gt;, — читаємо в медичній статті, хоч важко почути щось подібне в живому народному мовленні й класичній&#xA;  літературі, де було б: &lt;em&gt;«Він їв самий черствий хліб»&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;«Він їв тільки&#xA;  черствий хліб»&lt;/em&gt;), або, щоб підкреслити сказане: &lt;em&gt;«Він їв самий тільки&#xA;  черствий хліб»&lt;/em&gt;. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Прислівник виключно — штучно створене чи&#xA;  скальковане слово, яким надуживають наші науковці й публіцисти, хоч є&#xA;  ще й інші, більш підхожі, природні слова.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Крім наведеного вище&#xA;  тільки, є ще &lt;strong&gt;&lt;em&gt;винятково&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; («З усіма він чемний і винятково&#xA;  ввічливий». — Я. Баш), &lt;strong&gt;&lt;em&gt;суто&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; («Піднести їй на болячку ту суто&#xA;  золоту гіллячку». — І. Котляревський), &lt;strong&gt;&lt;em&gt;єдино&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; («Мене судити могли&#xA;  б єдино тільки королі». — Б. Грінченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Довідник з українського слововживання М.Волощак &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/chyslivnyky-i-zaimennyky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Неправильно-правильно&quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Виключно одне порівняння ― Єдине порівняння&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-21T12:24:48.793" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4207" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4210" CreationDate="2018-05-21T12:55:26.817" Score="1" ViewCount="2549" Body="&lt;p&gt;На мета є запитання &lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/questions/227/%D0%AF%D0%BA-%D0%BC%D0%B0%D1%94-%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%BD%D0%B0%D1%88-%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%BE-%D0%BB%D0%B8%D1%81%D1%82-%D0%BD%D0%B0-%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B4%D1%80%D0%B8-%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0-%D0%B9-%D0%B4%D0%BE-%D1%96%D0%BD%D1%88%D0%B8%D1%85-%D1%81%D1%85%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D1%85-%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B8&quot;&gt;Як має виглядати наш промо-лист на &lt;strong&gt;катедри&lt;/strong&gt; мовознавства (й до інших схожих інституцій)?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Завжди думала, що правильно писати лише &quot;кафедра&quot;, але в словнику знайшла &quot;катедра&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-20 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=40942&amp;amp;page=1293&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Катедра&lt;/a&gt; и, ж., зах. Те саме, що ка́федра.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=41009&amp;amp;page=1295&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кафедра&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Поміст із похилою дошкою, укріпленою на підвищенні для лектора, викладача або промовця. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Об'єднання викладачів, науковців однієї або споріднених дисциплін у вищому навчальному закладі. / Посада завідувача такого об'єднання&#xA;  викладачів. // Приміщення, де збираються викладачі такого об'єднання&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Посада єпископа, який керує єпархією.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те саме, що Кафедра́льний собо́р (див. собо́р).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відміність та схожість слів пояснюється лише перекладом слів іншомовного походження? Чи можна вважати дані слова повними синонімами? Чи варто розмежовувати вживання даних слів? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-05-21T13:35:20.853" LastActivityDate="2018-05-21T14:12:10.103" Title="Кафедра та катедра - синоніми?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-05-21T14:11:10.087" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4208" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4213" CreationDate="2018-05-21T13:02:45.293" Score="3" ViewCount="517" Body="&lt;p&gt;Останнім часом в українському суспільстві набуває розголошення тема &quot;&lt;em&gt;інклюзивності&lt;/em&gt;&quot; у &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/ua/tag/inklyuzivne-navchannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;навчанні&lt;/a&gt; (освіті), житті, послугах і навіть &lt;a href=&quot;https://www.pravda.com.ua/columns/2014/04/19/7023016/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;політиці&lt;/a&gt;.&#xA;Стало цікаво, а звідки цей термін до нас прийшов? Також цікавили його значення та доречність вживання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D0%BA%D0%BB%D1%8E%D0%B7%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;надає&lt;/a&gt; наступне пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Інклюзія&lt;/strong&gt; (від англ. inclusion — включення) — процес збільшення ступеня участі всіх громадян в соціумі. І насамперед тих, що мають труднощі у фізичному чи розумовому розвитку. Він передбачає розробку і застосування таких конкретних рішень, які зможуть дозволити кожній людині рівноправно брати участь в академічному і суспільному житті. Поняття інклюзії близьке за значенням з поняттям інтеграція та протилежне до сегрегація. При інклюзії всі зацікавлені сторони повинні брати активну участь для отримання бажаного результату.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Інклюзія в широкому соціально-філософському сенсі розуміється як форма буття, спільного життя звичайних людей і людей з обмеженими можливостями (інвалідів), за чи проти якої виступає суспільство та його підсистеми (у тому числі інститути освіти), і по відношенню до якої і ті, й інші члени суспільства мають право вільного вибору.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Інклюзія — це процес реального включення осіб з інвалідністю в активне суспільне життя і однаковою мірою необхідна для всіх членів суспільства. Інвалідність — це не вирок долі, це, швидше, такий спосіб життя за обставин, що склалися, який може багато дати особі з інвалідністю і людям, що оточують її, якщо інвалідність розглядати в рамках соціальної концепції. Тоді головний сенс процесу інклюзії можна позначити так: «Всім тут раді!» Або може стати нестерпним щоденним стражданням для всіх членів суспільства, якщо інвалідність розглядати тільки в рамках біологічної концепції, коли «Інвалід — людина, яка повністю або частково позбавлена працездатності унаслідок якої-небудь аномалії, поранення, каліцтва, хвороби» (С.І. Ожегов).  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/w/index.php?search=%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%BB%D1%8E%D0%B7%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&amp;amp;title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D1%96%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0:%D0%9F%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA&amp;amp;profile=default&amp;amp;fulltext=1&amp;amp;searchToken=unx1qxavs7qrfcuu0hbl1g45&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловник&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%BB%D1%8E%D0%B7%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Офіційний сайт Української мови&lt;/a&gt;, щодо &quot;&lt;em&gt;інклюзивності&lt;/em&gt;&quot;  відповідей не дають.&#xA;Пошуки в інших джерелах результату або не дали, чи мають мінімальне, або вже зазначене пояснення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, хотілось би знати, звідки та коли цей термін до нас прийшов, його більш ширші значення (крім вже наведених) та історія походження.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-05-21T14:56:11.660" LastActivityDate="2018-05-21T15:19:42.320" Title="Етимологія терміну &quot;інклюзивність&quot;" Tags="|етимологія|запозичені-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4209" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-21T13:54:50.017" Score="4" ViewCount="1007" Body="&lt;p&gt;Інколи зустрічаю &quot;беруші&quot; як запозичення з російської &quot;беруши&quot;, проте в російській це слово є скороченням від &quot;береги уши&quot;, тобто &quot;бережи вуха&quot;, тому за безпосереднього запозичення втрачається початкове значення. З іншого боку в російській це слово давно є усталеним і не завжди асоціюється зі скороченням.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильно вживати в українській мові слово &quot;беруші&quot;, або ж є суто українське слово? Чи може &quot;затички для вух&quot; є єдиним допустимим варіантом?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastActivityDate="2018-05-30T18:44:45.777" Title="&quot;Затички для вух&quot; одним словом?" Tags="|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4210" PostTypeId="2" ParentId="4207" CreationDate="2018-05-21T13:55:55.047" Score="2" Body="&lt;p&gt;Хоч це запитання схоже на дублікат, але про всяк випадок надам пряму відповідь:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;так, це повні синоніми&lt;/strong&gt;, згідно з визначеннями зі словника, які Ви самі навели;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;кафедра&lt;/em&gt; наразі вживається частіше&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;катедра&lt;/em&gt; вживають переважно: (1) в західних регіонах (той же словник відмічає це слово як західноукраїнське), (2) діаспора; (3) прибічники альтернативних правописів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Див. також:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/438&quot;&gt;&amp;quot;Т&amp;quot; чи &amp;quot;ф&amp;quot; як відповідник &amp;quot;Th&amp;quot; (Θ) при запозиченні з грецької?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/434&quot;&gt;Як правильно: катедральний собор чи кафедральний собор?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/380&quot;&gt;Як правильно: в прямому етері, в прямому ефірі чи наживо?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-05-21T13:55:55.047" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4211" PostTypeId="2" ParentId="4209" CreationDate="2018-05-21T14:04:27.827" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не знайшов слова &quot;беруші&quot; ані в традиційному СУМ-20, ані у вільнішому тлумачному на сайті Горох.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%88%D0%B8&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Беруши – (от «берегите уши») глушак, знешумник, протишумник, захисний навушник, вушна затичка, затичка для вух &lt;em&gt;(Стаття потребує додаткового обговорення)&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/berushi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонує просто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Затички&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, у &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D1%8F%D0%BA%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E%20%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%20%22%D0%B1%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%88%D1%96%22&amp;amp;ei=OdECW4PvKcK1sQGK2ZS4Dg&amp;amp;start=10&amp;amp;sa=N&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вжиток&lt;/a&gt; це слово вже увійшло, тож якщо вам треба його використати десь в особистому спілкуванні, просто для пояснення чогось, то я б не вагався, а ось якщо ви пишете офіційний документ, якщо вам потрібна ділова або літературна мова, то доведеться використовувати довші відповідники, поки не маємо цього слова у словниках, або користуватися словом &quot;беруші&quot; у лапках і додатково пояснювати його значення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-05-21T14:04:27.827" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4212" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4214" CreationDate="2018-05-21T14:37:56.360" Score="3" ViewCount="503" Body="&lt;p&gt;Вчергове вивчаючи особливості української мови, зокрема на ресурсі &quot;Мова – ДНК нації&quot; &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/nagolos/nagolos-u-slovi-vantazhivka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наткнувся&lt;/a&gt; на досить цікавий факт: дискусія щодо правильного написання/існування слів &quot;вантажівка&quot; і &quot;грузовик&quot;, зокрема там наголошено:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Крім того, пам'ятайте, що правильно говорити: вантаж, вантажний, вантажити, завантажувати, навантаження. А от «груз», «грузовий», «грузити», «загружати», «загрузка», «грузовик» – це суржикові форми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от користувачі, в коментарях, наводять, що в СУМ ці слова існують одночасно:&#xA;І дійсно - СУМ-11 &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghruzovyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГРУЗОВИК&lt;/strong&gt;, а, чол., розм. Вантажний автомобіль. &lt;em&gt;Грузовик повернув із широкої вулиці в цей заулок і одразу застряв (Юрій Яновський, I, 1958, 197).&lt;/em&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а слово &quot;вантажівка&quot; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/vantazhivka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з'являється&lt;/a&gt; тільки у &quot;Вільному тлумачному словнику української мови / Новітньому онлайновому словнику української мови (2013—2018)&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вантажі́вка&lt;/strong&gt;, -и, жін.&#xA;  Вантажний автомобіль; ваговоз.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Аж ось почувся гуркіт моторів — «їдуть!» — і до Народного дому підкотила чорна легкова машина, а за нею.. причмихала вантажівка    (Василь Шкляр, Залишенець, 2010);&#xA;  На площі стояло чотири вантажівки кольору хакі, набиті солдафонами в брудно-зеленій уніформі    (Максим Кідрук, Мексиканські хроніки, 2009);&#xA;  Потім я падав під вантажівку з п'ятьма тонами мокрої дощової капусти    (Юрій Андрухович, Таємниця, 2007).&lt;/em&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Офіційний сайт Української мови &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/antisurzhik_pravilna_mova/5-1-0-244&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наполягає&lt;/a&gt;, що &quot;грузовик&quot; - це суржик:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;грузовик – вантажна машина, вантажівка&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ЗМІ здебільшого використовують слово &quot;&lt;em&gt;вантажівка&lt;/em&gt;&quot;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Електрична вантажівка від Tesla буде безпілотною - Ілон Маск | &lt;a href=&quot;https://www.epravda.com.ua/news/2017/11/17/631271/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Економічна правда&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже &quot;&lt;em&gt;грузовик&lt;/em&gt;&quot; - невірне вживання?&#xA;І єдиним та правильним буде - &quot;вантажівка&quot; або &quot;вантажний автомобіль&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-05-21T16:18:53.707" Title="Грузовик чи вантажівка?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4213" PostTypeId="2" ParentId="4208" CreationDate="2018-05-21T14:47:51.947" Score="3" Body="&lt;p&gt;Шукаю &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/view?q=q%5Blc%3D%22%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%BB%D1%8E%D0%B7%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22%20%7C%20lemma_lc%3D%22%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%BB%D1%8E%D0%B7%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22%5D;fromp=1;corpname=grac&amp;amp;attrs=word&amp;amp;ctxattrs=word&amp;amp;structs=&amp;amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.original%2C%3Ddoc.genre%2C%3Ddoc.region%2C%3Ddoc.translator&amp;amp;pagesize=30&amp;amp;iquery=%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%BB%D1%8E%D0%B7%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C;navpos=next2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інклюзивність у корпусі української мови&lt;/a&gt;, звідти висновую, що цей термін прийшов до нас з західного дискурсу. На підтвердження коротко аналізую основні джерела:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Нічого для нас без нас. Посібник з інклюзивного прийняття рішень для державних органів&quot; (2015) виданий &lt;strong&gt;за фінансової підтримки Європейської Комісії та Британської Ради.&lt;/strong&gt; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ярослава Бедрич. &quot;Категорія інклюзивності у мові науки: функціонально-когнітивні та дискурсивні характеристики (на матеріалі &lt;strong&gt;англо-американських&lt;/strong&gt; статей у галузі інформаційно-комунікаційних технологій)&quot;. 2017.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дарон Аджемоґлу, Джеймс Робінсон. &quot;Чому нації занепадають&quot; (2016) - книга від &lt;strong&gt;британських&lt;/strong&gt; економістів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розібралися, що термін цей не так давно зайшов в українську мову, хоч тепер його вже й використовують повсюдно (у Майкла Щура в «#@)₴?$0» є навіть окрема рубрика &quot;інклюзивність&quot;). Розібралися, здається і з походженням. Перейдемо до етимолоґії, яку тепер можемо шукати &lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/inclusion&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійською&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;inclusion&lt;/strong&gt; (n.) c. 1600, &quot;act of making a part of,&quot; from Latin&#xA;  inclusionem (nominative inclusio) &quot;a shutting up, confinement,&quot; noun&#xA;  of action from past participle stem of includere (see include).&#xA;  Meaning &quot;that which is included&quot; is from 1839.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перекладаю українською:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;інклюзія&lt;/strong&gt; (іменник), приблизно від 1600 року, &quot;дія за значенням робити частиною чогось&quot;, від латинського inclusionem (називний відмінок inclusio) &quot;закриття, ув'язнення&quot;, іменник дії від кореня минулого часу includere (див. include). Значення &quot;той, що його включили&quot; виникло у 1839 році. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;(переклад уточнюватиму)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також впадає в око велика концентрація українського розуміння інклюзії на &quot;людях з інвалідністю&quot;, а не загалом на людях, які не мають повного доступу до всіх сфер життя навколо них (наприклад, батьки з немовлятами у візочках/колясках).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведу визначення з англійської вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Social inclusion, the converse of social exclusion, is affirmative action to change the circumstances and habits that lead to (or have led to) social exclusion. The World Bank defines social inclusion as the process of improving the ability, opportunity, and dignity of people, disadvantaged on the basis of their identity, to take part in society.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад українською:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Соціальна інклюзія, антонім соціальної ексклюзії, це позитивна дія, спрямована на зміну обставин і звичок, які призводять до соціальної ексклюзії &lt;em&gt;(ізоляції, відокремлення)&lt;/em&gt;. Світовий Банк визначає соціальну інклюзію так: це процес поліпшення спроможностей і гідності людей, що мають певні обмеження через свою ідентичність, надання їм можливості брати участь у житті суспільства.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-05-21T15:19:42.320" LastActivityDate="2018-05-21T15:19:42.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4214" PostTypeId="2" ParentId="4212" CreationDate="2018-05-21T16:18:53.707" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/45/53395/299771.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник-антисуржик&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ГРУЗОВИК  вантажна машина, вантажівка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;грузовик&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; присутнє в словниках СУМ-11 та СУМ-20, але біля нього є позначка &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто вживати можна слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;грузовик&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, не можемо вживати в діломому письмі та офіційних документах. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто надавати перевагу вживанню слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;вантажівка&quot;.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%B6%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів:&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ВАНТА́ЖІ́ВКА (вантажний автомобіль), ВАГОВО́З, ВАНТА́ЖКА &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;,ВАНТА́ЖНА &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-21T16:18:53.707" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4215" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4216" CreationDate="2018-05-22T06:24:04.900" Score="6" ViewCount="143" Body="&lt;p&gt;I discovered &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=CsdvKAK3qaA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;this song&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; and I'm trying to decipher the meaning:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гоп, мой гречаники,&lt;br&gt;&#xA;   Гоп, мої білі,&lt;br&gt;&#xA;   Чогось мої гречаники&lt;br&gt;&#xA;   &lt;strong&gt;На скорині сіли&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;   Гоп, мої гречаники,&lt;br&gt;&#xA;   Гоп, мої смачні,&lt;br&gt;&#xA;   Чогось мої гречаники&lt;br&gt;&#xA;   Не вдалися вдачні.   &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I found the following definition for &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;скорина&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/NUuLu.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/NUuLu.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Does it mean that they turned into balls of hard-crusted substance? What is the meaning of &lt;strong&gt;сiли&lt;/strong&gt; then? &quot;To shrink&quot;? Why is the preposition &lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; used here? It does not mean &quot;upon, on the surface&quot; in this case, does it?  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="759" LastEditDate="2018-05-22T06:56:04.380" LastActivityDate="2018-05-22T15:36:55.633" Title="What is the meaning of &quot;На скорині сіли&quot; in the song Гречаники?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4216" PostTypeId="2" ParentId="4215" CreationDate="2018-05-22T09:34:34.937" Score="7" Body="&lt;p&gt;Admittedly, this is one tough question. I had to ask an elder person to understand it even to myself. :-) &lt;strong&gt;This phrase can be roughly translated, &quot;lost its shape, flaked&quot;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Гречаники&lt;/em&gt;, buckwheat cutlets, are cooked so that they kept their thick shape — primarily because the surface gets crusty first and keeps the shape of each individual cutlet throughout the cooking time.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/nHiIVm.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/nHiIVm.jpg&quot; alt=&quot;гречаники&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If, however, the dough (or should I call it mince?) was too liquid or the proper cooking temperature was not kept, the cutlets can flake (&lt;strong&gt;&lt;em&gt;сісти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &quot;to shrink&quot;), sometimes even merging into a single messy &quot;pancake&quot; underneath. This &quot;pancake&quot; itself becomes a crusty surface (&lt;strong&gt;&lt;em&gt;скорина&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;) underneath when cooked.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This is why the lyrics says,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чогось мої гречаники&lt;br&gt;&#xA;  Не вдалися вдачні&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In other words, the cutlets were unsuccessful because it lost its shape and it formed a crusty &quot;pancake&quot; underneath.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The picture below does &lt;em&gt;not&lt;/em&gt; show unsuccessful &lt;em&gt;гречаники&lt;/em&gt;; it shows &lt;em&gt;гречаники&lt;/em&gt; under sour cream sauce, but it demonstrates the flake underneath:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/9FvgMm.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/9FvgMm.jpg&quot; alt=&quot;гречаники під соусом&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-22T15:36:55.633" LastActivityDate="2018-05-22T15:36:55.633" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4217" PostTypeId="2" ParentId="4202" CreationDate="2018-05-22T10:06:26.900" Score="3" Body="&lt;p&gt;З означень, які ви навели, випливає, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дерев'янити можна когось чи щось, тобто, якийсь об'єкт.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Безсоння дерев'янило &lt;em&gt;(кого? що?)&lt;/em&gt; мозок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дерев'яніти може сам суб'єкт.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дерев'яніли &lt;em&gt;(хто? що?)&lt;/em&gt; руки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, лоґічно, що не можна використовувати ці слова як синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-05-22T10:06:26.900" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4218" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4219" CreationDate="2018-05-22T10:45:05.620" Score="2" ViewCount="825" Body="&lt;p&gt;З сайту 1+1 &lt;a href=&quot;https://1plus1.ua/snidanok-z-1-1/video/ministr-osviti-rozkazala-pro-zmini-v-zno-linijki-ta-pobori-v-skolah?utm_source=facebook&amp;amp;utm_medium=post&amp;amp;utm_campaign=201805221959snidanok-FB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Міністр освіти розказала про зміни в ЗНО, лінійки та побори в школах»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить саме слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;побори&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pobir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОБІР&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; перев. мн., заст.&lt;strong&gt;1&lt;/strong&gt; У дореволюційній Росії — збір грошима або натурою (на користь держави, поміщика і т. ін.). &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt;&#xA;  діал. Дія за значенням побирати. &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; діал. Призов на військову&#xA;  службу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Насторожує помітка &lt;em&gt;застаріле&lt;/em&gt;. Чи існує синонім до слова без застереження &quot;застаріле&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведені приклади в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%BE%D0%B1%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;, як на мене, зовсім не відповідають значенню даного слова в відео (знач.1), а підходять лише для знач.3.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;НАБІ́Р заст. (призов на військову службу, рекрутування), ПРИЙО́М&#xA;  заст.,РЕКРУ́ТЧИНА, РЕКРУ́ТСТВО, НЕКРУ́ТЧИНА заст. розм.,НЕКРУ́ТСТВО&#xA;  заст. розм.,БРА́НКА діал. заст.,ПОБІ́Р діал. заст&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-22T15:44:03.530" LastActivityDate="2018-05-22T15:44:03.530" Title="Який більш сучасний синонім до слова &quot;побір&quot;?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4219" PostTypeId="2" ParentId="4218" CreationDate="2018-05-22T13:47:09.870" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зди́рство&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;зди́рництво&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;зди́рщина&lt;/strong&gt; — перший варіант &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80%D1%8B&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонує зокрема російсько-український словник Кримського і Євремова в ролі перекладу для російського «побо́ры»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ніде́ нема́ тако́го зди́рства, як у полі́ції.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Другий і третій варіанти є синонімами до першого згідно до «Словника української мови» в 20 томах (&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=136899&amp;amp;page=1129&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зди́рництво&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35676&amp;amp;page=1129&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зди́рщина&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;) і &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словників України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80%D1%8B&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на R2U пропонують інші варіанти&lt;/a&gt;, але я не бачу серед них сучасніших.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Upd.: Часто «здирство» вживають у вужчому значенні, а саме так кажуть зокрема про кримінальний злочин, що підпадає під &lt;a href=&quot;http://zakon0.rada.gov.ua/laws/show/2341-14/page6#n1254&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю 189&lt;/a&gt; (офіційна назва — &lt;em&gt;вимагання&lt;/em&gt;). Але переносний ужиток у ширшому значенні я вважаю теж доречним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-05-22T14:20:00.957" LastActivityDate="2018-05-22T14:20:00.957" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4220" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-22T23:59:22.803" Score="1" ViewCount="8222" Body="&lt;p&gt;Знайомлячись з нормами сучасного етикету, &lt;a href=&quot;http://etyket.org.ua/tolerantnist.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зустрів&lt;/a&gt; такий термін як &quot;толерантність&quot;. Де його пояснюють як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Толерантність&lt;/strong&gt; - це здатність без агресії сприймати думки, поведінку, форми самовираження та спосіб життя іншої людини, які відрізняються від власних.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Вікіпедії загальновживаного значення &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не наводиться&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 надає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tolerantnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пояснення&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТОЛЕРА́НТНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е, книжн. Поблажливий, терпимий до чиїхсь думок, поглядів, вірувань тощо. &lt;em&gt;Толерантний був [редактор] — для виду (Іван Франко, X, 1954, 115); У мене є один дуже близький друг .., і він мириться якось з моїми виступами.., хоч я виражаюсь перед ним далеко гостріше, ніж тепер перед Вами. Я сподіваюсь, що в сьому Ви будете до мене толерантні? (Леся Українка, V, 1956, 266); — Він.. чоловік толерантний, більше, мабуть, ніж моя Таня... (Володимир Гжицький, Чорне озеро, 1961, 193).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Офіційний сайт Української мови &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/p/poblazhlivij/38-1-0-12378&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; &quot;толерантний&quot; як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Синоніми до слова ПОБЛАЖЛИВИЙ: невимогливий, ліберальний; (до чого) терпимий, &lt;em&gt;толерантний&lt;/em&gt;; (усміх) доброзичливий; (суд) вибачливий, милостивий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи має термін “толерантний” та похідні від терміну слова, додаткові (крім наведених) відповідні синоніми та/або українські похідники?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-05-25T16:30:30.237" Title="Чи має запозичений термін “толерантність” синоніми українського походження?" Tags="|from-english|синоніми|запозичені-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4221" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5575" CreationDate="2018-05-23T05:17:42.220" Score="1" ViewCount="713" Body="&lt;p&gt;В телепрограмі &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://1tv.com.ua/video/18217&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Лайфхак українською&amp;quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  (9:32 хв) радять замість слова &amp;quot;планшет(планшетний комп'ютер)&amp;quot; вживати &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;гортанчик&amp;quot;.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D1%88%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BF%27%D1%8E%D1%82%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Планше́тний комп'ю́тер&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (планшетний персональний комп'ютер або скорочена версія (частіше вживається) планшет англ. tablet РС) — клас&#xA;ноутбуків, обладнаних планшетним пристроєм рукописного введення,&#xA;об'єднаним з екраном.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З ВТС сучасної української мови &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/946224.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;планшет&amp;quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;6》 У комп'ютерній графіці – спеціальна площина з механізмом для&#xA;позначення положень точок, що застосовується як пристрій введення&#xA;позицій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/planshet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;пропонує декілька варіантів замінини: &lt;em&gt;гортачик, гортайчик, тицялка,&#xA;пальцьотик, гортач, гортайко, сенсорник, табличка, дощеця.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Який із запропонованих варіантів нормативно вживати? Чи можемо вживати просто слово &amp;quot;планшет&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-03-12T18:54:43.680" Title="Чи нормативно вживати слово &quot;гортанчик&quot; в значені &quot;планшет&quot; ?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4222" PostTypeId="2" ParentId="4043" CreationDate="2018-05-23T05:33:04.640" Score="3" Body="&lt;p&gt;В СУМ-20 вже присутне слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;лайк&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, тому  можемо його використовувати, але не в офіційних документах, оскільки є примітка &lt;em&gt;&quot;жаргоне&quot;&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=218624&amp;amp;page=1471&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лайк&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  &lt;em&gt;у, ч., жарг.&lt;/em&gt; Спосіб схвалення користувачем Інтернету матеріалу, профілю користувача, фотографії і т. ін. через клік чи&#xA;  натискання функціональної кнопки (використовується перев. у соціальних&#xA;  мережах). &lt;em&gt;Журналіст отримав 23 місяці умовно за лайк під коментарем&#xA;  із критикою турецького президента&lt;/em&gt; (із журн.); &lt;em&gt;Лайк та репост цього&#xA;  матеріалу в соціальних мережах дає можливість виграти три місяці&#xA;  безкоштовного хостингу&lt;/em&gt; (з Інтернету).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-23T05:33:04.640" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4223" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-23T10:29:23.160" Score="6" ViewCount="4825" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=Z1-t8O4Yud0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відео-уроці&lt;/a&gt; О.Авраменко радить розмежовувати вжити &quot;малюнок&quot; і &quot;рисунок&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Малюнок - кольорове зображення виконане фарбами.  Рисунок - зображення&#xA;  нанесене штрихами/рисками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/maljunok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Малюнок&lt;/a&gt; - 1. род. нка. Зображення предмета на площині, зроблене&#xA;  олівцем, пером, фарбами тощо. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rysunok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Рисунок&lt;/a&gt; - 1. род. нка. Те саме, що малюнок 1, 2.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику синонімів&lt;/a&gt; дані слова представлені, як синоніми. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи дійсно варто розмежовувати вживання даних слів? Як бути, коли підписуємо діаграму в дипломній роботі/науковій статті (рисунок чи малюнок), адже вона може бути і кольорова і чорно-білою? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-08T12:08:13.597" Title="Малюнок та рисунок" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4224" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-23T14:04:18.583" Score="2" ViewCount="264" Body="&lt;p&gt;Вивчаючи, в черговий раз, корисну інформацію, натрапив на статтю &quot;&lt;a href=&quot;http://aphd.ua/yak-pravylno-huhlyty-informatsiina-hramotnist--naukovtsia-u-xxi-st/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як правильно &lt;em&gt;гуглити&lt;/em&gt; (інформаційна грамотність науковця у XXI ст.)&lt;/a&gt;&quot;.&#xA;І, в процесі ознайомлення, виникло декілька запитань: без сумніву, дане слово (&quot;&lt;em&gt;ґуґлити&lt;/em&gt;&quot;) отримало широко розповсюджене і дедалі глибше входить в наше сучасне життя, але, чи здобуло воно право бути більш-менш офіційним або використовуватись при діловій мові? А якщо вже й вживаємо це слово, то яке його вірне написання: &quot;гуглити&quot; чи “ґуґлити”?  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У широкому вжитку, використовується обидва варіанти написання: але &quot;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%B3%D1%83%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ei=ZHAFW_nwNsalsgGKsYjgBA&amp;amp;start=0&amp;amp;sa=N&amp;amp;biw=1304&amp;amp;bih=672&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гуглити&lt;/a&gt;&quot; більш поширений, в т.ч. і &lt;a href=&quot;https://www.epravda.com.ua/news/2018/03/9/634826/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗМІ&lt;/a&gt;, ніж &quot;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?hl=uk&amp;amp;source=hp&amp;amp;ei=HmkFW4eBHYqVsgGRuYmACw&amp;amp;q=%D2%91%D1%83%D2%91%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;oq=%D2%91%D1%83%D2%91%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...1469.1469.0.2755.3.2.0.0.0.0.119.119.0j1.1.0....0...1c.1.64.psy-ab..2.0.0.0...0.5upZNMnWomM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґуґлити&lt;/a&gt;&quot; але він теж &lt;a href=&quot;http://uainfo.org/blognews/1515058004-gugliti-yak-profi-kilkanadtsyat-korisnih-pidkazok.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;використовується&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При зверненні до Вікіпедії перш за все &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%BF%27%D1%8E%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;потрапляємо&lt;/a&gt; на &quot;Комп'ютерний сленг&quot;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ґуґлити — див. гуглити&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%96_%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96_%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гуглити&lt;/a&gt;: шукати в Google.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Офіційний сайт Української мови&quot; поки що не надає відповідної інформації:&#xA;ні про варіанти написання &quot;&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D2%91%D1%83%D2%91%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґуґлити&lt;/a&gt;&quot; ні про &quot;&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D0%B3%D1%83%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гуглити&lt;/a&gt;&quot;&#xA;На &quot;Словотворі&quot; досить &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/guglyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;однозначно&lt;/a&gt;: тут пропонують написання саме &quot;ґуґлити&quot;.&#xA;&quot;Український правопис&quot; &lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/#search=%D2%91%D1%83%D2%91%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не допоміг&lt;/a&gt;.&#xA;&quot;Вікісловник&quot; &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/w/index.php?search=%D2%91%D1%83%D2%91%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;title=%D0%A1%D0%BF%D0%B5%D1%86%D1%96%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0:%D0%9F%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA&amp;amp;profile=default&amp;amp;fulltext=1&amp;amp;searchToken=8a33yp83qlqboa2y74ng2cy8x&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;теж&lt;/a&gt;.&#xA;СУМ-20 &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=179006&amp;amp;page=703&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; тільки &quot;гуглю&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи здобуло це слово право бути більш-менш офіційним або використовуватись в розмовній, при діловій мові, адже в ЗМІ - вже користуються? А якщо вже й використовуємо це слово, то яке його правильне вживання: &quot;гуглити&quot; чи “ґуґлити”?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-05-23T14:35:27.883" Title="Чи стало дієлово “ґуґлити” усталеним та самостійним?" Tags="|переклад|вживання-слів|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4225" PostTypeId="2" ParentId="4224" CreationDate="2018-05-23T14:27:58.953" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Не відповідь з 1/гугол відповіддю — закріплення чи розширення питання. &lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Головоног, як проти анґліцизмів, колись радив використовувати звичаєве слово &lt;a href=&quot;//drive.google.com/file/d/1mJcpvbLuVsjiEpvySqnKbKv0flhOoDvL&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;шукати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; замість &lt;em&gt;ґуґлити&lt;/em&gt;. Загалом таке слово цілком підходить, коли не потрібне уточнення як пошук лиш мережею чи тільки осідком Google — навіть тут вже маються декілька означень. Окрім згаданого запитувачем суміжного слово &lt;em&gt;ґуґля&lt;/em&gt;, як старовиного одягу, існує ще, від котрого і походить назва Google, слово &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=199346&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;СУМ-20&quot;&gt;&lt;em&gt;гугол&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, як число 10&lt;sup&gt;100&lt;/sup&gt;. Тобто, по-моєму, в деякому сенсі це слово, хоч і в доволі рідких обставин, можна також тлумачити, як дію з цим числом, коли врахувати такі слова як &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dvojity&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;двоїти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trojity&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;троїти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;… Але, справді, слово дуже вживане, навіть відомі анґлійські словники &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/google&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot; to search for something on the internet using the Google search engine (= computer program that finds information)&quot;&gt;додали&lt;/a&gt; &lt;em&gt;to google&lt;/em&gt; до свого переліку. Правда, українські сучасні словники &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=google&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;розм. шукати інформацію в Інтернет (перев. через систему пошуку Google) // Загальний народний англійсько-український словник — 2010&quot;&gt;не дуже&lt;/a&gt; встигають за часом, тому з усталеністю тут все складніше. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-05-23T14:35:27.883" LastActivityDate="2018-05-23T14:35:27.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4226" PostTypeId="2" ParentId="4116" CreationDate="2018-05-23T15:06:24.390" Score="2" Body="&lt;p&gt;Визначення дієслів, від яких походять дієприкметники взяті із &lt;strong&gt;ВТС&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53399/876239.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Засновувати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  I -ую, -уєш, недок. , заснувати, -ую, -уєш, док. ,&#xA;  перех.&lt;br&gt;&#xA;    1. Започатковувати існування чого-небудь, створювати,&#xA;  організовувати щось.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;на чому. Будувати, створювати на основі чого-небудь, виходячи з&#xA;  чогось.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;II -ую, -уєш, недок. , &lt;strong&gt;заснувати&lt;/strong&gt;, -ую, -уєш, док. , перех. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Снуючи нитки, робити основу тканини. || перен. Покривати,&#xA;  затягувати щось чим-небудь.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен. Наповнювати, оповивати, огортати і т. ін. що-небудь. ||&#xA;  безос. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53406/931330.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Основувати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &#xA;  -ую, -уєш, недок. , оснувати, -ую, -уєш, док. , перех.  1. Те саме, що обсновувати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Робити з пряжі основу.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;заст&lt;/em&gt;. &lt;strong&gt;Засновувати.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;на чому, рідко. Ґрунтувати, базувати.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B7%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗАСНО́ВУВАТИ (будуючи щось, поселяючись десь, класти початок існуванню&#xA;  чого-небудь), ЗАКЛАДА́ТИ, ФУНДУВА́ТИ, ПОЧИНА́ТИ рідше, &lt;strong&gt;ОСНО́ВУВАТИ&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;em&gt;заст&lt;/em&gt;., ОСА́ДЖУВАТИ перев. док., заст. - Док.: заснува́ти, закла́сти, поча́ти, оснува́ти, осади́ти&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, як видно із словника синонімів, ми можемо використовувати їх як синоніми. На мою думку, дані слова не можна назвати повними синонімами, адже вони не відповідають один одному по всіх значеннях. Отже і похідні від них &lt;em&gt;&quot;оснований&quot;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&quot;заснований&quot;&lt;/em&gt; не будуть повними синонімами, тому використовувати їх потрібно обережно. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-23T15:06:24.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4227" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-23T22:39:26.940" Score="1" ViewCount="189" Body="&lt;p&gt;Знайомлячись з ідеями, які міняють світ, &lt;a href=&quot;https://inspired.com.ua/ideas/crowdfunding/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;натрапив&lt;/a&gt; на такий термін як &quot;&lt;em&gt;краудфандинг&lt;/em&gt;&quot;. Стало цікаво, чи існують відповідники (або синоніми) українського походження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D1%83%D0%B4%D1%84%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пояснює&lt;/a&gt; його як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Громадське фінансування&lt;/strong&gt;, англійською &lt;strong&gt;Краудфандинг&lt;/strong&gt; (англ. Crowdfunding, crowd — «громада, гурт, юрба», funding — «фінансування»), тобто «Фінансування громадою» — це співпраця людей, які добровільно об'єднують свої гроші чи інші ресурси разом, як правило через Інтернет, аби підтримати зусилля інших людей або організацій. Громадське фінансування може виконувати різні функції — допомога постраждалим від стихійних лих, підтримка з боку вболівальників чи фанатів, підтримка політичних кампаній, фінансування стартап-компаній та малого бізнесу, створення вільного програмного забезпечення тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Офіційний сайт Української мови&quot; за запитом нічого &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/search/?q=%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%83%D0%B4%D1%84%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B3&amp;amp;t=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не надав&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поґуґливши знайшов ресурс українського проекту &quot;&lt;a href=&quot;https://biggggidea.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Спільнокошт&lt;/a&gt;&quot;, який є реалізацією проекту краудфандингу в Україні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &quot;Словотворі&quot; &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/kraudfandyng&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонують&lt;/a&gt; наступні замінники (і до речі, використовують написання &quot;&lt;em&gt;краудфандинґ&lt;/em&gt;&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;спільнокошт, crowdfunding, гуртокошт, гуртомкошт, складчина, гуртош.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Український правопис&quot; &lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/#search=%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%83%D0%B4%D1%84%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не допоміг&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи має термін “&lt;em&gt;краудфандинг&lt;/em&gt;” та похідні від терміну слова, додаткові (крім наведених) відповідні синоніми та/або українські похідники?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1556" LastActivityDate="2018-05-23T22:39:26.940" Title="Чи має запозичений термін “краудфандинг” синоніми українського походження?" Tags="|from-english|синоніми|запозичені-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4229" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4889" CreationDate="2018-05-25T02:10:03.953" Score="5" ViewCount="2404" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Як правильно сказати &lt;em&gt;&quot;плести&quot;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&quot;в'язати&quot;&lt;/em&gt; одяг? &lt;em&gt;&quot;Плетений&quot;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&quot;в'язаний&quot;&lt;/em&gt; одяг?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Визначення із  СУМ-11:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/v.jazaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;В'язати&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; Плести що-небудь спицями, гачком і т. ін.&#xA;  &lt;em&gt;Чорнявий чоловік старі нерети понаправляв і почав в'язати новий&lt;/em&gt; (Марко Вовчок, VI, 1956, 233); &lt;em&gt;В кутку біля настільної лампи бабуся&#xA;  в'язала мені рукавицю&lt;/em&gt; (Леонід Смілянський, Сашко, 1957, 21). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plesty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Плести&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Перевиваючи пасма, волокна, нитки і т. ін.,&#xA;  з'єднувати в одно ціле; виготовляти що-небудь виттям, переплітанням. &#xA;  &lt;em&gt;Плести косу; Плести панчоху.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я заплуталась в даних визначеннях, оскільки в першому з них присутне друге. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;В'язати означає плести?!&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Чи може це означати, що слова синоніми? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо із визначення &lt;em&gt;&quot;светр&quot;&lt;/em&gt; все зрозуміло:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/svetr&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Светр&lt;/a&gt; в'язана тепла кофта без застібок з високим коміром, яку&#xA;  одягають через голову.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бути з іншим одягом - сукня, спідниця, шарф, шапка та ін., правильно сказати &lt;em&gt;&quot;плетена/ий&quot;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&quot;в'язана/ий&quot;&lt;/em&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-09-06T12:22:12.470" Title="Як правильно &quot;плести&quot; чи &quot;в'язати&quot; одяг?" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4230" PostTypeId="2" ParentId="4006" CreationDate="2018-05-25T02:32:36.933" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як Ви правильно відмітили переклад слова &amp;quot;greeter&amp;quot; з англійської мови на російську буде &amp;quot;зазывала&amp;quot; (&lt;a href=&quot;https://synonymum_en_ru.academic.ru/50656&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англо-русский синонимический словарь&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D1%8B%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009– &lt;/a&gt; надає такий переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Зазывала – &lt;strong&gt;закли́кач, закликайло, закликачка, заклика́льник, закликальниця, зама́нювач, зама́нювачка, клику́н.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&#xA;&lt;em&gt;Скрізь коло крамни́ць стоя́ть хло́пці-кликуни́ і зазива́ють ко́жен до своє́ї крамни́ці&lt;/em&gt; (АС)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=135187&amp;amp;page=977&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Закликальник&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Той, хто закликає кого-небудь кудись. &lt;em&gt;Перед стамбульською крамницею стояв закликальник&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=135188&amp;amp;page=977&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Закликальниця&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; Жін. до заклика́льник. &lt;em&gt;Продовжує агітувати закликальниця Ольга. – Думаєте, у часи Гоголя реклами менше було? Та&#xA;вона вічна!&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=216477&amp;amp;page=998&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Заманювач&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; а, ч., розм. Той, хто заманює кого-небудь. &lt;em&gt;Вона сама собі на голову кликала всілякого штибу заманювачів та&#xA;обманювачів, така вже її особливість&lt;/em&gt; (Є. Гуцало); &lt;em&gt;У досвідчених&#xA;заманювачів є своя власна психологічна сітка, якщо угледіли свого&#xA;клієнта, якщо навчилися більш-менш правдиво грати віру в те, що&#xA;говорять&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=42161&amp;amp;page=1332&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кликун&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; а́, ч., заст. Той, хто прилюдно оголошував що-небудь; оповісник. &lt;em&gt;Управителі зганяли народ, послали кликунів по улицях, самі&#xA;їздили, викликали, але ні одна жива душа не вийшла на майдан&lt;/em&gt; (І.&#xA;Нечуй-Левицький).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, для Вашого випадку найбільш вдалими будуть слова &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;закликальник&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&amp;quot; та &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;закликальниця&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, оскільки біля слова &lt;strong&gt;&amp;quot;заманювач&amp;quot;&lt;/strong&gt; є позначка &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;, а біля &lt;strong&gt;&amp;quot;кликун&amp;quot;&lt;/strong&gt; - &lt;em&gt;застаріле&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-25T02:32:36.933" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4231" PostTypeId="2" ParentId="3420" CreationDate="2018-05-25T04:37:38.880" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/ru/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%BE-%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9/techie&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кембриджский англо-русский словарь&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;techie - человек, интересующийся техникой, &lt;strong&gt;технарь&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D0%B0%D1%80%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Технарь, разг. – &lt;strong&gt;технар&lt;/strong&gt;.&#xA;  &lt;em&gt;[— Мене як математика, технаря цікавило: для чого потрібна взагалі мова? Ну що з того, що зникне мова? (Леонід Плющ)]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53410/998798.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Технар&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -я, ч. , розм. &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Фахівець із технічного обслуговування літаків.&#xA;  &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Той, хто працює в галузі техніки, технічних наук.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові є слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;технар&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, але дещо з іншим значенням ніж в російській. На жаль, точного відповідника до означення &lt;em&gt;&quot;людина, яка цікавиться технікою&quot;&lt;/em&gt; не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-25T04:37:38.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4232" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-25T06:18:33.860" Score="3" ViewCount="1212" Body="&lt;p&gt;Треба перекласти вираз &quot;&lt;em&gt;Отрисовка&lt;/em&gt; математической капчи&quot;. Прямого перекладу немає, намагалась винайти щось відповідне. Зазвичай словом &quot;отрисовка&quot; послуговуються дизайнери, що праюють в графічних редакторах. За поясненнями &lt;a href=&quot;https://photoshop-master.ru/forum/index.php/topic/25038-chto-znachit-otrisovka/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форумчан&lt;/a&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Отрисовка в основном значении слова - это обтравка (обводка) контуров&#xA;  рисунка или фотографии векторными инструментами (либо в векторном&#xA;  редакторе). Суть отрисовки – это превращение маленькой картинки в&#xA;  большую, часто делается для улучшения качества исходника. То есть&#xA;  проще говоря, обрисовываете с помощью пера, а затем раскрашиваете&#xA;  (кисть либо заливки).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але стосовно створення капчі таке визначення мало допомагає, тому що використання різних фарб - лише допоміжний фактор. Більш важливим є зміна розміру і  кута нахилу цифр, додавання шумних ефектів, динамічні викривлення тощо.&#xA;Як варіанти, в різних джерелах пропонується &lt;em&gt;прокреслення, вимальовка, рисування&lt;/em&gt;, та їх значення не зовсім відповідає потрібному.&#xA;Чи є в українському спеціальному лексиконі усталена назва такого процесу? Чи яке слово може точніше передати суть дії?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1451" LastEditorUserId="1451" LastEditDate="2018-05-25T09:34:34.613" LastActivityDate="2019-11-25T17:47:35.070" Title="Як перекласти &quot;отрисовка&quot;, &quot;drawing&quot;" Tags="|переклад|вибір-слова|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4233" PostTypeId="2" ParentId="4028" CreationDate="2018-05-25T12:52:11.433" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Майже самостійна [неповна] відповідь і додаток до &lt;a href=&quot;/a/4029/585&quot;&gt;відповіді&lt;/a&gt; пана &lt;a href=&quot;/users/4/sasha&quot;&gt;Sasha&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;/q/4028#comment6947_4028&quot;&gt;дописки&lt;/a&gt; пана &lt;a href=&quot;/users/978/enap-mwf&quot;&gt;enap-mwf&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1319&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник&lt;/a&gt; Павла Штепи радить замість &lt;em&gt;ліфт&lt;/em&gt; вживати &lt;em&gt;підойма&lt;/em&gt;. Не бачу проблем для вживу, оскільки слово просте і зрозуміле, також [частково] підтверджується словником в 11 книгах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidojma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Підо́йма&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;жін.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найпростіше знаряддя у вигляді стрижня, що може обертатися навколо нерухомої точки опори і служити для піднімання, підважування чого-небудь, зрівноважуючи більшу силу за допомогою меншої; підвага, важіль. — &lt;em&gt;Підкопуйте його [камінь] з долу, підкладайте підойми!&lt;/em&gt; (Іван Франко, VI, 1951, 116);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Витяг&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;тяг&lt;/em&gt; може згодитися, коли братимемо до уваги чеське &lt;a href=&quot;//cs.wikipedia.org/wiki/V%C3%BDtah&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;výtah&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Сучасне &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vytjagh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;витяг&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; з дещо книжковим означенням не є сильною завадою: &lt;em&gt;невеликий уривок, частина чи цитата з якого-небудь тексту&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи Українці використовують слово &lt;em&gt;вінда&lt;/em&gt; з Польської &lt;em&gt;winda&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як загальне, але розмовне слово — так, але в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53394/373999.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;ВІНДА (-и) ж.; комп. Операційна система Windows. БСРЖ, 98; Синишин, 25.&quot;&gt;означені&lt;/a&gt; &lt;em&gt;операційної системи &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/Microsoft_Windows&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Windows&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. А за польським означенням &lt;a href=&quot;//pl.wikipedia.org/wiki/Winda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;winda&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — ні, хіба що як частина західних — &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53394/1061204.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;ві́нда ліфт (ср, ст): У тій камениці вінда була, як у багатьох старих будинках, дерев'яна, з подвійними дверцятами і тьмяним жовтим світлом (Авторка)&quot;&gt;львівського&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/100/53394/1041668.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;вінда — ліфт&quot;&gt;галицького&lt;/a&gt; — розмовних говірок.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-27T12:23:19.107" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4234" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-25T14:24:05.197" Score="5" ViewCount="3373" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=vNG0ALdVkWM&amp;amp;feature=youtu.be&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Відео-урок&lt;/a&gt; О.Авраменко російський жартівливий вислів &lt;em&gt;&quot;пишите письма мелким почерком&quot;&lt;/em&gt; замінює &lt;em&gt;&quot;цілуйте тата в коліщата&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kolishhatko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Коліщатко&lt;/a&gt;  Зменш. до коліща.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kolishha&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Коліща&lt;/a&gt;  Невелике колесо (у 1, 3 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому саме такий вираз? Яке походження має приказка &lt;em&gt;&quot;цілуйте тата в коліщата&quot;&lt;/em&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-25T14:24:05.197" Title="Походження вислову &quot;цілуйте тата в коліщата&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4235" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4239" CreationDate="2018-05-25T16:00:30.593" Score="4" ViewCount="1217" Body="&lt;p&gt;В українських словниках є слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;чекати&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;ждати&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, які є синонімами. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zhdaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ждати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 1. перех. Перебувати де-небудь, щоб побачити когось, зустрітися з кимось; чекати, очікувати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chekaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чекати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 1. перех., кого, чого, що, на кого — що і без додатка. Перебувати де-небудь, щоб побачити когось, зустрітися з кимсь;&#xA;  розраховувати на появу, прихід кого-, чого-небудь; ждати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53398/264643.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів Караванського&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ЖДАТИ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  (на кого) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чекати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, очікувати, дожидати &amp;lt;сподіватися&gt; кого; ФР. вижидати, вичікувати; (з лихим наміром) чатувати, чигати; п!&#xA;  ЧЕКАТИ, СТРИВАТИ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також в СУМ-11 присутнє&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pochekaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Почекати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Чекати якийсь час. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; наказ. сп. почекай, почекайте. Уживається як застереження або нахваляння, погроза.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бути із словом &lt;a href=&quot;https://mymemory.translated.net/ru/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9/%D0%A0%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9/%D0%B7%D0%B0%D0%B6%D0%B4%D1%96%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;заждіть&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, яке так широко вживається в значені &quot;почекайте&quot;, але відсутнє в словниках. Чи нормативне слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;заждіть&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2022-12-15T00:42:27.893" Title="&quot;Заждіть&quot; - нормативне слово?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4236" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-25T16:03:46.180" Score="0" ViewCount="237" Body="&lt;p&gt;Цікавить переклад англійського слова &quot;&lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=Trolling&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;trolling&lt;/a&gt;&quot;, яке має значення &quot;розміщення в Інтернеті провокаційних повідомлень з метою викликати  конфлікти між учасниками, образи, війну редагувань, марнослів'я тощо&quot;. Гугл перекладач дає варіант &quot;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#en/uk/trolling&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;троллінг&lt;/a&gt;&quot;, але от на сторінці &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D0%BE%D0%BB%D1%96%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://prosport.tsn.ua/sport/troling-riven-bog-u-centri-kiyeva-vstanovili-baner-zi-skandalnim-foto-pavelka-z-kubkom-ligi-chempioniv-1160619.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ТСН&lt;/a&gt; це слово пишеться з однією буквою &quot;л&quot; - &quot;тролінг&quot;, то який із цих варіантів правильний?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також цікаво чи є в українській мові хороший відповідник, яким би можна було замінити це слово. На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/trolinh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; є такий цікавий варіант як злецювання, однак такого слова немає в СУМі. Особисто я вважаю, що його можна було б замінити словом &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shtukarstvo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;штукарство&lt;/a&gt;&quot; або &quot;онлайн штукарство&quot;, а слово &quot;троль&quot; (&quot;troll&quot;) - &quot;штукар&quot;. І все ж, я не впевнений, що це буде хороший переклад, тому можливо хтось може порадити кращі варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-25T16:26:29.263" Title="Переклад слова &quot;trolling&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4237" PostTypeId="2" ParentId="4236" CreationDate="2018-05-25T16:26:29.263" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Тролінг&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; з одним &lt;code&gt;-л-&lt;/code&gt;, бо в загальних назвах іншомовного походження подвоєння зазвичай не зберігаються &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис § 89&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, найбільш вдалим є варіант представлений на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/trolinh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;глузування&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18791&amp;amp;page=643&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глузування&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; я, с. Дія за знач. глузува́ти. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18792&amp;amp;page=643&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глузувати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у́ю, у́єш, недок., з кого – чого і без дод., над ким – чим. Уїдливо насміхатися; висміювати когось або щось&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-05-25T16:26:29.263" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4238" PostTypeId="2" ParentId="4220" CreationDate="2018-05-25T16:30:30.237" Score="2" Body="&lt;p&gt;Все ж найкращим варіантом буде &quot;терпимий&quot; зідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tolerantnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/tolerantnist&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвору&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://promovu.in.ua/adopted-words/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього&lt;/a&gt; онлайн збірника деяких українських відповідників, &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловника&lt;/a&gt; та цього &lt;a href=&quot;https://irynadenysjuk.blogspot.com/2015/01/blog-post_13.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайту&lt;/a&gt;. Згідно до &lt;a href=&quot;http://ukrainian.abcthesaurus.com/browse_synonyms/synonyms_for_%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього джерела&lt;/a&gt; можливими є варіанти: &quot;щедрий&quot;, &quot;неупереджений&quot;, &quot;доброзичливий&quot;. А онлайн &lt;a href=&quot;https://www.dictionaries24.com/uk/%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник24&lt;/a&gt; дає ще можливий синонім до цього слова - &quot;здатний витримати&quot;. І врешті решт згідно до &lt;a href=&quot;https://explain_words_uk.academic.ru/6723/%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього сайту&lt;/a&gt; ще можна замінити це слово за допомогою слів &quot;поблажливий&quot;, &quot;ліберальний&quot;, &quot;невимогливий&quot;, &quot;лояльний&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-25T16:30:30.237" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4239" PostTypeId="2" ParentId="4235" CreationDate="2018-05-26T05:23:39.357" Score="10" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;заждіть&lt;/em&gt; не шукатиметься в словниках, оскільки не є словарною формою, а спонукальним чи &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B7%D0%B0%D0%B6%D0%B4%D1%96%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наказовим&lt;/a&gt;. Для цього потрібно &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D1%84%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%82%D0%B8%D0%B2#%D0%92_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інфінітив&lt;/a&gt; — початковий вид дієслова, котрим є &lt;em&gt;заждати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;&lt;em&gt;Інфінітив&lt;/em&gt;&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;зажда́ти&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;зажда́ть&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Наказовий спосіб&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;однина&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;множина&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;1 особа&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;—&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зажді́мо, зажді́м&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;2 особа&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зажди́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;зажді́ть&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;МАЙБУТНІЙ ЧАС&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;однина&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;множина&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;1 особа&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зажду́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;заждемо́, зажде́м&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;2 особа&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зажде́ш&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;заждете́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;3 особа&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зажде́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зажду́ть&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;МИНУЛИЙ ЧАС&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;однина&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;множина&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;чоловічий рід&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зажда́в&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зажда́ли&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;жіночий рід&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зажда́ла&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;〃&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;середній рід&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зажда́ло&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;〃&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;заждати&lt;/em&gt; шукається в усіх відомих мені словниках: СУМ в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zazhdaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;11&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;//services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=29205&amp;amp;page=966&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;20&lt;/a&gt; книгах, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B6%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грінченка, Кримського тощо&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Висновок: слово є &lt;strong&gt;нормативним&lt;/strong&gt;, але деякі словники, до прикладу обидва СУМ, чомусь позначають його як &lt;em&gt;розмовним&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorDisplayName="user5051" LastEditDate="2022-12-15T00:42:27.893" LastActivityDate="2022-12-15T00:42:27.893" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4240" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4242" CreationDate="2018-05-26T13:40:16.470" Score="4" ViewCount="461" Body="&lt;p&gt;Цікавить чи існує український відповідник до слова &quot;Мем&quot; (від англ. &quot;meme&quot;) - явище спонтанного розповсюдження певної інформації інтернетом усіма можливими способами − електронною поштою, в месенджерах, форумах, блогах, тощо. На сторінці &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D0%BC#%D0%86%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5%D1%82-%D0%BC%D0%B5%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; мені вдалося знайти сторінку, де є інформація про це слово, але немає жодного українського відповідника там. &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#en/uk/meme&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гугл перкладач&lt;/a&gt; дає варіант &quot;мем&quot;, а на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/mem&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвору&lt;/a&gt; є такі варіанти як &quot;мулька&quot; та &quot;посміхунок&quot;, але таких слів я не знайшов в СУМі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож чи існує український відповідник до даного слова чи його можливо перекласти лише як &quot;мем&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2020-02-08T07:56:05.887" Title="Чи є українській відповідник до слова &quot;мем&quot;" Tags="|переклад|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4241" PostTypeId="2" ParentId="4240" CreationDate="2018-05-26T14:40:44.090" Score="6" Body="&lt;p&gt;В СУМ-20 присутнє слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;мем&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, тому сміливо можемо його використовувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=203286&amp;amp;page=1599&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мем&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, а, ч. Одиниця культурної інформації, поширювана від однієї людини до іншої за допомогою мовлення, письма, відео, ритуалів,&#xA;жестів і т. ін. &lt;em&gt;Мем – це ідея, символ, манера чи спосіб дії, що&#xA;свідомо чи несвідомо передаються від людини до людини&lt;/em&gt; (з наук.-попул.&#xA;літ.); &lt;em&gt;Уся культурна інформація складається з базових одиниць – мемів,&#xA;так само як біологічна інформація складається з генів&lt;/em&gt; (з навч. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, краще використовувати саме слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;мем&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, не замінювати на якісь інші.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-05-26T14:40:44.090" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4242" PostTypeId="2" ParentId="4240" CreationDate="2018-05-27T00:09:18.033" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як зазначає &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%BC_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt;, иншим перебуквуванням для &lt;a href=&quot;//dictionary.cambridge.org/dictionary/english/meme&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;meme&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; є &lt;em&gt;&lt;strong&gt;мім&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, що доречніше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;за звучнею &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Meme&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;/miːm/&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;через &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B7%D0%BC#%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B4_[%C4%9B]_%D0%B2_[%D1%96]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ікавізм&lt;/a&gt;, до того ж з &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B7%D1%96%D1%80%D0%BE%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;власним&lt;/a&gt; жартівливим відтіном; звісно, голосна не чергуватиметься чи викидатиметься, оскільки чужоземне походження;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;за повною назвою &lt;em&gt;мімема&lt;/em&gt; і &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Meme#Etymology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словопоходженням&lt;/a&gt;: з давньогрецького слова &lt;em&gt;&lt;strong&gt;μίμ&lt;/strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BC%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ημα&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; /míːmɛːma/ “imitated thing” ⟶ &lt;em&gt;μιμεῖσθαι&lt;/em&gt; “to imitate” ⟶ &lt;em&gt;μῖμος&lt;/em&gt; “mime“; й відси знов звучнею, а також вже існуючими словами з &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D1%96%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цим&lt;/a&gt; словопохідним корнем: &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=51482&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мім&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;мімік&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;міміка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;міміст&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мімічний&lt;/em&gt;…&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли брати суто український відповідник, то за &lt;a href=&quot;//storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1320&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словником Павла Штепи&lt;/a&gt; можна від &lt;em&gt;міміка&lt;/em&gt; отримати непогане за означенням від СУМ і навіть трохи подібним звучанням слово &lt;em&gt;миги&lt;/em&gt;, котре тут, правда, має лиш число множини. Але, инші словники вказують, що існує й однина &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D0%BC%D0%B8%D0%B3%D0%B0&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;мига&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, також зустрічається як &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BC%D0%B8%D2%91%D0%B0&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;миґа&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50967&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Миги&lt;/strong&gt;, ів&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;мн.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Знаки (підморгування, жести), які супроводжують, а часто й заступають розмову.&lt;br&gt;&#xA;  &amp;emsp;&lt;em&gt;В мигах, в розмові венгрів [угорців] було видко щось східне&lt;/em&gt; (І. Нечуй-Левицький);&lt;br&gt;&#xA;  &amp;emsp;&lt;em&gt;Йому бракувало іноді потрібних слів, тоді він допомагав собі мигами й усякими вихилясами&lt;/em&gt; (Б. Антоненко-Давидович).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/porozumivatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Порозуміва́тися (порозумі́тися) на ми́гах&lt;/a&gt; — вести розмову, спілкуватися за допомогою жестів, знаків і т. ін.&lt;br&gt;&#xA;  &amp;emsp;&lt;em&gt;Рабиням і служникам не дозволено розмовляти в присутності падишаха.. Навіть сам на сам порозуміваються вони в палаці на мигах, наче глухонімі&lt;/em&gt; (Зінаїда Тулуб, Людолови, II, 1957, 340);&lt;br&gt;&#xA;  &amp;emsp;&lt;em&gt;Охорона маєтку найбільш ускладнювала справу.. — Мови не розуміють.. — Проте, може б, хоч на мигах якось порозумілися, та стражник, що до них приставлений, і близько не підпускає до них&lt;/em&gt; (Андрій Головко, II, 1957, 260); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;○ &lt;strong&gt;На ми́гах&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;у знач. присл., зі сл.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;говорити&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;розмовляти&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;пояснювати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;показувати&lt;/strong&gt; і т. ін. — за допомогою жестів, міміки і т. ін.&lt;br&gt;&#xA;  &amp;emsp;&lt;em&gt;Дівчата щось поясняли старій на мигах, .. але все надаремне: стара не розуміла&lt;/em&gt; (М. Коцюбинський); &lt;em&gt;Золотаренко показав писареві на мигах, що не треба турбувати гетьмана&lt;/em&gt; (П. Панч);&lt;br&gt;&#xA;  &amp;emsp;&lt;em&gt;Михайло порушує порядок, він підійшов і на мигах попросив загасити свічу і лягати...&lt;/em&gt; (Б. Левін);&lt;br&gt;&#xA;  &amp;emsp;&lt;em&gt;Щось на мигах пояснюючи Катеринi, Омелян видобув зi спiдньої кишенi конверт&lt;/em&gt; (Р. Андріяшик).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли випадково знайшов неочікуване для мене написання однини з закінченням &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;, а також з &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;, то рішив &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=457&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перевірити&lt;/a&gt; походження. Слово походить від польського (вже чоловічого роду) &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://wsjp.pl/index.php?id_hasla=41281&amp;amp;id_znaczenia=4874380&amp;amp;l=15&amp;amp;ind=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mig&lt;/a&gt;i&lt;/em&gt;, що від псл. &lt;em&gt;migati&lt;/em&gt; — відки й українське &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/myghaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мигати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і подальні однопневі. Сильних втрат означень не відбулося і залишається українським відповідником. Чисто уявно, теж можна вживати існуючого чоловічого &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mygh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;миг&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, для котрого множина теж &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%BC%D0%B8%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;миги&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Також цікавим є рішення Павла Штепи вказати &lt;em&gt;мита&lt;/em&gt;, що, схоже, походить від &lt;em&gt;мить&lt;/em&gt;, для &lt;em&gt;жест&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="1177" LastEditDate="2020-02-08T07:56:05.887" LastActivityDate="2020-02-08T07:56:05.887" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4243" PostTypeId="2" ParentId="4156" CreationDate="2018-05-27T11:40:23.467" Score="3" Body="&lt;p&gt;Погоджуюсь із другим джерелом. Українській мові при позначенні процесу властиві закінчення -ння. Особисто я завжди використовую &quot;розроблення&quot; у значенні процесу (адже розробляти ПЗ - це саме процес). А &quot;розробка&quot; - це вже результат дії, наприклад, програмна розробка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1598" LastActivityDate="2018-05-27T11:40:23.467" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4244" PostTypeId="2" ParentId="4205" CreationDate="2018-05-28T07:48:42.797" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згідно до СУМу &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/udavaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;удавати&lt;/a&gt;&quot; (відповідно іменник буде &quot;удавання&quot;) - &quot;Робити вигляд, прикидатися; Надавати кому-небудь певного вигляду, образу, робити подібним до когось&quot;, і слово &quot;симуляція&quot; має у своєму визначені схоже значення, та навіть більше, як бачите там зазначається, що це те саме, що й &quot;удавання&quot;. Згідно до &lt;a href=&quot;https://www.dictionaries24.com/uk/%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%83%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словника синонімів&lt;/a&gt;, можна це слово замінити такими іменниками як &quot;наподоблення&quot;, &quot;підробка&quot;, &quot;імітація&quot; (хоч, слід врахувати, що це слово також іншомовного походження) &quot;моделювання&quot;, &quot;відтворення&quot;. Гадаю, що потрібно врахувати, що вживання того чи іншого слова-синоніма буде залежати від контексту, бо якщо у нас буде речення &quot;Він симулював хворобу&quot;, то на варто казати &quot;Він відтворив чи змоделював хворобу&quot;, а краще сказати &quot;Він вдав, що був хворий&quot; або ж &quot;Він &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prykydatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прикинувся&lt;/a&gt;, що був хворий&quot;, а от у реченні &quot;Симуляція поведінки будівлі під час землетрусу&quot;, це слово уже краще замінити іменнико &quot;моделювання&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-28T07:48:42.797" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4245" PostTypeId="2" ParentId="4205" CreationDate="2018-05-28T08:41:33.447" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1307&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник чужомовних слів Павла Штепи&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;імітатор&lt;/strong&gt; — наподоблювач&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;імітація&lt;/strong&gt; — наподоба&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;імітувати&lt;/strong&gt; — наподоблювати, наподобити, понаподоблювати, сподоблювати, сподобити, посподоблювати, уподоблювати, уподобити, повподоблювати, наподібнювати, наподібнити, понаподібнювати, сподібнювати, сподібнити, посподібнювати, уподібнювати, уподібнити, повподібнювати&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;симулювати&lt;/strong&gt; — удавати, удати, повдавати, прикидатися, прикинутися, поприкидатися, дурити, здурювати, здурити, поздурювати, обдурювати, обдурити, пообдурювати, подурювати, подурити&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;симулянт&lt;/strong&gt; — удавач, прикидько&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;симуляція&lt;/strong&gt; — &lt;a href=&quot;//goroh.in.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сповидн&lt;/a&gt;ість, удавка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відси &lt;em&gt;вдавання&lt;/em&gt; для &lt;em&gt;сімуляція&lt;/em&gt; підходить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-05-28T08:41:33.447" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4247" PostTypeId="2" ParentId="4158" CreationDate="2018-05-28T12:34:57.530" Score="2" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%B3%D1%83%D0%B7%D0%BE%D0%BA/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть нехарактерний для української мови іменник &lt;strong&gt;підгузник&lt;/strong&gt; на правильний варіант: &lt;strong&gt;підгузок.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%B3%D1%83%D0%B7%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%96%D0%B4%D0%B3%D1%83%D0%B7%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; також знаходимо &lt;strong&gt;підгузок&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згаданий Вами &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidghuzok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; також підтверджує цю інформацію.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, правильно вживати &lt;strong&gt;підгузок.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.Знайшла досить цікаву інформацію про &lt;strong&gt;підгузник&lt;/strong&gt; у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53407/375463.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПІДГУЗНИК &#xA;  (-а) ч.; арм.; зневажл. Солдат строкової служби першого півроку служби. Балабін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-05-28T12:34:57.530" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4248" PostTypeId="2" ParentId="4191" CreationDate="2018-05-28T14:26:47.570" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це явище пов'язане з історичним розвитком займенника як частини мови. Вказівні за походженням займенники &lt;strong&gt;онь, она, они&lt;/strong&gt; ще в спільнослов‘янській мові стали&#xA;виконувати роль особового займенника третьої особи (&lt;a href=&quot;http://philology.lnu.edu.ua/wp-content/uploads/2015/05/%D0%86%D0%93.-18-16.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Історична граматика&lt;/a&gt;).&lt;br&gt;&#xA;   Під час розвитку мови, при видмінюванні займенника &lt;strong&gt;они&lt;/strong&gt; з'явився &lt;em&gt;протетичний н&lt;/em&gt;, який згодом то зникав, то залишався.(&lt;a href=&quot;http://www.irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe?I21DBN=LINK&amp;amp;P21DBN=UJRN&amp;amp;Z21ID=&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21FMT=ASP_meta&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;2_S21P03=FILA=&amp;amp;2_S21STR=Sdzif_2010_8_16&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕТАПИ СТАНОВЛЕННЯ ЗАЙМЕННИКА ЯК ЧАСТИНИ МОВИ Галій Л. Г.&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ї&lt;/strong&gt; з'явилося набагато пізніше у нашій мові, так і  відповідно &lt;strong&gt;їм&lt;/strong&gt;. В деяких діалектах української мови залишилися впливи староукраїнської, як наслідок цього - бачимо вживання &lt;strong&gt;ним&lt;/strong&gt; у  названих конструкціях. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-05-28T14:26:47.570" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4249" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4252" CreationDate="2018-05-28T20:00:01.833" Score="3" ViewCount="349" Body="&lt;p&gt;Чи є український відповідник до слова &lt;em&gt;&quot;sustainable&quot;&lt;/em&gt;, яке вжите у реченні: &quot;If we abandon the current large-scale, wasteful agribusiness model, our food will be more sustainable and more delicious as well&quot;. Згідно до &lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/sustainable&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оксфордського словника&lt;/a&gt; &quot;sustainable&quot; може мати значення: &quot;Conserving an ecological balance by avoiding depletion of natural resources&quot; - &quot;Той, що зберігає екологічний баланс, запобігаючи вичерпанню природних ресурсів&quot;. Гугл перекладач дає варіант &quot;стійкий&quot;, але він зовсім не підходить по контексту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує в українській мові якийсь відповідник який можна було б використати для перекладу цього слова? Перше, що мені спало на думку - &lt;em&gt;&quot;екологічно безпечний&quot;&lt;/em&gt;, однак він не достатньо передає значення слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-05-28T23:50:34.110" LastActivityDate="2018-06-05T16:26:55.460" Title="Переклад слова &quot;sustainble&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4250" PostTypeId="2" ParentId="4249" CreationDate="2018-05-28T23:47:21.523" Score="3" Body="&lt;p&gt;Якщо пошукати &quot;what is sustainable food&quot;, то більшість джерел [1] [2] [3] пояснюють це як іжа (а також землеробство), яке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Задовольняє потреби людства у їжі та волокнах; Satisfy human food and fiber needs.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Покращує якість навколишнього середовища та базу природних ресурсів, від яких залежить сільське господарство; Enhance environmental quality and the natural resource base upon which the agricultural economy depends.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Найбільш ефективно використовує невідновлювані ресурси та інтегрує, де це можливо, природні біологічні цикли і процеси; Make the most efficient use of nonrenewable resources and on-farm resources and integrate, where appropriate, natural biological cycles and controls.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Забезпечує економічну ефективність сільського господарства;  Sustain the economic viability of farm operations.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Покращує якість життя фермерів та суспільства в цілому; Enhance the quality of life for farmers and society as a whole&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З огляду на вищенаведене, терміни &lt;a href=&quot;http://library.kr.ua/orhus/zemlya.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Екологічне (екологічно-чисте) землеробство (харчування)&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://www.dachnik.org.ua/organichne-zemlerobstvo.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;органічне землеробство (харчування)&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; виглядають досить вдалими.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;[1] &lt;a href=&quot;https://www.sustainweb.org/sustainablefood/what_is_sustainable_food/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;What is sustainable food?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[2] &lt;a href=&quot;https://www.theguardian.com/environment/2010/sep/19/10-best-sustainable-foods&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;10 sustainable foods for your shopping basket&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[3] &lt;a href=&quot;https://www.huffingtonpost.com/dr-john-salerno/what-is-sustainable-food_b_428570.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;What Is Sustainable Food?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-05-28T23:47:21.523" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4251" PostTypeId="2" ParentId="4249" CreationDate="2018-05-29T06:43:31.493" Score="2" Body="&lt;p&gt;Взагалі для &lt;em&gt;sustainable&lt;/em&gt; у &lt;a href=&quot;/a/4250&quot;&gt;сенсі, зазначеному bytebuster&lt;/a&gt;, на мою думку, в загальному випадку часто найкраще підходить &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=sustainable&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;екораціональний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?t=1392&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обговорення&lt;/a&gt;). Це якщо у відриві від конкретного речення, а просто &lt;em&gt;sustainable &amp;lt;something&gt;&lt;/em&gt; (наприклад, &lt;em&gt;sustainable food&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в конкретному випадку, коли треба вищий ступінь порівняння (&lt;em&gt;more sustainable&lt;/em&gt;), я би справді вжив запропонований bytebuster'ом варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;екологічний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо &amp;lt;…&gt;, [то] це зробить нашу їжу екологічнішою, і смачнішою також.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-05-29T06:43:31.493" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4252" PostTypeId="2" ParentId="4249" CreationDate="2018-05-29T07:27:56.467" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=sustainable&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;sustainable&lt;/strong&gt; [səˈsteɪnəb(ə)l] &lt;em&gt;adj&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;стійки́й, станівки́й, ста́лий; стабільний; збалансо́ваний, гармоні́йний; невиче́рпливий; самопідтри́мний; екораціональний&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;стійки́й, доводи́мий, обґрунто́ваний&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю тут може підійти один з варіантів з пункту 1.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-05-29T07:27:56.467" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4253" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4256" CreationDate="2018-05-29T11:35:40.320" Score="3" ViewCount="129" Body="&lt;p&gt;Нещодавно мала чудову можливість відвідати найменше місто України- Угнів. Шукаючи інформацію про це місто натрапила на двояке відмінювання цієї географічної назви- &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://m-a-d-m-a-x.livejournal.com/173981.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УгнОва&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://ua.igotoworld.com/ua/poi_object/66713_istoriko-kraevedcheskiy-muzey-ugnev.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УгнЕва&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. Місцеві жителі, за спостереженням, вживають форму &lt;strong&gt;УгнОва&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи в цьому випадку відмінювання зберігається як &lt;a href=&quot;https://studopedia.ru/16_46774_zrazki-vidminyuvannya-geografichnih-nazv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Канів&lt;/a&gt;, тобто правильна форма &lt;strong&gt;УгнЕва&lt;/strong&gt;. Чи, можливо, є польський вплив на походження назви &lt;strong&gt;UhnOv&lt;/strong&gt; і відповідно відмінювання ?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як правильно вживати &lt;strong&gt;УгнЕва чи УгнОва&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2021-05-08T02:45:12.953" Title="УгнОва чи УгнЕва?" Tags="|відмінювання|родовий-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4254" PostTypeId="2" ParentId="4071" CreationDate="2018-05-29T12:03:09.203" Score="2" Body="&lt;p&gt;Досить зрозумілу, обгрунтовану позицію знайшла у статті &lt;a href=&quot;http://pcholkin.com/lyudyna-z-invalidnistyu-chy-z-osoblyvymy-potrebamy/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Людина з інвалідністю чи з особливими потребами?&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КМЦСССДМ пропонує використовувати «слова та поняття, які не створюють стереотипів» [...]&#xA;  Та вже саме використання слова &lt;strong&gt;ОБМЕЖЕНИЙ&lt;/strong&gt; і є стереотипом. Конвенція ООН про права осіб з інвалідністю говорить: «Комітет бере до уваги запит Держави-учасниці стосовно термінології на позначення осіб з інвалідністю і вважає, що використання термінології українською мовою, яка називає осіб з інвалідністю «інвалідами» або «особами з обмеженими фізичними можливостями», не відповідає Конвенції».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Як відомо, згідно сучасної соціальної моделі інвалідності – інвалідність не є проблемою певної людини, адже вона настає через непереборні фізичні бар’єри в навколишньому середовищі, відсутність можливості рівного доступу до інформації, освіти в школах і вузах, працевлаштування, житла тощо, тобто це проблема суспільства.&#xA;  Саме тому, &lt;strong&gt;НЕ РЕКОМЕНДОВАНО&lt;/strong&gt; вживати термін «&lt;strong&gt;людина з обмеженими можливостями»&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;(особливими потребами)&lt;/strong&gt;,натомість на його місце без проблем сідає «&lt;strong&gt;людина з інвалідністю»&lt;/strong&gt; – більш ніж чітко і зрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://energolife.info/ua/2017/Society/4445/%C2%AB%D0%86%D0%BD%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B4-%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%B0-%D0%B7-%D1%96%D0%BD%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8E-%D1%87%D0%B8-%D0%B7-%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%BC%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%B1%D0%B0%D0%BC%D0%B8%C2%BB-%E2%80%93-%D1%8F%D0%BA-%D0%B7%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F-%D1%89%D0%BE%D0%B1-%D0%BD%D0%B5-%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%B8%D1%82%D0%B8-%D0%BB%D1%8E%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D1%83.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕнергоЛайф. інфо&lt;/a&gt; також знаходимо інформацію, що замість &lt;strong&gt;люди з особливими потребами&lt;/strong&gt; потрібно вживати &lt;strong&gt;люди з інвалідністю&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ту саму інформацію бачимо в інтерв'ю у &lt;a href=&quot;https://1plus1.ua/tsn/novyny/ak-pravilno-nazivati-ludej-z-invalidnistu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сніданок з 1+1&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, коректніше вживати  &lt;strong&gt;люди з інвалідністю&lt;/strong&gt;, а різне вживання термінів у просторах інтернету, пояснюється необізнаністю журналістів, блогерів і т.д.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-05-29T12:03:09.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4255" PostTypeId="2" ParentId="3268" CreationDate="2018-05-29T12:23:27.803" Score="2" Body="&lt;p&gt;Натрапила на це слово у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/44/53392/295881.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;АМПЕЛЬ&lt;/strong&gt; &#xA;  (нім.) &#xA;  Підвісна ваза в інтер'єрі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, М.в. мнж. &lt;strong&gt;ампель&lt;/strong&gt; -&lt;strong&gt;амплях&lt;/strong&gt;. Це слово має те ж тлумаченя, що подане в наведеному реченні перед душками - &quot;&lt;em&gt;які вирощують у підвісних вазах (&lt;strong&gt;амплях&lt;/strong&gt;)&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-05-29T12:23:27.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4256" PostTypeId="2" ParentId="4253" CreationDate="2018-05-29T12:57:36.500" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У́гнів&lt;/strong&gt; — іменник чоловічого роду&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;називний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;У́гнів&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;родовий&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D1%83%D0%B3%D0%BD%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник від УМІФ-а&quot;&gt;У́гнева&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;давальний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;У́гневу&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;знахідний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;У́гнів&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;орудний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;У́гневом&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;місцевий&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;У́гневі, У́гневу&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;кличний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;У́гневе&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-05-08T02:45:12.953" LastActivityDate="2021-05-08T02:45:12.953" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4257" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4262" CreationDate="2018-05-29T13:31:29.987" Score="4" ViewCount="1428" Body="&lt;p&gt;Традиційно ще зі школи ми знаємо, що &lt;strong&gt;труп&lt;/strong&gt;-неістота &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=fOwVCgAAQBAJ&amp;amp;pg=PT199&amp;amp;lpg=PT199&amp;amp;dq=%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BF+%D0%BD%D0%B5%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0+%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D0%BA+-%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=DBrK1PftBO&amp;amp;sig=aG4t1H1FaPZA560msqN1kr6Oh2s&amp;amp;hl=ru&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjCkqHH_qrbAhVL2ywKHT73CvUQ6AEIJzAA#v=onepage&amp;amp;q=%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BF%20%D0%BD%D0%B5%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0%20%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20-%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українська без помилок. Говоримо і пишемо правильно... &lt;/a&gt;. однак натрапила на статтю &lt;a href=&quot;http://www.irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe?I21DBN=LINK&amp;amp;P21DBN=UJRN&amp;amp;Z21ID=&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21FMT=ASP_meta&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;2_S21P03=FILA=&amp;amp;2_S21STR=Nvchnugf_2014_692-693_32&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мороз Т. Ю. Специфіка вираження значень істоти/неістоти в аспекті виявів семантико-граматичної асиметрії&lt;/a&gt;, де автор зазначає, що &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...у контекстах, де іменник &lt;strong&gt;труп&lt;/strong&gt;  уживається самостійно, він може цілком набувати формальних ознак істотового. Як засвідчує вибірка, таких контекстів чимало, наприклад:&#xA;  Московські драгуни не спішилися збирати своїх  поранених і &lt;strong&gt;трупів&lt;/strong&gt;; То нащо двигати &lt;strong&gt;трупа&lt;/strong&gt;?  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У цілому слід зазначити, що цей іменник, перебуваючи в ряду подібних йому за семантикою лексем  &lt;em&gt;покійник, мрець, небіжчик&lt;/em&gt; поступово граматично уніфікується, вирівнюється[...] З огляду на ці міркування бачиться виправданим зарахування аналізованого іменника до граматичної групи аналогічних &lt;strong&gt;лексем мрець, покійник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є можливим, що з часом в традиційному мовознавстві  слово &lt;strong&gt;ТРУП&lt;/strong&gt; відноситиметься до граматичної групи аналогічних лексем &lt;strong&gt;мрець, покійник&lt;/strong&gt; ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-06-03T11:52:41.053" LastActivityDate="2018-06-03T11:52:41.053" Title="Чи можна віднести іменник ТРУП до граматичної групи аналогічних лексем мрець, покійник?" Tags="|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4258" PostTypeId="2" ParentId="4209" CreationDate="2018-05-30T16:19:06.830" Score="3" Body="&lt;p&gt;На додачу до &lt;a href=&quot;/a/4211&quot;&gt;сказаного P. Vovk&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-44290892&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександр Пономарів каже&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вушна затичка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;&lt;em&gt;затичка для вуха&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/ru-uk/%D0%B1%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%88%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«The Russian-Ukrainian Dictionary» у складі ABBYY Lingvo Live пропонує&lt;/a&gt; надає переклад &lt;strong&gt;&lt;em&gt;берву́ха&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, хоча авторитетність цього словника мені незрозуміла (можливо, російсько-український словник у складі ABBYY Lingvo Live базується на «Російсько-українському, українсько-російському словнику» В. Бусела видавництва «Перун» — але ані підтвердити, ані спростувати не можу — я так припускаю лише тому, що &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;український тлумачний словник ABBYY Lingvo Live базується на «Великому тлумачному словнику сучасної української мови»&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%B5%D1%80%D1%83%D1%88%D0%B8&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=10&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український народний сучасний словник» на R2U надає такі переклади для рос. &lt;em&gt;беруши&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;глушак&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;знешумник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;протишумник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;захисний навушник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вушна затичка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;затичка для вух&lt;/em&gt; — але це «народний» словник, що його заповнюють ентузіасти.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=earplug&amp;amp;dicts=4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки)» (О. Кочерга, Є. Мейнарович; 2010) надає такі переклади для англ. &lt;em&gt;earplug&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вушна́ за́тичка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;за́тичка до ву́ха&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Також є кілька обговорень цього питання у Facebook (&lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1487291391306624/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у групі «Український переклад»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.facebook.com/BBCnewsUkrainian/posts/1907577179273921&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на сторінці BBC News Ukrainian&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.facebook.com/groups/367613903441695/permalink/999215583614854/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у групі «Українська мова для всіх»&lt;/a&gt;), де пропонують зокрема такі варіанти: &lt;em&gt;бервухи&lt;/em&gt; (як &lt;em&gt;бервуха&lt;/em&gt;, тільки на &lt;em&gt;-и&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;беруха&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;втички&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вухоглуш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вухотиш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вухошумопоглинач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вушглуш&lt;/em&gt; (від &lt;em&gt;вушні глушники&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;вушні вставки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;глушник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;затички&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;заткнивухо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;протишум&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;протишумові вкладки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;слухоглуш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;слухозахист&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;слухотиш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тишовух&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тишослух&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-05-30T16:35:29.063" LastActivityDate="2018-05-30T16:35:29.063" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4259" PostTypeId="2" ParentId="4209" CreationDate="2018-05-30T18:44:45.777" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;На додачу &lt;a href=&quot;/a/4258&quot;&gt;додачі пана Sasha&lt;/a&gt; до &lt;a href=&quot;/a/4211&quot;&gt;сказаного пана P. Vovk&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли поглянути в &lt;a href=&quot;//archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику чужомовних слів Павла Штепи&lt;/a&gt;, то для слова &lt;em&gt;пробка&lt;/em&gt; існують замінники  &lt;em&gt;корок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;затичка&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;чіп&lt;/em&gt;. Останього слова, а саме &lt;a href=&quot;//sl.wikipedia.org/wiki/U%C5%A1esni_%C4%8Dep&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ušesni čep&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, вживає словенська; має СУМ з трохи потрібним &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chip&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;означенням&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;конусоподібна дерев'яна пробка для закупорювання отвору в якійсь посудині&lt;/em&gt;; включає &lt;a href=&quot;//goroh.in.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%87%D1%96%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етімолоґічний словник&lt;/a&gt;, як питоме українське слово з походження псл. &lt;em&gt;čеръ&lt;/em&gt;, гадаю, слово того ж корня відоміше як &lt;em&gt;за·чіп·ка&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже. Замість &lt;em&gt;затичка&lt;/em&gt; можна спробувати вжити також &lt;em&gt;корок&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;чіп&lt;/em&gt;, оскільки друге слово коротке в 1 склад, то напрошується і &lt;em&gt;вухочіп&lt;/em&gt;. А слово &lt;em&gt;затичка&lt;/em&gt; легко перетворюється в &lt;em&gt;тик&lt;/em&gt;, котрого знов частково &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;має&lt;/a&gt; СУМ:  &lt;em&gt;уживається як присудок за значенням „тикатися“&lt;sub&gt;1 2&lt;/sub&gt; й „тикнутися“&lt;sub&gt;2&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;; відси &lt;em&gt;вухотик&lt;/em&gt;, особливо коли згадати подібного і &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=%D1%81%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%BA&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживаного&lt;/a&gt; &lt;em&gt;самотик&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-05-30T18:44:45.777" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4260" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-30T20:18:24.597" Score="1" ViewCount="8570" Body="&lt;p&gt;Як правильно написати по батькові &quot;Георгівна&quot; чи &quot;Георгіївна&quot;, адже в інтернеті я знаходив можливі як перший (&lt;a href=&quot;http://www.ktpp.chnu.edu.ua/index.php?page=ua/02personnel&amp;amp;data[9382][caf_pers_id]=1329&amp;amp;commands[9382]=item&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;,&lt;a href=&quot;https://clarity-project.info/edr/2052806304/history&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;) так і другий варіанти (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B5%D1%80_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D0%93%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B3%D1%96%D1%97%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;,&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%A4%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B0_%D0%93%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B3%D1%96%D1%97%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;). Однак, якщо ввести в гуглі слово &quot;Георгівна&quot;, то він видасть запит &quot;Можливо ви мали на увазі &quot;Георгіївна&quot;,  а також інформація на цьому &lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/georgiyivna-chi-georgiyevna-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt; підтверджує, що має бути &quot;Георгіївна&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, як має бути правильно, адже варіант &quot;Георгівна&quot; поширений в Інтернеті (зустрічається наівть на офіційному сайті Чернівецького національного університету, на якому усе б мало відповідати нормам української мови), однак все ж таки більше фактів вказують на те, що має бути &quot;Георгіївна&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-01T10:37:27.003" Title="Георгівна чи Георгіївна?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4261" PostTypeId="2" ParentId="4260" CreationDate="2018-05-30T21:12:33.637" Score="2" Body="&lt;p&gt;УМІФ НАНУ має лиш &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B3%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B3%D1%96%D1%97%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Георгіївна&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Довідом є і чинний &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par22p10&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопис&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Правопис суфіксів → Іменникові суфікси → § 22&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;-ОВИЧ, -ІВН(А) [-ЇВН(А)]&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;При творенні жіночих імен по батькові вживається суфікс &lt;strong&gt;-івн(а)&lt;/strong&gt;, від імен на &lt;strong&gt;-й&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;-ївн(а)&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Борисівна, Василівна; Гордіївна, Сергіївна, Юріївна.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від таких імен, як &lt;em&gt;Григорій&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ілля&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Кузьма&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лука&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Микола&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Сава&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Хома&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Яків&lt;/em&gt;, відповідні імена по батькові будуть: &lt;em&gt;Григорович&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Григорівна&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Ілліч&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Іллівна&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Кузьмич&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;Кузьмович&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Кузьмівна&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Лукич&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Луківна&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Миколайович&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;Миколович&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Миколаївна&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;Миколівна&lt;/em&gt;); &lt;em&gt;Савич&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;Савович&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Савівна&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Хомич&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;Хомович&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Хомівна&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Якович&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Яківна&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, що основою є &lt;em&gt;Георгій&lt;/em&gt;, котре закінчується на &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, отже тут теж &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Георгіївна&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Цікаво, що в прикладах наводиться утворення від подібної основи: &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B3%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Григорівна&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, без льоґічного і теж затвердженого &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B3%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%97%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Григоріївна&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Однак, схоже, приклади є винятками &lt;a href=&quot;http://cpk.org.ua/index.php?option=com_content&amp;amp;view=article&amp;amp;id=606&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;&lt;a href=&quot;http://webpen.com.ua/pages/Morphology_and_spelling/creation_surname.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[2]&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Розсуд правопису і не відповідь. Слушне зауваження пана &lt;a href=&quot;/users/767/&quot;&gt;kreiri&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Григорівна&lt;/em&gt; може бути від &lt;em&gt;Григір&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;Григорій&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки словником цїлком затверджені льоґічні для &lt;em&gt;Григорія&lt;/em&gt;: &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B3%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Григорійович&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і згадане &lt;em&gt;Григоріївна&lt;/em&gt;. А льогічне імʼя для &lt;em&gt;Григорович&lt;/em&gt; і згадане &lt;em&gt;Григорівна&lt;/em&gt; теж затверджене: &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Григір&lt;/a&gt;. Чергування голосних &lt;em&gt;і—о&lt;/em&gt; допустимо для імен:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par22p10prym&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Примітка.&lt;/a&gt; При творенні імен по батькові в основах імен відбувається чергування &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; з &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Антін&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Антонович&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Антонівна&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Федір&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Федорович&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Федорівна&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже так має працювати. Але правопис і мовні джерела чомусь такого не припускають і твердять своє. Тут вже можемо помітити ще хибу словника УМІФ НАНУ: &lt;em&gt;Георгівна&lt;/em&gt;, як і &lt;em&gt;Георгович&lt;/em&gt;, котрих словник не має, цїлком можуть існувати при іменї &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%93%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Георг&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котрого словник вже включає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-01T10:37:27.003" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4262" PostTypeId="2" ParentId="4257" CreationDate="2018-05-31T07:57:12.430" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Труп&lt;/strong&gt; не має шансів стати в ряд зі словами &lt;strong&gt;мрець&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;небіжчик&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;покійник&lt;/strong&gt; на основі спільної категорії істоти. На це є наступні міркування:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;З огляду на семантику: труп є лиш частиною померлої людини, нарівні з її біографічною особою, памяттю про неї, міфологічними душею, аурою тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Людина як особа є конгломератом понять тіла, розуму, душі, а &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/istota&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;істота&lt;/a&gt; - сукупність усіх фізичних та душевних властивостей людини, живий організм тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Персоніфікувати неактивну тілесну частину людини неправильно. Скажімо, не можна вважати істотою ампутовану руку чи відрізане волосся. Труп є предметною складовою людини, хай навіть і більш-менш цілістною.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;З огляду на граматику нема підстав вважати цілком поширений процес метафоризації значення слова чимось більшим, як-от міграцією лексеми з однієї категорії в іншу. Така думка досить поверхнева. Адже граматичні категорії особи, числа, істоти/неістоти гнучкі, у різних контекстах вони можуть змінюватися в межах однієї лексеми.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інші думки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;вживання лексеми із закінченням родового відмінка не покажчик істоти, а &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=18724&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;діалектна норма&lt;/a&gt;, тому контекст &quot;нащо двигати трупа&quot; - це ілюстрація не персональності, а діалектного вжитку.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;у криміналістиці, яка практично підходить до поняття &lt;strong&gt;труп&lt;/strong&gt;, надання лексемі категорії істоти може викликати розрив шаблону, коли, скажімо, тіло втрачає фізичні ознаки особи (розчленування, гниття, під час ексгумації та ін.).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, граматична категорія істоти/неістоти лише формально і частково збігається зі звичним уявленням про живе/неживе, особу/неособу, але набуття лексемою унормованих відмінкових закінчень, як у істоти призведе до зміни у сприйнятті значення слова &lt;strong&gt;труп&lt;/strong&gt;. А основне значення його змінитися не може - це тіло людини &lt;strong&gt;безвідносно до її особистості&lt;/strong&gt;. На відміну від слів небіжчик чи покійник - евфемізмів, труп - пряма вказівка на мертве тіло.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прийнятними варіантами, коли можна надати слову труп категорію істоти є наступні приклади (на додачу до прикладів із цитати з роботи Т.Мороз):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А. &lt;strong&gt;живий труп&lt;/strong&gt; - переносне значення, про живу людину, що погано виглядає, особу, однозначно це істота;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Б. &lt;strong&gt;ходячий труп, зомбі&lt;/strong&gt; - персонаж, істота.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-05-31T07:57:12.430" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4263" PostTypeId="2" ParentId="4173" CreationDate="2018-05-31T08:53:50.410" Score="3" Body="&lt;p&gt;У тлумачному онлайн словнику української мови маємо слово &quot;&lt;a href=&quot;http://www.classes.ru/all-ukrainian/dictionary-ukrainian-explanatory-term-80679.htm#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лютар&lt;/a&gt;&quot; у значенні &quot;паяльник&quot; і з позначкою &quot;західноукраїнське&quot;, і там же є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://www.classes.ru/all-ukrainian/dictionary-ukrainian-explanatory-term-114612.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;паяльник&lt;/a&gt;&quot;, що означає &quot;ручний інструмент для паяння&quot;. А згідно до &lt;a href=&quot;http://movahistory.org.ua/wiki/%D0%A4%D1%96%D0%B7%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B1%D1%8E%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%8C._%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього джерела&lt;/a&gt; слово &quot;лютник&quot; - це полонізм (пол. &quot;lutownica&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І як ви вже самі написали у СУМі немає такого слова як &quot;лютар&quot; чи &quot;лютівник&quot;, а тому краще вживати слово &quot;паяльник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-05-31T08:53:50.410" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4264" PostTypeId="2" ParentId="4173" CreationDate="2018-05-31T11:13:56.973" Score="1" Body="&lt;p&gt;Так, &lt;a href=&quot;//archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник чужомовних слів Павла Штепи 1977 року&lt;/a&gt; теж радить: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;паяльник (прилад) — лютничка;&lt;br&gt;&#xA;  паяльщик (людина) — лютнач;&lt;br&gt;&#xA;  паяти — лютувати, залютовувати, залютувати, позалютовувати, злютовувати, злютувати, налютовувати, полютовувати, полютувати, прилютовувати, прилютувати, поприлютовувати, улютовувати, улютувати, повлютовувати&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, СУМ „людину“ не позначають, дієслова &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=48825&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;лютувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — так, правда, з позначкою &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;. Також Грінченко справляє на користь &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/27224-ljutuvaty.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лютувати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;2) паять&lt;/em&gt;, оскільки ніц на &lt;em&gt;пая&amp;lowast;&lt;/em&gt; не знаходиться. Правда, &lt;em&gt;паяти&lt;/em&gt; в старішому словнику — 1893–1898; М. Уманець, А. Спілка — &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%B0%D1%8F%D1%82%D1%8C&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знаходиться&lt;/a&gt;, однак всюди є згадка &lt;em&gt;лют&amp;lowast;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, &lt;em&gt;лютува́ти&lt;/em&gt; взяте &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=331&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;через&lt;/a&gt; польську від німецького &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BB%D1%8E%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;першоджерела&lt;/a&gt; є &lt;em&gt;löt&lt;/em&gt; «свинець». Окрім польської, також цього мають, наприклад, &lt;a href=&quot;//sk.wikipedia.org/wiki/Sp%C3%A1jkovanie&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словацька&lt;/a&gt;. Однак, я був б обережним, оскільки, впродовж всього часу, українська має вдосталь &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;германських&lt;/a&gt; слів, котрі вельми прижилися як рідні. Тому, гадаю, слово має право на вжив, хай як би &lt;a href=&quot;http://movahistory.org.ua/wiki/%D0%A4%D1%96%D0%B7%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B1%D1%8E%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%8C._%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не казали&lt;/a&gt; згадані &lt;a href=&quot;/a/4263&quot;&gt;паном Анатолій&lt;/a&gt; відверті просовітські мовці, котрі мали ціль не скільки чистомовства, а омосковчення, бо московська брала і досі має &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%BC#%D0%A3_%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;полонізми&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%BB%D1%96%D1%86%D0%B8%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;галліцизми&lt;/a&gt;, германізми та тощо не згірш за українську. Схоже, це і була одна з підстав зникнення тямки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, слово &lt;em&gt;паяти&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=325&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;виглядає&lt;/a&gt; ближчим через старословʼянське, або ж точніше &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D1%86%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;старо·церковнословʼянське&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;съпоити&lt;/em&gt; «зʼєднати» і ширшу поширеність серед словʼянських мов. &lt;a href=&quot;http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=%2Fusr%2Flocal%2Fshare%2Fstarling%2Fmorpho&amp;amp;morpho=1&amp;amp;basename=morpho%5Cvasmer%5Cvasmer&amp;amp;first=1&amp;amp;off=&amp;amp;text_word=%D0%BF%D0%B0%D1%8F%D1%82%D1%8C&amp;amp;method_word=substring&amp;amp;ic_word=on&amp;amp;text_general=&amp;amp;method_general=substring&amp;amp;ic_general=on&amp;amp;text_origin=&amp;amp;method_origin=substring&amp;amp;ic_origin=on&amp;amp;text_trubachev=&amp;amp;method_trubachev=substring&amp;amp;ic_trubachev=on&amp;amp;text_editorial=&amp;amp;method_editorial=substring&amp;amp;ic_editorial=on&amp;amp;text_pages=&amp;amp;method_pages=substring&amp;amp;ic_pages=on&amp;amp;text_any=&amp;amp;method_any=substring&amp;amp;sort=word&amp;amp;ic_any=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Також&lt;/a&gt; є цікаві зауваження про &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%96%D0%BD%D0%BE-%D1%83%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8#%D0%92%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D0%B2_%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%83_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фіно-угорських мов&lt;/a&gt; і думка Кипарського в 1956 році, що можлива спільність з «поїти, пити», тоді за тямкою споріднене з фінською &lt;em&gt;juottaa&lt;/em&gt; та естонською &lt;em&gt;jооtа&lt;/em&gt;, котрі означають «паяти» та «пити» водночас.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="1177" LastEditDate="2020-02-08T07:55:11.657" LastActivityDate="2020-02-08T07:55:11.657" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4265" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-31T12:13:11.010" Score="7" ViewCount="17243" Body="&lt;p&gt;Часто в художній літературі зустрічаємо нестягнені форми прикметників: зеленеє жито, добрая людина і т.д. В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zelenyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; поряд з прикметником &lt;strong&gt;зелений&lt;/strong&gt; бачимо коротку форму &lt;strong&gt;ЗЕЛЕН&lt;/strong&gt;, але не має поряд форми &lt;strong&gt;ЗЕЛЕНЕЄ&lt;/strong&gt;(напр.):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗЕЛЕ́НИЙ, поет. ЗЕЛЕН, а, е. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є нестягнені форми прикметників нормативними? Оскільки, знайшла інформацію &lt;a href=&quot;https://www.twirpx.com/file/2163787/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Історична граматика&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Займенникові прикметники в українській мові стягувалися, і в сучасній мові вживаються займенникові стягнені прикметники: &lt;em&gt;добрая&gt;добра&lt;/em&gt;. Нестягнені форми &#xA;  вживаються у фольклорі: &lt;em&gt;зеленеє жито.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, зрозуміло, що багато слів, які зустрічаємо у фольклорі не є нормативними в сучасній мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2020-04-02T10:17:31.280" Title="Нестягнені форми прикметників є нормативними в українській мові?" Tags="|прикметники|морфологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4266" PostTypeId="1" CreationDate="2018-05-31T12:34:00.743" Score="4" ViewCount="4023" Body="&lt;p&gt;Нещодавно натрапила на цікаве повідомлення у блозі &lt;a href=&quot;https://zaxid.net/banka_i_sloyik_n1380907&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Андрія Кокотюха&lt;/a&gt; щодо вживання слів &lt;strong&gt;банка&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;слоїк&lt;/strong&gt;. Зацікавило це запитання і знайшла неоднозначну інформацію. &lt;strong&gt;Слоїк&lt;/strong&gt; знаходжу і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/slojik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; і в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53409/375847.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарі українського сленгу&lt;/a&gt;. &lt;strong&gt;Банка&lt;/strong&gt; знаходжу лише в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/banka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; (отже, це не жаргонізм і не діалектизм).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи нормативно вживати слово &lt;strong&gt;слоїк&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-07T21:05:07.923" LastActivityDate="2018-09-06T08:44:52.823" Title="Чи нормативно вживати &quot;слоїк&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4267" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4268" CreationDate="2018-05-31T12:51:37.683" Score="1" ViewCount="279" Body="&lt;p&gt;Цікавить питання чи застаріле слово &lt;strong&gt;АРАП&lt;/strong&gt; це абсолютний синонім до слова &lt;strong&gt;АРАБ&lt;/strong&gt;? У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53392/30032.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;літературному слововживанні&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;АРАБ – АРАП&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Араб&lt;/strong&gt;, -а, мн. -и, -ів. Представник великої групи народів, які населяють арабські країни Північно-Західної Азії та Північної Африки. Ладан горить на жертовнику, смоли горять запахущі, Що з полудневих країн нам посилає араб (М.Зеров).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Арап&lt;/strong&gt;, -а, мн. -и, -ів, заст. Чорношкіра людина, негр. – От чорні люде так дійсно є. Я сам на свої очі бачив в Одесі: арапами звуться (І. Нечуй-Левицький).  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна в історичних статтях вживати ці слова як синоніми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-07T21:04:42.203" LastActivityDate="2020-05-06T11:48:43.590" Title="&quot;Араб&quot; і &quot;арап&quot; — абсолютні синоніми?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4268" PostTypeId="2" ParentId="4267" CreationDate="2018-05-31T14:37:06.673" Score="5" Body="&lt;h1&gt;Чи застарїле?&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відносно поважний словник &lt;a href=&quot;//sum20ua.com/entry/search/%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в 20 книгах&lt;/a&gt; зазначає &lt;em&gt;арап&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;застарїле&lt;/em&gt; ще з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/arap&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в 11 книгах&lt;/a&gt;. Тому можна вважати, же &lt;strong&gt;так&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Цїлковиті сутямки?&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;В згаданих словниках всюди для &lt;em&gt;арап&lt;/em&gt; є &lt;em&gt;негр&lt;/em&gt;, котре в свою чергу &lt;a href=&quot;//sum20ua.com/entry/search/%D0%BD%D0%B5%D0%B3%D1%80%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в 20 книгах&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Люди, що належать до негроїдної раси&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щось подібне і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/neghry&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в 11 книгах&lt;/a&gt;, просто описані ще додаткові гісторичні рїчи:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Назва корінного населення &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0_%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%8C_%D0%B2%D1%96%D0%B4_%D0%A1%D0%B0%D1%85%D0%B0%D1%80%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тропічної Африки&lt;/a&gt;, яке має темний колір шкіри і &lt;em&gt;належить до негроїдної раси&lt;/em&gt;, а також нащадків африканців-негроїдів, примусово переселених у 16‑19 ст. в Америку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;При цьому &lt;em&gt;араб&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//sum20ua.com/entry/search/%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B1%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в 20 книгах&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;група народів, що становить основне населення Південно-Західної Азії&lt;/em&gt; (в 11: &lt;em&gt;Передньої Азії&lt;/em&gt;) &lt;em&gt;та Північної Африки&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За місцем проживання розбіжности, тому вважатимо, що &lt;strong&gt;нї&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Сутямки в літописах?&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для початку &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розглянемо&lt;/a&gt; старїші словники.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лиш &lt;em&gt;Грінченко&lt;/em&gt; 1909 року вказує одразу очевидні сутямки для &lt;em&gt;арап&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Аравитянинъ, арабъ. &lt;em&gt;Желех.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Негръ.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Человѣкъ со смуглымъ цвѣтомъ лица.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Грязный, запачканный человѣкъ.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Инші словники переважно вказують слова &lt;em&gt;мурин&lt;/em&gt;. З словника &lt;em&gt;Уманця і Спілки&lt;/em&gt; 1893‑1898 років ясно, що він не білий. В тому ж словнику зрозуміло, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ара́пъ&lt;/em&gt; = ара́п, му́рин. — Мурин нїколи не буде білим. &lt;em&gt;н. пр.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Негръ, негритя́нка&lt;/em&gt; = му́рин (С. З.), му́ринка. — Як мурин білим, так дурень розумним нїколи не буде. н. пр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BC%D1%83%D1%80%D0%B8%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Знача частина словників&lt;/a&gt;, як і новіший в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/muryn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;11 книгах&lt;/a&gt; зазначють &lt;em&gt;мурин&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;негр&lt;/em&gt;. Також видно, же ще втодї, наприклад за Кримським, слово &lt;em&gt;мурин&lt;/em&gt; почато старїти і ставати &lt;em&gt;негром&lt;/em&gt;. Однак той же Кримський з Єфремовом зазначають в иншому дописі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Мавр, Маврита́нин, -рита́нка&lt;/em&gt; – мавр, маврі́йка, маврета́нець (‑нця), маврета́нка, мавретя́нин, мавретя́нка, (&lt;em&gt;чёрный&lt;/em&gt;) му́рин, му́ринка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, схоже, що &lt;em&gt;мурин&lt;/em&gt;, котрий &lt;em&gt;арап&lt;/em&gt; — є чорним &lt;em&gt;мавром&lt;/em&gt;. Вагу додають инша значна частина словників, котрі вказують &lt;em&gt;мурин&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;мавр&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=49053&amp;amp;page=1543&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сучасний&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mavry&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відносно сучасний&lt;/a&gt; словники в книгах вказають &lt;em&gt;мавр&lt;/em&gt; як: &lt;em&gt;у період античності та в середні віки — европейська назва корінного населення Північної Африки (крім Єгипту), а пізнїше арабів, які у 8 ст. підкорили Північну Африку та Піренейський півострів.&lt;/em&gt; Як видно, дещо збігається з означенням &lt;em&gt;араб&lt;/em&gt;: частково проживанням, а згодом прямо вказують.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нагадаю ланцюґ: &lt;em&gt;арап&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;негр&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;мурин&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;мавр&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;араб&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словопоходженєвим&lt;/a&gt; словником слова є з &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;одного&lt;/a&gt; першоджерела: турецьке &lt;em&gt;arap&lt;/em&gt; «араб; нерг» → арабське  &lt;em&gt;‘árab&lt;/em&gt; «араб». Схоже, завдяки турецькій маємо такі ускладнення. Доволї цїкаво, що наше &lt;em&gt;араб&lt;/em&gt; мало инший шлях: французьке &lt;em&gt;arabe&lt;/em&gt; → латинське &lt;em&gt;arabus&lt;/em&gt; → арабська. На цьому можна не зупинятися: &lt;em&gt;Аравія&lt;/em&gt; → старословʼянська → грецьке &lt;em&gt;Ἀραβία&lt;/em&gt;. Тут &lt;em&gt;арап&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;араб&lt;/em&gt;, але через ріжні шляхи та барви, то вони &lt;strong&gt;&lt;em&gt;частково&lt;/em&gt; сутямки, але з увагою на час, місце й, очевидно, зьміст&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-05-06T11:48:43.590" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4269" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4271" CreationDate="2018-06-01T11:58:08.447" Score="2" ViewCount="2274" Body="&lt;p&gt;Чи є різниця між словами &quot;лікар&quot; та &quot;доктор&quot;. У СУМі вказується, що &quot;доктор&quot; - це &quot;те саме, що лікар&quot;. Однак, згідно до сайту &lt;a href=&quot;http://moyaosvita.com.ua/medicina/chim-doktor-vidriznyayetsya-vid-likarya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Моя освіта&lt;/a&gt; різниця між цими словами існує, адже: &quot;&lt;strong&gt;Лікар&lt;/strong&gt; – це практикуючий фахівець з медичною освітою, який має відповідну кваліфікацію за фахом. &lt;strong&gt;Доктор&lt;/strong&gt; – це наступна за кандидатом наук вчений ступінь, яка характеризує людину, як дослідника. Доктор наук (навіть по медицині) не обов’язково повинен бути лікарем. Лікар, у свою чергу, зовсім не зобов’язаний мати вчений ступінь доктора або кандидата&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, якщо це все ж таки різні слова, то чому у перекладі назви серії оповідань &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B5%D1%80%D0%BB%D0%BE%D0%BA_%D0%A5%D0%BE%D0%BB%D0%BC%D1%81_%D1%96_%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80_%D0%92%D0%B0%D1%82%D1%81%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Шерлок Холмс і доктор Ватсон&quot;&lt;/a&gt; Ватсона називають &quot;доктором&quot;, адже згідно до Вікіпедії він був лікарем (&quot;Ватсон — британський лікар, співмешканець, асистент та просто друг видатного Шерлока Холмса&quot;). Така ж сама справа із назвою відомого телесеріалу &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80_%D0%A5%D0%B0%D1%83%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Доктор Хаус&lt;/a&gt;&quot;, де Хаус також працює лікарем-діагностом, а не дослідником.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, виходить, що ми все ж таки можемо вживати ці слова як синоніми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-01T12:18:15.287" Title="Лікар та доктор - це синоніми?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4270" PostTypeId="2" ParentId="4266" CreationDate="2018-06-01T12:12:05.390" Score="2" Body="&lt;p&gt;Якщо відкрити &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0_(%D1%81%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедію&lt;/a&gt;, то одразу бачимо, що банка це те саме, що слоїк (&quot;Ба́нка або сло́їк — скляна посудина з широкою шийкою, яка використовується в основному для зберігання продуктів домашнього і промислового консервування&quot;). Також зустрічаємо слово &quot;слоїк&quot; у &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D1%97%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику uk.WorldwideDictionary.org&lt;/a&gt; (який імовірно дублює інформацію із &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словників України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt;). Крім цього, якщо ми подивимося переклад слова &quot;банка&quot; у &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53393/119177.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському академічному словнику Кримського та Єфремова&lt;/a&gt;, то бачимо варіанти &quot;банка&quot; та &quot;слоїк&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слід також враховувати при вживанні цього слова, що &quot;слоїк&quot; — це &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53409/375847.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;полонізм&lt;/a&gt; (і походить від польського &quot;słoik&quot;). Однак така ж сама справа із &quot;банкою&quot;, адже це &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0#%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;росіянізм&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-06T08:44:52.823" LastActivityDate="2018-09-06T08:44:52.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4271" PostTypeId="2" ParentId="4269" CreationDate="2018-06-01T12:18:15.287" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=23&amp;amp;t=2093&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів Л. Полюги&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;лікар&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(той, що лікує хворих) медик, &lt;strong&gt;доктор&lt;/strong&gt;, жарт, ескулап, (що лікує нетрадиційними методами, часто зі словом народний,) цілитель. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53403/267213.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів Караванського&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЛІКАР&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;доктор&lt;/strong&gt;, ж. ескулап, зн. коновал; (народній) знахур; (внутрішніх хвороб) терапевт, (дитячий) педіятр; (костоправ) хірург; (зубний) дентист; (тварин) ветеринар; (визнавець гомеопатії) гомеопат; (рядовий, у лікарні) ординатор; лікарчук.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також знаходимо в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BB%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЛІ́КАР&lt;/strong&gt; (особа з вищою медичною освітою, що лікує хворих), МЕ́ДИК, &lt;strong&gt;ДО́КТОР&lt;/strong&gt; розм.,ЕСКУЛА́П жарт. заст.,ЛІЧЕ́ЦЬзаст.; ЦІЛИ́ТЕЛЬ книжн. уроч., ЗЦІЛИ́ТЕЛЬ книжн. уроч. (той, хто зціляє, виліковує); КОНОВА́Л зневажл. (поганий лікар).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При пошуку синонімів до слова &lt;strong&gt;доктор&lt;/strong&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДОКТОР&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;лікар&lt;/strong&gt;, ж. ескулап, ір. цілитель; &lt;strong&gt;(науковий ступінь) доктор наук.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За інформацією з цих словників &lt;strong&gt;лікар&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;доктор&lt;/strong&gt; вживаються як синоніми (враховуючи навіть &lt;em&gt;науковий ступінь&lt;/em&gt;). Хоча, зрозуміло, що інформація подана на сайті &lt;a href=&quot;http://moyaosvita.com.ua/medicina/chim-doktor-vidriznyayetsya-vid-likarya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Моя освіта&lt;/a&gt; логічно обгрунтована. Однак, думаю, що слово &lt;strong&gt;доктор&lt;/strong&gt; на позначення &lt;strong&gt;лікар&lt;/strong&gt; вживається досі в нашій мові із колишнім значенням, яке в словнику з позначкою &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; і не має значення наукового ступеня.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-01T12:18:15.287" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4272" PostTypeId="2" ParentId="4164" CreationDate="2018-06-01T12:28:09.140" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ви праві, лікар-дитинолог - це те саме, що педіатр чи дитячний лікар згідно до інформації на &lt;a href=&quot;https://medprosvita.com.ua/v-ukrayini-z-yavilisya-likari-ditinologi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому сайті&lt;/a&gt; (&quot;Згідно визначенню Антимонопольного комітету України, «поняття педіатрія та дитинологія є тотожними»&quot;). Термін цей був винайдений у лікарні &quot;Добробут&quot; та використовується для рекламування послуг їхніх педіатрів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-06-01T13:11:36.737" LastActivityDate="2018-06-01T13:11:36.737" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4273" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4274" CreationDate="2018-06-01T12:50:22.857" Score="2" ViewCount="2770" Body="&lt;p&gt;Від старших людей чула таке висловлювання: “&lt;em&gt;Підмети хату. &lt;strong&gt;Шуфелька&lt;/strong&gt; отам, є в кутку.&lt;/em&gt;” Виникло питання, чи це діалектизм, чи може справді літературне слово? У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shufeljka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; такого слово не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-01T13:20:57.260" Title="Шуфелька: діалектизм чи літературне слово?" Tags="|іменники|діалектизми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4274" PostTypeId="2" ParentId="4273" CreationDate="2018-06-01T12:54:10.650" Score="2" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53416/1068812.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексиконі львівському&lt;/a&gt; бачимо таку словникову статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;шуфелька&lt;/strong&gt; &#xA;  шуфе́лька → &quot;шуфлі&quot; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В ній є відсилання до наступної:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;шуфлі&lt;/strong&gt; &#xA;  шу́флі (шу́фля) 1. лопата (ср, ст) 2. лопатка для сміття; совок (ср, ст)|| = смітярка&#xA;  3. вул. рука (ср, ст).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В [Словнику лемківської говірки] знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;шуфелька&lt;/strong&gt;&#xA;  - кы , ж. Ол.&#xA;  Совочок, лопаточка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://jamelnycia.io.ua/s204582/yamelnicka_govirka_ta_yamelnickiy_slovnik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ямельницька говірка та ямельницький словник&lt;/a&gt; також знаходимо це слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Шуфелька&lt;/strong&gt; – совочок, лопатка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;шуфелька&lt;/strong&gt; - це діалектизм.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-06-01T13:20:57.260" LastActivityDate="2018-06-01T13:20:57.260" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4275" PostTypeId="2" ParentId="4093" CreationDate="2018-06-01T13:06:22.440" Score="1" Body="&lt;p&gt;Погоджуюся з тим, що тут можна використати слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nezabutnij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;незабутній&lt;/a&gt;&quot;, також можна перекласти дане слово не одним українським, а декількома, наприклад: &quot;Модель має витончений зовнішній вигляд, який надовго закарбується/залишиться у вашій пам'ятій...&quot;, або ж &quot;..., який ви не скоро зможете забути&quot; чи &quot;..., який ви надовго запам'ятаєте&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що також хорошими варіантами будуть &quot;дивовижний&quot;, &quot;приголомшливий&quot;, &quot;яскравий&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-01T13:06:22.440" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4276" PostTypeId="2" ParentId="4273" CreationDate="2018-06-01T13:09:28.393" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Шефелька&lt;/em&gt; є пестливим словом, тому бажано шукати непестливого виду. Зміна подібна до &lt;em&gt;вафелька &amp;rarr; вафля&lt;/em&gt;, отже &lt;em&gt;шуфелька &amp;rarr; шуфля&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згаданий вами осідок, котрий має не тільки словника української мови в 11 книгах, а також вільного тлумачного словника, має &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/shuflja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шуфля&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;шу́фля&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;жіночий рід&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;західне&lt;/em&gt;.&#xA;  Лопата, &lt;em&gt;переважно&lt;/em&gt; совкова, з широким квадратним ло́патнем.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У порівнянні. &lt;em&gt;..Мілько Щурик — ..слава і пиха маленької вулиці, яка за сотні літ не породила жодної путньої людини, іно того нещасного Мілька, що навіть не мав ніг, а совгався на плиткому візочку, підпираючись загрубілими й чорними, як шуфлі, руками..&lt;/em&gt; (Юрій Винничук, Мальва Ланда, 2004).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як видно, має мітку &lt;em&gt;західне&lt;/em&gt;, тому можна вважати &lt;em&gt;діялектизмом&lt;/em&gt;, а не сучасною літературною мовою. Однак, через особливих письменників, як от Франко (&lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/29755&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наступна цитата&lt;/a&gt;), й існуванню колись ріжних вагомих варіяцій літературних норм, то загальна література має приклади вживу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Дзвеніла залізна шуфля, накидаючи їх [вугільні брили] у огнище, але в котлі [локомотива] було ще тихо.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-06-01T13:09:28.393" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4277" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4278" CreationDate="2018-06-01T13:11:15.677" Score="2" ViewCount="1298" Body="&lt;p&gt;До речі, чи можна вважати абсолютними синонімами слова совочок, совок, шуфелька та сміттярка, але в межах літературної мови? Адже часто їх використовують. У СУМі-11 подаються значення лише &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sovochok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;совочок&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sovok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;совок&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/smittjarka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сміттярка&lt;/a&gt;, однак щодо останнього, то подається у значенні професії, а не інструмента для збору сміття.Щодо синонімів, нічого не вказано.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-01T13:14:42.960" Title="Совочок, совок, шуфелька, сміттярка = абсолютні синоніми?" Tags="|синоніми|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4278" PostTypeId="2" ParentId="4277" CreationDate="2018-06-01T13:14:42.960" Score="2" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53409/1067011.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексиконі львівському &lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;смітярка&lt;/strong&gt; &#xA;  1. смітник (ст): Рушив дрібним трухцем в обхід до кухні, кінчиком парасолі відслонив фіранку в миснику, кинув оком до шафи, заглянув до смітярки (Керницький)&#xA;  2. лопатка для сміття; &lt;strong&gt;совок&lt;/strong&gt; (ср, ст): В руці тримала смітярку, і цією смітяркою вона поплескувала тепер по плечі прибулого, обійнявши його цілою силою рамен та повиснувши на його шиї (Лисяк)||&lt;strong&gt;шуфелька, шуфлі&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В іншій словниковій статті в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53409/1067011.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексиконі львівському &lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;шу́флі&lt;/strong&gt; (шу́фля) 1. лопата (ср, ст)2. лопатка для сміття; &lt;strong&gt;совок&lt;/strong&gt; (ср, ст)|| = &lt;strong&gt;смітярка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;шуфелька, смітярка&lt;/strong&gt; – діалектизми, &lt;strong&gt;совочок&lt;/strong&gt; – пестливе до &lt;strong&gt;совок&lt;/strong&gt; – нормативне. А всі вони синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-01T13:14:42.960" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4279" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4284" CreationDate="2018-06-01T13:42:04.683" Score="1" ViewCount="126" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://www.bookland.com/kat/books/808446&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Практичному пораднику Т. Вакуленко, Н. Косенко&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;благоустроїти&lt;/strong&gt; — калька з російської&#xA;(хоча є &lt;strong&gt;благоустрій&lt;/strong&gt;). В українській мові не вживається.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, знаходжу це слово в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/blaghoustrojity&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;БЛАГОУСТРО́ЇТИ&lt;/strong&gt; див. благоустроювати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;БЛАГОУСТРО́ЮВАТИ&lt;/em&gt;, юю, юєш, недок., рідко, &lt;em&gt;БЛАГОУСТРО́ЇТИ,&lt;/em&gt; ою, оїш, док., перех. Добре впорядковувати, забезпечувати всіма вигодами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, нормативно вживати слово &lt;strong&gt;благоустроїти&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-07T21:02:44.907" Title="&quot;Благоустроїти&quot; — це калька з російської?" Tags="|вживання-слів|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4280" PostTypeId="2" ParentId="4151" CreationDate="2018-06-01T13:52:07.057" Score="0" Body="&lt;p&gt;Обидва слова мають право на існування. Згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; &quot;Суховантаж&quot; - це судно &quot;річкового або морського базування&quot;, а от слово &quot;суховоз&quot;, на мою думку, також може вживатися, щоб позначити &quot;судно для перевезення сухого вантажу&quot;, накшталт &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naftovoz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нафтовоза&lt;/a&gt;&quot; чи &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%B9%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;контейнеровоза&lt;/a&gt;&quot;. Однак, все ж таки слово &quot;суховантаж&quot; є в СУМі та у Вікіпедії, а також вживається в офіційних документах та в новинах, тому гадаю, що краще вживати його.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-01T13:52:07.057" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4281" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4282" CreationDate="2018-06-01T14:14:03.160" Score="2" ViewCount="1166" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://ukrainian.abcthesaurus.com/browse_synonyms/synonyms_for_%D0%9F%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D1%96%D0%B0%D1%82.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; знайшла різноманітні синоніми, зокрема &lt;em&gt;шахрайства, ракетки, експлуатації, нечесність, незаконність, грабіж, крадіжки&lt;/em&gt; та ін., однак якщо все ж звернутися до з’ясування семантики самого поняття, то у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plaghiat&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;плагіат&lt;/strong&gt; - привласнення авторства на чужий твір науки, літератури, мистецтва або на чуже відкриття, винахід чи раціоналізаторську пропозицію, а також використання в своїх працях чужого твору без посилання на автора.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, як на мене, жодне із наведених синонімів сайтом не підходить. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, який найближчий питомий відповідник до слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;плагіат&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і чи є він взагалі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-01T14:34:53.763" Title="Чи є український відповідник до слова &quot;плагіат&quot; (плагіатство)?" Tags="|запозичені-слова|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4282" PostTypeId="2" ParentId="4281" CreationDate="2018-06-01T14:17:35.927" Score="1" Body="&lt;p&gt;На мою думку, на цьому сайті є багато хороших синонімів, з яких можна, при потребі вибрати потрібне (залежно від контексту). Наприклад, &lt;strong&gt;крадіжку&lt;/strong&gt; як синонім подає також &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53402/266760.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів Караванського&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КРАДІЖКА&lt;/strong&gt; &#xA;  &lt;strong&gt;КРАДІЖ&lt;/strong&gt;; (літ. твору) &lt;strong&gt;пляґіят,&lt;/strong&gt; сов. &lt;strong&gt;плагіат&lt;/strong&gt;; (украдене) як ім. &lt;strong&gt;крадене&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також як синонім бачимо це слово у &lt;a href=&quot;https://dt.ua/SCIENCE/plagiat-abo-kradizhka-_.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Плагіат або крадіжка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Викрадення&lt;/strong&gt; (плагіат) — синонім слова крадіжка. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При потребі, на мою думку, можна використати як синонім &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/42/53407/288054.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;привласнення&lt;/a&gt;. На жаль, словники синонімів самого слова &lt;strong&gt;плагіат&lt;/strong&gt; не містять.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-01T14:17:35.927" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4283" PostTypeId="2" ParentId="4281" CreationDate="2018-06-01T14:34:53.763" Score="1" Body="&lt;p&gt;На основі самого визначення слова &quot;плагіат&quot; можна замінити його варіантом &quot;незаконне привласнення авторства/авторських прав на...&quot; або ж &quot;незаконне &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kopijuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;копіювання&lt;/a&gt;&quot; (адже саме слово має значення &quot;Наслідувати кого-, що-небудь, точно відтворюючи його рухи, мову тощо; удавати&quot;, а прикметник &quot;незаконний&quot; вкаже на негативність данних дій&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-01T14:34:53.763" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4284" PostTypeId="2" ParentId="4279" CreationDate="2018-06-01T14:38:19.313" Score="1" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;«рідко»&lt;/strong&gt; у словниковій статті означає «рідковживане». Тобто, це слово фактично вживається, але словник радить робити це з обережністю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-06-01T14:38:19.313" CommentCount="2" CommunityOwnedDate="2018-06-01T14:38:19.313" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4285" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-01T19:20:51.290" Score="2" ViewCount="163" Body="&lt;p&gt;Чи є словник чи значна збірка українських звуконаслідувань, ще відоме як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ономатопея&lt;/a&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось наприклад для &lt;a href=&quot;http://thejadednetwork.com/sfx/about/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;японської&lt;/a&gt; з перекладом чи поясненням анґлійською з прикладами. &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Cross-linguistic_onomatopoeias&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Анґлійська Вікі&lt;/a&gt; має відносно маленького підбору ріжних мов, де українська не всюди, що більше схоже на приклад. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-04-09T22:20:44.117" LastActivityDate="2022-04-09T22:20:44.117" Title="Словник чи збірка звуконаслідувань" Tags="|resource-request|ономатопея|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4286" PostTypeId="2" ParentId="1081" CreationDate="2018-06-02T07:53:05.800" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо звернемося до англійської &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/String_searching_algorithm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, то знайдемо там статтю про &quot;string matching algorithms&quot; (або ж &quot;string searching algorithms&quot;, бо обидва терміни мають одне і теж значення). На тій же &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BC_%D0%BF%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA%D1%83_%D1%80%D1%8F%D0%B4%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; обираємо українську мову і отримуємо варіант &quot;Алгоритм пошуку рядка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна зробити висновок, що у даному контексті (мова іде про інформатику та комп'ютерні технології) &quot;string matching&quot; можна перекласти як &quot;пошук рядка&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Substring&quot; перекладається як &quot;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#en/uk/substring&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підрядок&lt;/a&gt;&quot;, тоді й сам термін можна перекласти як &quot;пошук підрядка&quot; (щоб переконати у правильності перекладу слова &quot;підрядок&quot; також наведу речення із &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%96%D0%B4%D1%80%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;: &quot;У деяких мовах (наприклад, Standard ML) крім цього, є додатковий модуль для забезпечення ще більшої ефективності — «підрядок» (SubString)&quot;). Крім того в інформатиції існує таке поняття як &quot;&lt;a href=&quot;http://choippo.cn.sch.in.ua/Files/downloadcenter/%D0%9F%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%96%20%D0%B0%D0%BB%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BC%D0%B8.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прямий пошук підрядка у рядку&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-01T09:32:46.687" LastActivityDate="2018-08-01T09:32:46.687" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4287" PostTypeId="2" ParentId="3341" CreationDate="2018-06-02T11:19:27.513" Score="2" Body="&lt;p&gt;Ім'я одне і теж, просто Боґдан це транслітерація від польського &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Farben_Lehre&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Bogdan&lt;/a&gt;&quot; (зверніть увагу на ім'я піаніста). Така ж справа з іменем віце-маршала Сенату &lt;a href=&quot;http://www.polradio.pl/5/38/Artykul/233340&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Боґдана Борусевича&lt;/a&gt;. Як зазначено у книзі &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=M-sHKtbjF2EC&amp;amp;pg=PA68&amp;amp;lpg=PA68&amp;amp;dq=%22%D0%B1%D0%BE%D2%91%D0%B4%D0%B0%D0%BD%22&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=1IgoChRxKe&amp;amp;sig=-4g154NaLaiOlbDS4I4gTE_YBjE&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwje9c_b1LTbAhXLMewKHRhcCaUQ6AEITDAK#v=onepage&amp;amp;q=%22%D0%B1%D0%BE%D2%91%D0%B4%D0%B0%D0%BD%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Слов'янські особовi iмена украïнцiв&lt;/a&gt;&quot;: &quot;У наші дні ім'я та ойконім Боґдан пишуть та вимовляють у відповідності до норм суч. укр. літ. мови&quot; (тому в українській мові пишемо Богдан з наголосом на букву &quot;а&quot;). В Україну це слово принесли волхви і на території нашої країни найчастіше воно зустрічається у гуцулів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-02T11:19:27.513" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4288" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-02T13:42:33.147" Score="1" ViewCount="1257" Body="&lt;p&gt;У СУМі знаходжу 2 поняття  &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vysok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;висок&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skronja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скроня&lt;/a&gt;. Однак, в &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Dubrovskyi_Viktor/Ukrainsko-rosiiskyi_slovnyk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; Українсько-російському словнику Дубровського В.&lt;/a&gt; бачимо переклад українського &lt;strong&gt;скроня&lt;/strong&gt; - рос. &lt;strong&gt;високь&lt;/strong&gt;. Чи нормативні ці два слова у сучасній літературній мові. Якщо так, то що вплинуло на таку зміну?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-07T21:01:33.637" LastActivityDate="2018-06-07T21:01:33.637" Title="&quot;Висок&quot; чи &quot;скроня&quot;?" Tags="|вибір-слова|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4289" PostTypeId="2" ParentId="4288" CreationDate="2018-06-02T14:33:53.827" Score="3" Body="&lt;p&gt;В сучасній анатомічній термінології існує лише &quot;скронева&quot; кістка. Зокрема можна перевірити в &quot;Міжнародна анатомічна термінологія.&quot; 2010 рік, за редакцією проф.Черкасова В.Г.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1526" LastActivityDate="2018-06-02T14:33:53.827" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4290" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-02T18:09:05.813" Score="2" ViewCount="157" Body="&lt;p&gt;It has come to my attention that the letter Ґ, once banned from the Ukrainian alphabet,&#xA;is coming back into favor in words like ґудзик and ґазета.  Is this so, and are there other words where Ґ has been reintroduced in common usage?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1141" LastActivityDate="2018-06-02T18:09:05.813" Title="Is the letter Ґ back?" Tags="|non-native-speaker|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4291" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4301" CreationDate="2018-06-03T11:13:35.033" Score="3" ViewCount="1349" Body="&lt;p&gt;Нещодавно, редагуючи текст, натрапила на словосполучення &lt;strong&gt;виставочна  зала&lt;/strong&gt; і не задумуючись виправила на &lt;strong&gt;виставкова&lt;/strong&gt;. Однак, отримала примітку, що слово &lt;strong&gt;виставочна&lt;/strong&gt; теж нормативне в українській мові. В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vystavochnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі в 11 т.&lt;/a&gt; знайшла:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВИ́СТАВОЧНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. Прикм. до виставка. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, в [СУМі в 20 т.] появляється позначка &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВИ́СТАВОЧНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е, &lt;strong&gt;рідко&lt;/strong&gt;. Те саме, що виставко́вий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/268&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Типові помилки в «Інтегрованій лексикографічній системі»&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;слова-покручі в реєстрі: вищестоящий, понятійний, оціночний, &lt;strong&gt;виставочний.&lt;/strong&gt;..&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи є нормативним вживання слова &lt;strong&gt;виставочний&lt;/strong&gt;. Чи вважатиметься це помилкою, наприклад, у творах ЗНО (зважаючи на позначку &lt;strong&gt;рідко&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-07T21:00:58.253" LastActivityDate="2018-06-07T21:00:58.253" Title="&quot;Виставочний&quot; чи &quot;виставковий&quot;?" Tags="|вибір-слова|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4292" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-03T11:50:50.100" Score="2" ViewCount="994" Body="&lt;p&gt;Знаємо, що &lt;strong&gt;виясняти питання&lt;/strong&gt; ― &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/all&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НЕ правильно&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вияснення&lt;/strong&gt; всіх питань ― &lt;strong&gt;З'ясування&lt;/strong&gt; всіх питань&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=11885&amp;amp;page=394&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходимо це слово у значенні &lt;strong&gt;з'ясовувати&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВИЯСНЯ́ТИ&lt;/strong&gt;, я́ю, я́єш, ВИЯ́СНЮВАТИ, юю, юєш, недок., ВИ́ЯСНИТИ, ню, ниш, док.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;що. Робити що-небудь ясним, зрозумілим; &lt;em&gt;з'ясовувати&lt;/em&gt;. – Я не нехтую боротьби з філоксерою, а тільки вияснюю причину ворожнечі молдуван (М. Коцюбинський); Соколова викликала головного інженера і разом з Крайнєвим і Валенсом почала виясняти строки .. подачі перших рисунків крейсера (В. Собко); Віктор пішов туди [до поранених] вияснити, що діється, навести порядок (Л. Дмитерко).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому тоді вислів &lt;strong&gt;виясняти питання&lt;/strong&gt; не правильно вживати в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-03T11:50:50.100" Title="Що впливає на помилкове слововживання виясняти питання?" Tags="|словосполучення|стилістика|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4293" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4294" CreationDate="2018-06-03T12:34:42.297" Score="1" ViewCount="1569" Body="&lt;p&gt;Знаю, що &lt;strong&gt;основа слова&lt;/strong&gt; - це частина без закінчення. Про це читаємо навіть у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://bibliograph.com.ua/russkiy-yazik-2/153.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інфінітив&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - це початкова форма дієслова, яка називає дію, стан і т.д. безвідносно до особи, часу, способу, тобто сам по собі інфінітив не володіє категоріями особи, часу, способу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виникає питання, чи може основа слова дорівнювати інфінітиву? Наприклад, у словах казати, робити, говорити чи подібних.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-03T12:39:42.277" Title="Чи може основа слова = інфінітиву?" Tags="|дієслова|морфологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4294" PostTypeId="2" ParentId="4293" CreationDate="2018-06-03T12:39:42.277" Score="1" Body="&lt;p&gt;Оскільки в інфінітивах &lt;strong&gt;–ти(-ть)&lt;/strong&gt; – це &lt;a href=&quot;http://zno.academia.in.ua/mod/book/tool/print/index.php?id=1372&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;суфікси&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;НЕ закінчення&lt;/em&gt;), то  в цьому випадку &lt;em&gt;основа слова = ціле слово&lt;/em&gt;. Незмінювані повнозначні слова складаються лише з основи, що назвивається &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1263111340544/dokumentoznavstvo/budova_slova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чистою&lt;/a&gt;: восени, додому. Чисту основу мають:&#xA;1) незмінювані іменники: бюро, таксі, депо;&#xA;&lt;strong&gt;2) інфінітив: перемагати, активізувати&lt;/strong&gt;;&#xA;3) дієприслівники: танцюючи, малюючи, пишучи;&#xA;4) прислівники: швидко, тут, там.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, в словах (казати, робити, говорити) &lt;strong&gt;основа (чиста) = ціле слово,&lt;/strong&gt; бо це &lt;em&gt;інфінітиви&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-03T12:39:42.277" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4295" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4296" CreationDate="2018-06-03T15:08:11.407" Score="1" ViewCount="5880" Body="&lt;p&gt;Чи є літературним слово &lt;strong&gt;заколка&lt;/strong&gt; (похідне від &lt;strong&gt;&lt;em&gt;заколювати волосся&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;)? У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakolka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; цього слова немає. Дуже часто чую це слово від багатьох людей та навіть на сайті &lt;a href=&quot;https://kopiyochka.com.ua/zakolka_dlya_volossya_kvti/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Копійочка&lt;/a&gt; його побачила.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-03T15:18:25.920" Title="Чи є літературним слово заколка?" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4296" PostTypeId="2" ParentId="4295" CreationDate="2018-06-03T15:18:25.920" Score="1" Body="&lt;p&gt;Справді, слова заколка немає у Сумі. Однак, є словникова стаття із дієсловом &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakoloty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;заколоти&lt;/a&gt;, яка містить значення 2 з відсиланням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАКОЛОТИ&lt;/strong&gt; 2 див. &lt;em&gt;заколювати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шукаємо далі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАКОЛЮВАТИ&lt;/strong&gt;, юю, юєш, недок., &lt;em&gt;ЗАКОЛОТИ,&lt;/em&gt; олю, олеш, док., перех. Пришпилювати чим-небудь одяг, волосся і т. ін. Хима завилась гарною наміткою, заколола її здоровими шпильками з червоними головками (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 87).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakoljuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%97%D0%90%D0%9A%D0%9E%D0%9B%D0%9A%D0%90&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українські словники&lt;/a&gt; подають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009&lt;/em&gt;–&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Заколка&lt;/strong&gt;, разг. – &lt;strong&gt;шпилька.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;    &lt;em&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;При́шпилька – булавка, заколка.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, нормативно вживати &lt;strong&gt;шпилька&lt;/strong&gt; на позначення предмету, що заколює волосся. Уникання &lt;strong&gt;заколка&lt;/strong&gt; в українській мові (оскільки є заколювати - то теоретично може існувати), можливо, подібне до вживання віддієслівних іменники з суфіксом -&lt;strong&gt;к-&lt;/strong&gt;, для яких основним є предметне значення (продукту, наслідку дії, об’єкта, предмета, за допомогою якого здійснюють дію, зрідка місця дії (виписка, в’язка, грілка, закладка, збірка, пересадка, підтяжка, посилка, присипка). &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/Structure/Departments/Department3/Pages/recommends.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Браковка чи бракування? Колібаба Л.М.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-03T15:18:25.920" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4297" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-03T16:18:02.317" Score="5" ViewCount="8000" Body="&lt;p&gt;Терміни &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/strok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;строк&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/termin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;термін&lt;/a&gt; вживаються  як синоніми в українській мові. Однак, з дієсловами не все так просто. В СУМі в 11 т. знаходжу слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidstrochuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;відстрочити&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, однак, немає слова &lt;strong&gt;відтермінувати&lt;/strong&gt;. В СУМі в 20 т. є і &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=182576&amp;amp;page=453&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відтермінувати&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=13919&amp;amp;page=450&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відстрочувати&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому є розбіжності між цими словниками? В офіційних документах бачимо вживання відстрочка, а не відтермінування. &lt;a href=&quot;http://radnuk.info/komentar/chpky/chpky-pozdil6/3414--373-----------.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття 373. Відстрочка і розстрочка виконання, зміна чи встановлення способу і порядку виконання&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://urist-ua.net/%D0%B7%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B8/%D0%BF%D1%80%D0%BE_%D0%B2%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B2%D1%8F%D0%B7%D0%BE%D0%BA_%D1%96_%D0%B2%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%83_%D1%81%D0%BB%D1%83%D0%B6%D0%B1%D1%83/%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%82%D1%8F_17/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття 17. Відстрочка від призову на строкову військову службу&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://protokol.com.ua/ua/pro_vikonavche_provadgennya_stattya_33/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття 33. Відстрочка або розстрочка виконання, встановлення чи зміна способу і порядку виконання рішення&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи дієслова &lt;strong&gt;відтермінувати і відстрочувати&lt;/strong&gt; є синонімами, чи можна вжвати лише 1 слово, чи вживання залежить від контексту?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-07T21:02:25.240" LastActivityDate="2018-09-11T11:00:14.020" Title="&quot;Відтермінувати&quot; чи &quot;відстрочити&quot;?" Tags="|вибір-слова|дієслова|legal-terms|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4298" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4299" CreationDate="2018-06-03T17:06:08.037" Score="1" ViewCount="812" Body="&lt;p&gt;Чи можна назвати твір текстом, а текст твором? Наприклад, замовляння від вроків (фольклор) буде текстом чи твором? Геть заплуталася у відмінностях термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У Вікіпедії читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D1%82%D0%B2%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;твір&lt;/a&gt; -  багатофункціональне поняття: 1) загальний термін для позначення результату інтелектуальної (аналітико-синтетичної чи еврістичної) діяльності людини (творчої діяльності); 2) позначення того, що зроблене (створене) ким-небудь і реально існує (має форму): виріб (витвір, творіння, утвір), опус тощо; 3) результат інтелектуальної, аналітико-синтетичної чи еврістичної діяльності окремої людини чи групи людей, поданий у формі, що дає змогу його поширення, отримання, зберігання, обробки, відтворення для використання різними засобами, методами, способами, технологіями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;текст&lt;/a&gt; - це витвір мовленнєвого процесу, [...] який складається із заголовка і ряду особливих одиниць (надфразових єдностей), об'єднаних різними типами лексичного, граматичного, логічного, стилістичного зв'язку, і має певну цілеспрямованість і прагматичну визначеність.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-03T17:28:03.367" Title="Твір VS текст - поняття тотожні?" Tags="|різниця-між-словами|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4299" PostTypeId="2" ParentId="4298" CreationDate="2018-06-03T17:14:00.010" Score="1" Body="&lt;p&gt;Твір і текст це не одне й те саме.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://journlib.univ.kiev.ua/index.php?act=article&amp;amp;article=138&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Твір і текст&lt;/a&gt;&#xA; (літературознавча позиція):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Текст і твір - це не одне й те ж. Твір - це продукт мовної діяльності людини, найчастіше закріплений у тексті. Текст - це лише графічно-знакова фіксація твору.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо фольклору, то загальне значення цих термінів наступне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;(Иванова Т. Г. (Ленинград). Специфика фольклористической текстологии)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Произведение&lt;/strong&gt; как таковое существует в коллективной памяти носителей фольклора. &lt;strong&gt;Текст&lt;/strong&gt; же произведения каждым из сказителей при каждом отдельном акте исполнения воссоздается (не создается!) заново. Не зафиксированный с помощью каких-либо технических средств (карандаш и бумага, магнитофон, грампластинка и т. д.) &lt;strong&gt;фольклорный текст&lt;/strong&gt;, отзвучав, исчезает, перестает существовать.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто ця дослідниця вважає, щоб можна було сказати про &lt;strong&gt;текст&lt;/strong&gt;, зразок фольклору має бути зафіксованим за допомогою технічних засобів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Азбелев С.П.( Основные понятия текстологии в применении к фольклорному материалу)&lt;/strong&gt; вважає, що існує  2 поняття: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;текст усний&lt;/strong&gt; –це текст такий який він існує в реальному житті фольклору, який зберігається в пам'яті людей [переклад наш] і &lt;strong&gt;фольклорний текст&lt;/strong&gt;- текст зафіксований технічними записами, тобто фольклорний запис.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;О. Бріцина ( Дискусійні аспекти визначення поняття &quot;текст&quot; у фольклористиці. Власне текстологічне застосування терміна. Основні текстологічні категорії)&lt;/strong&gt; приймає думку Азбелєва С.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«У процесі документування, що здійснюється фольклористами, &lt;strong&gt;усний текст&lt;/strong&gt; відтворюється власне текстом (текстом запису)».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;твір&lt;/strong&gt; – це те, що живе в пам’яті людей, ( абстрактне поняття);  &lt;strong&gt;текст&lt;/strong&gt; – це певний зразок у процесі виконання, або (і) зафіксований за допомогою технічних засобів .&#xA;Якщо говорити про замовляння, які побутують в українському фольклорі і «живуть» в пам’яті людей – то замовляння є  &lt;strong&gt;творами&lt;/strong&gt;, якщо ж Ви бачите замовляння на папері, чуєте на аудіозаписах, відеозаписах, або просто «наживо», то замовляння є &lt;strong&gt;текстами&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;П.С. Відповідь побудована на положеннях більшості російських дослідників, але, на жаль, українська текстологія почала розвиватися набагато пізніше, ніж російська і багато в чому опирається на здобутки російських колег.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-06-03T17:28:03.367" LastActivityDate="2018-06-03T17:28:03.367" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4300" PostTypeId="2" ParentId="4288" CreationDate="2018-06-04T07:28:25.423" Score="0" Body="&lt;p&gt;Згідно до СУМу та до словнику на сайті &lt;a href=&quot;https://translate.academic.ru/%D0%B2%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA/ru/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академік&lt;/a&gt; варіант &quot;висок&quot; як синонім до слова &quot;скроня&quot; можливий (а також згідно до цього &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=39155&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерела&lt;/a&gt;). Однак, гадаю, що слід ввживати слово &quot;скроня&quot; у значенні &quot;частина голови за очима, від вуха до чола&quot; (та й на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;  вказано це як єдиний правильний варіант (також там пише про скроневі, а не вискові отвори та м'язи)), а от слово &quot;висок&quot; краще вживати у значенні &quot;пристосування для позначення в натурі вискової лінії (вертикалі)&quot; знідно до тієї ж &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-04T07:28:25.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4301" PostTypeId="2" ParentId="4291" CreationDate="2018-06-04T08:40:22.307" Score="3" Body="&lt;p&gt;Все ж, якщо це слово зазначається в СУМі, то виходить, що його вживання можливе. Також бачимо це слово в &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=39530&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику української мови&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але все ж гадаю, що ви праві і, наприклад у творах ЗНО, краще вживати прикметник &quot;виставковий&quot;. Згідно до інформації у бозі проф. Пономарева: &quot;Коли йдеться про документ під час посадки на літак, то ліпше використовувати посадковий, а не посадочний талон. Порівняйте: станція метрополітену в Києві &lt;strong&gt;Виставковий&lt;/strong&gt; (а &lt;strong&gt;не виставочний&lt;/strong&gt;) центр&quot;. Те саме у нас із &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/38/53399/379815.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;економічним терміном&lt;/a&gt; - &quot;зразок виставковий&quot;, а не &quot;виставочний&quot;. А &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%B2%D1%8B%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%87%D0%BD%D1%8B%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад&lt;/a&gt; російського &quot;выставочный&quot; на українську також дає варіант &quot;виставковий&quot;. Також маємо приклади із словників на &lt;a href=&quot;https://translate.academic.ru/%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академіку&lt;/a&gt;: виставковий маникен, виставковий стенд, виставкова зала. І в &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=39513&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt; це слово також зустрічається.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-04T08:40:22.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4302" PostTypeId="2" ParentId="4148" CreationDate="2018-06-04T08:55:52.387" Score="1" Body="&lt;p&gt;Гадаю варто використати словосполучення &quot;поступитися місцем у черзі&quot;. Згідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postupatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt; це дієслово підійде, адже там навіть вказаний варіант &quot;Поступатися (поступитися) місцем&quot;. Також згідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chergha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt; можливі варіанти &quot;поза чергою&quot; та &quot;позачергово&quot;, однак врахуйте, що коли ми кажемо &quot;Він попав на прийом до лікаря позачергово&quot;, то маємо на увазі, що він потрапив туди не чекаючи у черзі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-04T08:55:52.387" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4303" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4305" CreationDate="2018-06-04T12:06:10.160" Score="2" ViewCount="2758" Body="&lt;p&gt;Виникло запитання чи &lt;strong&gt;підзорна труба&lt;/strong&gt;  є питомо українським словосполученням чи наявні російські впливи. У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%96%D0%B4%D0%B7%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D1%82%D1%80%D1%83%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВІкіпедії&lt;/a&gt; знаходимо статтю з синонімами до цієї назви, які, на мою думку, звучать набагато краще:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зорова (далекоглядна)&lt;/strong&gt; труба́.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Статтю з даним виразом маємо у і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidzornyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, &lt;a href=&quot;http://svoboda-news.com/svwp/%D0%B2%D0%B8%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%83-%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%83-9/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;доктор філологічних наук О. Пономарів&lt;/a&gt; вважає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У словниках є &lt;strong&gt;підзорна труба&lt;/strong&gt;, але цього росіянізму краще не вживати. Українською мовою – &lt;strong&gt;далекоглядна труба&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи правильно вживати &lt;strong&gt;далекоглядна труба?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-07T21:00:25.403" LastActivityDate="2018-06-07T21:00:25.403" Title="Чи правильно вживати словосполучення &quot;підзорна труба&quot;?" Tags="|росіянізм|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4305" PostTypeId="2" ParentId="4303" CreationDate="2018-06-04T12:54:52.727" Score="0" Body="&lt;p&gt;Зазвичай &quot;далекогляд&quot; вживають як &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/11390-dalekoghljad.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синонім&lt;/a&gt; до слова &quot;телескоп&quot;, а &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/teleskop&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;телескоп&lt;/a&gt;&quot; та &quot;підзорна труба&quot; - це різні речі. Також, якщо звернемося до сайту &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/teleskop&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;, то побачимо, що там до саме до слова &quot;телескоп&quot; відносять  відповідники &quot;далекогляд&quot; та &quot;зорегляд&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, варто зазначити, що на основі цього всього можна припустити, що можливо сказати &quot;далекоглядна труба&quot;, в такому разі не виникне плутанини із телескопом, крім того, ви й самі навели приклад з Вікіпедії, де зазначається такий варіант. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але щодо варіанту &quot;підзорна труба&quot; - він також є прийнятний, адже в українській мові є такі слова як &quot;підзорний&quot;, &quot;підзоряти&quot; і &quot;підзорити&quot; (див. &lt;a href=&quot;https://dul.in.ua/pidzornyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;). Також, якщо ввести в СУМі слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/truba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;труба&lt;/a&gt;&quot;, то бачимо: &quot;Зорова (підзорна) труба див. зоровий, підзорний&quot;. Такщо, як бачите можемо зробити висновок, що можна сказати &quot;підзорна труба&quot;, а також - &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zorovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зорова труба&lt;/a&gt;&quot; (однак, згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%82%D1%80%D1%83%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; тут не все так просто і цей термін включає в себе і підзорні труби, і телескопи, і біноклі, тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, при перекладі російського &quot;подзорная труба&quot; на українську знаходимо в Українсько-російському політехнічному словнику варіант &quot;підзорна труба&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-04T12:54:52.727" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4306" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4307" CreationDate="2018-06-04T13:49:38.560" Score="2" ViewCount="1361" Body="&lt;p&gt;Виникла думка, чи тишина - це, випадково, не русизм? Адже у російській мові теж це слово є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://www.endic.ru/kuzhecov/Tishina-72296.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тишина&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; -ы́; ж. 1. Отсутствие звуков, говора, шума; безмолвие, молчание. Ночная, абсолютная, глубокая т. Неловкая т. Т. утра. Водворить тишину. Соблюдать, нарушать т. В лесу т. Мёртвая, гробовая т. (усилит.). 2. Душевное спокойствие, умиротворение. В душе мир и т. 3. Отсутствие вражды, ссоры, общественных волнений, беспорядков. Мнимая, общественная т. Т. мира. Установились т. и порядок. В доме мир и т.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зверталася у СУМ-11, там пише, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tyshyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тишина&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - Те саме, що тиша.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2023-11-04T18:03:37.670" Title="Тишина - русизм чи питоме слово?" Tags="|іменники|росіянізм|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4307" PostTypeId="2" ParentId="4306" CreationDate="2018-06-04T13:53:24.453" Score="2" Body="&lt;p&gt;У словниковій статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tyshyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt; бачимо позначку &lt;em&gt;рідко.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, вживати в українській мові вживати це слово можна, але з обережністю. На мою думку, пов’язане це з використанням слова &lt;strong&gt;тишина&lt;/strong&gt; у сталих словосполученнях ( замість тишина потрібно вживати &lt;strong&gt;тиша&lt;/strong&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;прервать &lt;strong&gt;тишину&lt;/strong&gt;&quot; - &quot;перервати &lt;strong&gt;тишу&lt;/strong&gt;&quot; (потрібно &quot;порушувати &lt;strong&gt;тишу&lt;/strong&gt;&quot;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://abetka.ukrlife.org/dieslova.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Є. С. РЕГУШЕВСЬКИЙ, М. С. РАЗУМЕЙКО &quot;РОСІЙСЬКО-УКРАЇНСЬКИЙ СЛОВНИК-ДОВІДНИК СТІЙКИХ ДІЄСЛІВНО-ІМЕННИХ СЛОВОСПОЛУЧЕНЬ&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-04T13:53:24.453" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4308" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4310" CreationDate="2018-06-04T14:41:15.967" Score="1" ViewCount="2383" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B6%D1%96%D0%BE%D1%82%D0%B0%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; слово &quot;ажіотаж&quot; походить від французького &quot;agiotage&quot; та має значення: &quot;спекулятивна гарячка на ринках, біржі, викликана несподіваним, різким, зазвичай штучно створеною зміною курсу коштовних паперів або цін на товари&quot;. В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/azhiotazh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; також зустрічаємо це слово, де у нього є також ще й таке значення: &quot;Велике збудження, хвилювання, боротьба інтересів навколо якої-небудь справи, питання&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує в українській мові якийсь відповідник, яким б можна було замінити це слово? На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/bum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; є переклад слова &quot;Бум&quot;, яке вважається синонімом до слова &quot;ажіотаж&quot;. Там даються такі варіанти: &quot;гамір, &quot;гармидер&quot;, &quot;пекучка&quot;, &quot;галас&quot;. Однак мені здається, що ці відповідники не завжди будуть доречними, адже якщо є термін попит ажіотажний, то невже можна сказати &quot;гамірний&quot; чи &quot;голосливий попит&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-04T18:38:55.130" Title="Український відповідник до слова &quot;ажіотаж&quot;" Tags="|переклад|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4309" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-04T18:10:00.607" Score="4" ViewCount="4196" Body="&lt;p&gt;Натрапила на сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/dieslovo-prujmatu-pravula-vzhuvannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; на інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зокрема, треба говорити: брати до уваги, взяти участь, набувати форми, стати на бік, &lt;strong&gt;ухвалити закон&lt;/strong&gt;. Натомість мовці помилково кажуть у цих висловах слово &lt;strong&gt;«приймати»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjmaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРИЙМАТИ&lt;/strong&gt;, аю, аєш, недок., ПРИЙНЯТИ, рідко. ПРИНЯТИ і діал. ПРИЙМИТИ, прийму, приймеш, док., перех.&#xA;  Приймати (прийняти) шлюб — те саме, що &lt;strong&gt;Закон приймати (прийняти)&lt;/strong&gt; (див. закон). [Химка:] &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як правильно: ПРИЙМАТИ чи УХВАЛИТИ закон?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-06-07T11:27:40.460" LastActivityDate="2023-08-22T22:43:49.270" Title="Ухвалити чи прийняти закон?" Tags="|словосполучення|стилістика|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4310" PostTypeId="2" ParentId="4308" CreationDate="2018-06-04T18:38:55.130" Score="3" Body="&lt;p&gt;До даного Вами переліку можна додати подані до &lt;strong&gt;ажіотаж&lt;/strong&gt; синоніми у &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=23&amp;amp;t=26&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів Л. Полюги&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(&lt;strong&gt;надмірне збудження) гарячка, лихоманка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна сказати: &lt;a href=&quot;https://xn--h1aaldafs6o.xn--j1amh/%D0%90/%D0%B0%D0%B6%D1%96%D0%BE%D1%82%D0%B0%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;збудження, хвилювання&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Теоретично, можна сказати і &lt;strong&gt;гарячковий попит&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;гамірний&lt;/strong&gt; ( і інше), однак, вважаю, що на даний момент така спроба в українській мові не &quot;приживеться&quot;, оскільки &lt;a href=&quot;http://www.megos.org.ua/marketynh.1.3.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ажіотажний попит&lt;/a&gt; є одним із видів попиту, терміном, запозиченим маркетингом, який, на мою думку, покищо не &quot;шукає&quot; українських відповідників.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-04T18:38:55.130" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4311" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4312" CreationDate="2018-06-04T18:49:22.760" Score="3" ViewCount="823" Body="&lt;p&gt;Натрапила на статтю &lt;a href=&quot;http://report.if.ua/uncategorized/malenki-tayemnyci-stanyslavova-yaki-ne-mozhut-poyasnyty-istoryky/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Маленькі таємниці Станиславова, які не можуть пояснити історики&lt;/a&gt;, в якій пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Врешті-решт, люди відчепились від тої &lt;strong&gt;пімпочки&lt;/strong&gt; і вона тихо-мирно мокне під дощами та відігрівається на сонці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То що ж таке та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пімпочка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? Шукала у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pimpochka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt;, там такого немає. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-04T18:51:42.420" Title="Що таке пімпочка?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4312" PostTypeId="2" ParentId="4311" CreationDate="2018-06-04T18:51:42.420" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.dimaname.ru/%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA-%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BD-17/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику українського сленгу&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПЇМПОЧКА&lt;/strong&gt;, -и, ж. &lt;em&gt;Кнопочка.&lt;/em&gt; Ну, і пімпочка є, якщо вже зайшла… фільтр називається:) (ЗтііНДаЗі_сНаі).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53407/1065692.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексиконі львівському&lt;/a&gt; теж знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;пі́мпочка&lt;/strong&gt; ірон. 1. кнопка (м, ср)2. щось невелике, незначне, другорядне; дрібничка (м, ср).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, зважаючи на контекст поданої вище статті можна сказати, що пімпочка – це кнопка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-04T18:51:42.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4313" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4316" CreationDate="2018-06-04T18:58:59.157" Score="1" ViewCount="20186" Body="&lt;p&gt;У Дзідзя дуже популярним було використання слова мацьонька, знайшла також пісню &lt;a href=&quot;https://www.cheremhi.com.ua/text/slova.php?id=3570&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Мацьонька&quot;&lt;/a&gt; Мельниковича. Звідки воно взялося в українській мові? Це діалектизм чи, можливо, запозичення з якоїсь іноземної мови? У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/macjonjka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; таке слово взагалі не згадується.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2020-02-08T07:55:17.067" Title="Звідки взялося в українській мові слово мацьонька?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4314" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4315" CreationDate="2018-06-04T19:05:34.333" Score="2" ViewCount="307" Body="&lt;p&gt;У пісні Мельниковича &lt;a href=&quot;https://www.cheremhi.com.ua/text/slova.php?id=3570&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мацьонька&lt;/a&gt; натрапила на такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іде дівчина і світить очима&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Солодка дівка, як &lt;strong&gt;паперівка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що означає слово паперівка? У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/paperivka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; такого слова немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-04T19:07:24.193" Title="Що означає слово &quot;паперівка&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4315" PostTypeId="2" ParentId="4314" CreationDate="2018-06-04T19:07:24.193" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://evrika.if.ua/88/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику українських говірок Карпатського регіону: «П», «Р», «С». Дмитро Савчук&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Папірка, паперівка&lt;/strong&gt; – ранній сорт яблук; сорт волоських горіхів, який має нетверду оболонку і виповнене зерно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті  &lt;a href=&quot;https://jamelnycia.io.ua/s204582/yamelnicka_govirka_ta_yamelnickiy_slovnik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ямельницька говірка та ямельницький словник&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Паперівка&lt;/strong&gt; – сорт яблук.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, дівка солодка, як доспіле яблуко.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-04T19:07:24.193" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4316" PostTypeId="2" ParentId="4313" CreationDate="2018-06-04T21:37:02.580" Score="2" Body="&lt;p&gt;Одразу гадав, що те відоме мені і споріднене з південословʼянсим &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мачка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;мацур&lt;/em&gt;, відси і подальні чергування) — &lt;em&gt;кіт&lt;/em&gt;, відси &lt;em&gt;кішення&lt;/em&gt;. Оскільки українська дозволяє вживати назвами природи до людей (в пісні &lt;em&gt;малинка&lt;/em&gt;, ба, навіть &lt;em&gt;пиво&lt;/em&gt;) особливо до коханих, отже і тварин (туди ж &lt;em&gt;голубчику&lt;/em&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, це звичаєве &lt;em&gt;крихітка&lt;/em&gt;: &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D0%B0%D1%86%D0%B5%D0%BD%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;маценький&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — що відоміше як &lt;em&gt;маленький&lt;/em&gt;. Хоч &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=421&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;декілька&lt;/a&gt; словʼянських мов, як московська &lt;em&gt;мацупенький&lt;/em&gt;, навіть українська — багато ріжновидів, до прикладу — &lt;em&gt;масінький&lt;/em&gt;, булґарська &lt;em&gt;мацко&lt;/em&gt; «мало» та півдесловʼянська &lt;em&gt;мацукан&lt;/em&gt; мають подібного слова, са́ме слово &lt;em&gt;маценький&lt;/em&gt; і похідні, ввважають, утворене під впливом польського &lt;em&gt;maciuci&lt;/em&gt; через &lt;em&gt;ц&lt;/em&gt;, хоч там читається ак &lt;em&gt;мачючі&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так маємо діялектізм, утворений під впливом чужослова. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="1177" LastEditDate="2020-02-08T07:55:17.067" LastActivityDate="2020-02-08T07:55:17.067" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4317" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4318" CreationDate="2018-06-05T11:59:40.080" Score="2" ViewCount="3394" Body="&lt;p&gt;Я завжди думав, що потрібно вживати слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chkhaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чхати&lt;/a&gt;&quot;, однак невдовдзі дізнався, що є синоніми до даного дієслова - &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pchykhaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пчихати&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chykhaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чихати&lt;/a&gt;&quot;. От цікавить чи можна їх вживати, наприклад у творах ЗНО, адже вони є у СУМі, однак мають позначку &quot;рідко&quot; та &quot;розмовне&quot;, а також, на мою думку. Крім того, в &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#ru/uk/%D1%87%D0%B8%D1%85%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гугл перекладачі&lt;/a&gt; при перекладі російського слова &quot;чихать&quot; дається тільки два варіанта &quot;чхати&quot; та &quot;начхати&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, яке з цих трьох слів краще вживати чи можна вживати кожне з них не боючись зробити помилку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-06-05T16:11:43.943" LastActivityDate="2018-06-05T16:17:13.423" Title="Пчихати, чихати і чхати" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4318" PostTypeId="2" ParentId="4317" CreationDate="2018-06-05T16:17:13.423" Score="2" Body="&lt;p&gt;Коло слова &lt;strong&gt;пчихати&lt;/strong&gt; бачимо позначку &lt;strong&gt;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. У&#xA;писемній&#xA;мові&#xA;вживання&#xA;слів&#xA;розмовної&#xA;лексики&#xA;до&#xA;певної&#xA;міри&#xA;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine2-1.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обмежене&lt;/a&gt;&#xA;  —  вони&#xA;будуть&#xA;недоречними&#xA;у&#xA;науковому&#xA;творі&#xA;, &#xA;в&#xA;ділових&#xA;паперах&#xA;тощо.&#xA;Тому це слово вживати, наприклад, у творах ЗНО, не можна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При слові &lt;strong&gt;чихати&lt;/strong&gt; бачимо позначку &lt;strong&gt;&lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, що вказує на те, що його потрібно вживати з обережністю. Твори на ЗНО - це досить шаблонна система, де викладачі радять учням не писати неоднозначних тверджень (наприклад, глибоко не &quot;влізати&quot; в політичні і релігійні питання), оскільки перевірятиметься все це без вашої присутності і довести правильність своєї думки неможливо (хіба що апеляція). Тому, в творах ЗНО, на мою думку, вживати цього слова не варто.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Біля слова &lt;strong&gt;чхати&lt;/strong&gt; не має ніякої позначки, тому можна сміливо його вживати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-05T16:17:13.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4320" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4321" CreationDate="2018-06-05T16:48:22.803" Score="3" ViewCount="1083" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kmyn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; подано тільки статтю про рослину &lt;strong&gt;кмИн&lt;/strong&gt;.&#xA;Однак натрапила і на іншу Інтернет-статтю &lt;a href=&quot;http://www.food-info.net/ua/products/spices/cumin.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кмін тміновий (Cuminum cyminum L .)&lt;/a&gt;, в якій вжито термінологію &lt;strong&gt;кмІн&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виникає питання: як же правильно вживати це слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2020-05-04T10:17:43.917" Title="Як правильно: кмИн чи кмІн?" Tags="|вживання-слів|іменники|орфографія|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4321" PostTypeId="2" ParentId="4320" CreationDate="2018-06-05T16:50:38.307" Score="3" Body="&lt;p&gt;На позначення цієї рослини в українській мові нормативно вживати 2 слова: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kmyn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кмин&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tmyn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тмин&lt;/a&gt;. Вживання слова &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://www.m-translate.com.ua/uk-ru/word-kmin-translation#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тмін&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/vasmer/41144/%D0%BA%D0%BC%D0%B8%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кмін&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (оскільки це діалектизм) в українській мові є ненормативним і виникло це явище, на мою думку, під впливом запозичень:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/PuemG.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/PuemG.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-06-05T17:33:32.017" LastActivityDate="2018-06-05T17:33:32.017" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4322" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4323" CreationDate="2018-06-05T17:40:23.353" Score="1" ViewCount="739" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=m3p0DQAAQBAJ&amp;amp;pg=PT82&amp;amp;lpg=PT82&amp;amp;dq=%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B8+%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=lHd8B8Uh0H&amp;amp;sig=5a9LWRZUPzN5qEpqzGKyFA0F_T4&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiWgNKo_rzbAhXLFSwKHbpOABYQ6AEIQjAF#v=onepage&amp;amp;q=%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B8_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; знаходжу конструкцію &quot;&lt;strong&gt;використовувати слова&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/vzhivannja_sliv_vidpovidno_do_jikhnogo_znachennja/5-1-0-51&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;: &lt;strong&gt;Слово має вживатися&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як все ж більш коректно говорити: &quot;я використовую слова&quot; чи &quot;я вживаю слова&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-05T17:43:34.390" Title="Слово використувається чи вживається?" Tags="|вибір-слова|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4323" PostTypeId="2" ParentId="4322" CreationDate="2018-06-05T17:43:34.390" Score="1" Body="&lt;p&gt;У  &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Близькими &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синонімами&lt;/a&gt; поняття застосування є слова використання та вжиток. Обидва слова по суті означають той самий процес, але надають трохи інший відтінок, присмак. Використання зазвичай вживається там, де треба підсилити значення користі, корисних наслідків для ініціатора застосування. Слово вжиток, навпаки, дещо затьмарює ціль, в тих випадках коли йдеться про звичне буденне застосування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, нормативно говорити і &lt;strong&gt;вживаю&lt;/strong&gt; слово і &lt;strong&gt;використовую&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-05T17:43:34.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4324" PostTypeId="2" ParentId="4320" CreationDate="2018-06-05T18:17:25.807" Score="1" Body="&lt;p&gt;Очевидно, за &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/4321/585&quot;&gt;цією&lt;/a&gt; відповіддю &lt;em&gt;тмин&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;кмин&lt;/em&gt; унормовані. Про всяк дещо виправлю. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom2.pdf#page=472&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;кмін&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;кмин (бот.) «тмин, Carum L.», [&lt;em&gt;кмен&lt;/em&gt;] Ж, [&lt;em&gt;кминівка&lt;/em&gt; «горілка на кмині» Ж, [&lt;em&gt;кминити&lt;/em&gt;] «заправляти кмином» Ж;­ р. болг. [&lt;em&gt;кмин&lt;/em&gt;], бр. &lt;em&gt;кмен&lt;/em&gt;, др. &lt;em&gt;кѷминъ&lt;/em&gt;, п. kmіn, ч. слц. kmin, схв. кмин, слн. kmin;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;запозичено з німецької мови (у східнословʼянські мови, можливо, за західнословʼянським посередництвом, зокрема польським); двн. kumīn «кмин» походить від лат. cuminum «тc.», яке зводиться до гр. κύμῑνον «nc.»,&#xA;  очевидно, слова східного походження, пор. гебр. kammōn, аккад. kamūnu&#xA;  «тс.»; можливо, що безпосереднім джерелом словʼянського слова було лат. cumīnum.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З такого погляду важко затверджувати до слова &lt;em&gt;кмін&lt;/em&gt; московський вплив, цьому також підтверджує &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%BC%D1%96%D0%BD&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наступне&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;Словник українських наукових і народних назв судинних рослин 2004р. (Ю. Кобів)&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Carum carvi L. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кми́н звича́йний (Во, Ру, Оп); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кмин (Сл; Рг1, Пс, Жл, Ум, Ів, Гд, Mk, Ос, Ук, Он, Пч, Гб, Коб — загальноукраїнський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кмин польови́й (Вх1, Вх6, Мл), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кминок (Вх3; Гв, Вх6, Сл, Mk — подільський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кминок полевий (Вх2); &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;ганус (См — слобожанський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;квінок (См), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кеминьомг (См), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кмен (Жл, Вх6, Mk, Он, Пч — бойківський, закарпатський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кменок (Км), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кмень (Mk — покутськобуковинський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кмин городній (Ос — середньонаддніпрянський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кмино (Км), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кминянка (Ос — лемківський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кмін (Ан, Hl, Tl, Mj, Rs, Дб, Ів, Сл, Mk, Бк, Гб, Коб — подільський, волинський, покутськобуковинський, гуцульський, лемківський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кмінок (Mk, Ос — волинський, наддністрянський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кмінь (Км), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;кмон (Ос — волинський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;отьмє́н (Лс2 — середньополіський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;тимон (Км), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;тмин (Рг1, Кр, Шм2, Ум, Ів, Сл, Ук — середньонаддніпрянський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;тмін (Ан, Rs, Сл, Mk, Лс2, Ос, Коб — середньонаддніпрянський, подільський, волинський, середньополіський, гуцульський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;тмін волоський (Tl), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;томин (См), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;тьмин (Чн — слобожанський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;хмін (Сл), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;хріновиця (Ан — середньонаддніпрянський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;цінці́пер (Гр, Ду), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;цмин (Ав, Вх1, Ум, Гр, Ду, Ів, Mk, Ук — середньонаддніпрянський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;цмін (Mk — середньонаддніпрянський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;цьмин (Он — бойківський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;чмінь (Сл — східнополіський), &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;чорнушка (Ан — слобожанський).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До прикладу ще &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom5.pdf#page=585&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;тмин&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;тмин (бот.) «Кмин, Carum L.», [&lt;em&gt;тмин білий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тмин рожевий&lt;/em&gt;] «Котяча&#xA;  лапка дводомна, Antennaria dioica (L.) Gaertn.» Mak, [&lt;em&gt;тімин&lt;/em&gt;] Пі, [&lt;em&gt;тмін&lt;/em&gt;] Шейк, [&lt;em&gt;тмін воложскій&lt;/em&gt;] «Cuminum&#xA;  cyminum L.» Mak, [&lt;em&gt;тминник&lt;/em&gt;] «маремка підмаренникова, Asperula galioides&#xA;  М.В.», [&lt;em&gt;тмінник&lt;/em&gt;] Нед, [&lt;em&gt;отмєн&lt;/em&gt;] ЛЖит, &lt;em&gt;тминний&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;р. &lt;em&gt;тмин&lt;/em&gt;, бр. [&lt;em&gt;тмень&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цьмен&lt;/em&gt;];&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;результат видазміни назви кмин. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З такого погляду не можна сказати про вплив чужих мов, окрім впливу очевидного запозичення та поділу (чітко видне між АУ та М імперіями). Наразї це можна назвати діялектізмом, хоча я би так не сказав, скоріш омин унормованости, котре було переважно за совітськи части, через що є підозри, що це &lt;em&gt;кмин&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;тмин&lt;/em&gt; є омосковченням (звучня ріжна, але пишуться однаково, відносно відома практика: один з прикладів підтримки совітами «винятку 9»; мета виконана: словники не мають &lt;em&gt;кмін&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;тмін&lt;/em&gt;, навіть з позначкою &lt;em&gt;діялект&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, коли не зважати на сучасні унормованости, що є важливим в офіційному і в подібному стилі, то в вільному стилі можна вживати те, що до смаку. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-06-05T18:17:25.807" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4325" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-05T19:30:09.470" Score="1" ViewCount="739" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vitka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІ́ТКА,&lt;/strong&gt; и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Зменш. до &lt;strong&gt;віта&lt;/strong&gt;→&lt;strong&gt;ВІ́ТА&lt;/strong&gt; див. &lt;strong&gt;віти&lt;/strong&gt;→ &lt;strong&gt;ВІ́ТИ&lt;/strong&gt;, віт, мн. (одн. віта, и, жін.). Відгалуження дерева, куща або трав'янистої рослини; &lt;strong&gt;гілки&lt;/strong&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГІ́ЛКА,&lt;/strong&gt; и, жін. Невеликий боковий відросток, пагін дерева, чагарника або трав'янистої рослини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghilka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А у &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B3%D1%96%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику В. Жайворонка&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;гі́лка = ві́тка = ві́та (мн. ві́ти)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи &lt;strong&gt;гілка=вітка&lt;/strong&gt;, чи є якісь особливості їхнього вживання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-07T21:00:01.640" LastActivityDate="2018-06-07T21:00:01.640" Title="Значення: &quot;вітка&quot; = &quot;гілка&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4326" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4327" CreationDate="2018-06-05T19:30:55.353" Score="4" ViewCount="2737" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zbirnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;CУМі-11&lt;/a&gt; знайшла такі визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;збірник&lt;/strong&gt; - книжка, що містить у собі однорідні матеріали, документи і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;збірка&lt;/strong&gt; - книжка, яка містить у собі дібрані за певним принципом твори одного або кількох авторів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи можна назвати &amp;quot;Зів’яле листя&amp;quot; І. Франка збіркою та, водночас, збірником?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-12-05T23:03:35.500" Title="Збірка та збірник - поняття тотожні?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4327" PostTypeId="2" ParentId="4326" CreationDate="2018-06-05T19:33:57.037" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B7%D0%B1%D1%96%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗБІ́РКА&lt;/strong&gt; (творів), ЗБІ́РНИК, ДОБІ́РКА (перев. невелика, зібрана за певною тематикою); &lt;strong&gt;ЗІБРА́ННЯ&lt;/strong&gt; (перев. велике, повне). &lt;em&gt;Сьогодні здав до друку останню коректуру своєї збірки лірики&lt;/em&gt; (А. Головко); &lt;em&gt;Воздвиженський взяв у руки збірник українських пісень і почав читати&lt;/em&gt; (І. Нечуй-Левицький); &lt;em&gt;У своїй добірці я мав її [співанку] в двох відмінних варіантах&lt;/em&gt; (І. Волошин); &lt;em&gt;Зібрання творів Т. Г. Шевченка.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53399/265416.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів Караванського&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗБІРКА&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;збірник&lt;/strong&gt;, антологія; (шкільних текстів) читанка, хрестоматія; (творів) &lt;strong&gt;зібрання&lt;/strong&gt;, (картин) колекція, збираниця; (статтей) кн. синопсис; (пожертв) Г. збіркова акція; ВІЙ. шикування, збір &amp;lt;н. в лаві збірка!&amp;gt;; З. збори.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, ці слова є &lt;a href=&quot;http://studopedia.com.ua/1_23817_sinonimi-v-ukrainskiy-movi.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;семантичними (ідеографічними) синонімами&lt;/a&gt;.&#xA;Поради щодо цього слововживання можемо знайти &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53399/26482.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в «Уроках державної мови», що виходили в газеті «Хрещатик»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Збірка – однотомне (рідше кількатомне) видання художніх творів одного автора або фольклорних записів. Збірка поезій, збірка дум.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Збірник – посібник з математики, фізики, мови тощо; книжка, що містить у собі різні матеріали, документи, зведені закони, тексти певного призначення; видання, до якого входять художні твори кількох чи багатьох авторів. Збірник задач, збірник диктантів; збірник наказів і розпоряджень, збірник новел молодих письменників.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, ці слова є синонімами, але семантичними, тому в наведеному Вами прикладі потрібно казати збірка «Зів’яле листя» І. Франка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2020-12-05T23:03:35.500" LastActivityDate="2020-12-05T23:03:35.500" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4328" PostTypeId="2" ParentId="4325" CreationDate="2018-06-05T19:46:23.470" Score="1" Body="&lt;p&gt;Словник синонімів Караванського подає ці слова як синоніми, а також інші лексеми того ж ряду:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53394/262940.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВІТИ&lt;/a&gt; &#xA;мн., гілки, галузки, віття, галуззя, гілля, пагілля; вітоньки, віточки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-06-05T19:46:23.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4329" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-05T19:55:25.423" Score="2" ViewCount="1021" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zazhyvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;CУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАЖИВАТИ&lt;/strong&gt; 1, ає, недок., ЗАЖИТИ, иве, док. &lt;em&gt;Загоюватися, виліковуватися, ставати здоровим.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;em&gt;Затягуватися шкірою, зарубцьовуватися (про рану)&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАГОЮВАТИСЯ&lt;/strong&gt;, юється, недок., ЗАГОЇТИСЯ, оїться, док. &lt;em&gt;Переставати ятритися, боліти; заживати, виліковуватися.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaghojuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53399/33254.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Як ми говоримо» Антоненка-Давидовича&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАЖИВАТИ , ГОЇТИСЯ , ЗАГОЇТИСЯ&#xA;  Заживати, гоїтися, загоїтися&lt;/strong&gt;&#xA;         Дієсловом &lt;strong&gt;заживати&lt;/strong&gt; часом користуються &lt;strong&gt;не з його значенням&lt;/strong&gt;: «Два поранення ніби зажили», «Рани мої зажили». Але українська класична література й народне мовлення надавали дієслову &lt;strong&gt;заживати&lt;/strong&gt; іншого значення: «Зажила вона собі ще того щасливого часу слави доброї панночки» (Ганна Барвінок); «Ой не знав козак, ой не знав Супрун, як славоньки зажити» (історична дума); «Годі тобі віку мого заживати» (з живих уст).&#xA;         &lt;strong&gt;Коли мовиться про рани й виразки, тоді треба вдаватись до дієслів гоїтися, загоюватися:&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як правильно: &lt;strong&gt;рани загоюються чи заживають?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-06-07T11:31:43.387" LastActivityDate="2020-02-08T07:54:57.333" Title="Заживають чи загоюються (рани)?" Tags="|різниця-між-словами|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4330" PostTypeId="2" ParentId="4329" CreationDate="2018-06-06T07:07:09.420" Score="2" Body="&lt;p&gt;Можна сказати як і &quot;рана загоюються&quot;, так і &quot;рана заживають&quot;. Ви праві, зідно до СУМу слово &quot;заживати&quot; може мати значення: &quot;Поведінкою, працею і т. ін. заслуговувати, здобувати собі пошану, славу, честь, успіх, ставати відомим, популярним завдяки чому-небудь&quot;, однак як ви вже написали у самому питанні, воно ще й може мати значення: &quot;Загоюватися, виліковуватися, ставати здоровим&quot;. Також приклади такого вживання із літератури: &quot; Як тільки зажила рана, Левко Когут вирішив вивести своїх бойовиків на операцію. (І. Цюпа) &quot;, &quot;* Образно. Довго і боляче заживала рана її юного серця. (Я. Гримайло)&quot;, тощо (приклади взяті &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%B0%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B7%D0%B0%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник синонімів&lt;/a&gt; вказує, що &quot;заживати&quot; може бути синонімом до &quot;загоюватися&quot;. Отож, можна вживати як одне, так і інше дієслово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1177" LastEditDate="2020-02-08T07:54:57.333" LastActivityDate="2020-02-08T07:54:57.333" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4331" PostTypeId="2" ParentId="4325" CreationDate="2018-06-06T07:15:48.457" Score="0" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; &amp;quot;вітка&amp;quot; або &amp;quot;віта&amp;quot; - це діалектна назва &amp;quot;гілки&amp;quot;. Також у ці два слова є &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синонімами&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-06T07:15:48.457" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4332" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5008" CreationDate="2018-06-06T08:09:48.127" Score="6" ViewCount="94" Body="&lt;p&gt;Прочитав вірш &quot;Мана&quot; Миколи Костомарова, де зустрів такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Є в нас плесо; осокою&lt;br&gt;&#xA;  Поросло кругом;&lt;br&gt;&#xA;  Посередині &lt;strong&gt;плавочки&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Плавають рядком.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить значення слова &quot;плавочки&quot;, адже такого слова немає в СУМі, а при введені його в пошуку Гугл видає відеокліп Ольги Полякової, що аж ніяк не може бути тим, що потрібно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-05T14:17:43.027" LastActivityDate="2018-10-05T14:17:43.027" Title="Значення слова &quot;плавочки&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4333" PostTypeId="2" ParentId="4309" CreationDate="2018-06-06T08:17:20.817" Score="2" Body="&lt;p&gt;Краще не вживати вислів &amp;quot;прийняти закон&amp;quot;, так як&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &amp;quot;приймати&amp;quot; на місці там, де воно передає зміст &amp;quot;одержувати&amp;quot;, &amp;quot;брати&amp;quot;(“Хліб святий приймаємо, а вас послухаємо” – Григорій Квітка-Основ’яненко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А от із вживанням словосполучення &amp;quot;ухвалити закон&amp;quot; все гараз, так як&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;замість вислову &amp;quot;прийняти постанову&amp;quot; краще вживати дієслова &amp;quot;ухвалити&amp;quot; або &amp;quot;постановити&amp;quot;. Так само &amp;quot;ухвалити закон&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(див. &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53411/25746.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt; — «Уроки державної мови» з газети «Хрещатик»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також те саме каже &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-41932102&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проф. Пономарев&lt;/a&gt;, однак зазначає, що &lt;strong&gt;можливі обидва варіанти&lt;/strong&gt;, але все ж віддавайте перевагу &amp;quot;ухваленим законам&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна і так, і так, але краще ухвалити закон.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-03-11T09:19:55.037" LastActivityDate="2022-03-11T09:19:55.037" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4334" PostTypeId="2" ParentId="4332" CreationDate="2018-06-06T13:33:33.710" Score="4" Body="&lt;p&gt;Очевидно, в даному вірші йде мова про &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plav&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПЛАВ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Сміття, різні предмети, що пливуть по річці суцільним потоком (звичайно під час повені). Я пливу за водою.. І плав пливе. Пропливають лози, верби, в'язи, тополі у воді (Олександр Довженко, Зачарована Десна, 1957, 476);  * У порівняннях. Злилось як плав (Словник Грінченка).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Невеликі мулувато-торф'янисті плавучі утворення з коренів і стебел очерету, рогозу, вкриті рослинами. Кругом обняла його [хутір] річка з зеленими плавами, лозами й очеретами (Пантелеймон Куліш, Вибр., 1969, 49); Плави постійно або періодично плавають, вони відокремлені від берегів або з'єднані з ними (Ботанічний журнал, X, 3, 1953, 34).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Ділянка трясовини, де під шаром рослинності є вода. Вночі через болото переходила [Оленка], в плаву провалилася (Костянтин Гордієнко, Діти.., 1937, 44).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, письменник утворив від слова &lt;strong&gt;плав&lt;/strong&gt; за допомогою зменшувально-пестливого суфікса &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;-очк-&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;плавочки&lt;/strong&gt;. Наймовірніше, що &lt;strong&gt;плав&lt;/strong&gt; вживається в даному контексті у 4 значенні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-06T13:33:33.710" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4335" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-06T14:42:01.380" Score="6" ViewCount="7977" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dzvonyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДЗВОНИТИ,&lt;/strong&gt; дзвоню, дзвониш, недок.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Викликати до телефону дзвінком телефонного апарата; говорити по телефону. — Дзвонили ви до Русевича? — спитав Петров .. — Двічі дзвонив (Юрій Шовкопляс, Інженери, 1956, 58); [Надія:] А мій Гордій теж приїхав? [Ромодан:] Скоро буде, дзвонив мені... (Олександр Корнійчук, II, 1955, 283).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТЕЛЕФОНУВАТИ&lt;/strong&gt;, ую, уєш, недок. і док.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Викликати до телефону дзвінком телефонного апарата. Дивуючися, хто ж це може тут їй уночі телефонувати, Сахно взяла трубку (Юрій Смолич, I, 1958, 84); — Мушу бути в канцелярії, ану ж хтось телефонуватиме (Гашек, Пригоди.. Швейка, перекл. Масляка, 1958, 351).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Повідомляти про що-небудь по телефону. Телефоную в Москву. — Синку, море підходить до груші (Олександр Довженко, III, 1960, 509).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/telefonuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B4%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt; також знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТЕЛЕФОНУВА́ТИ&lt;/strong&gt; (викликати для розмови телефоном), &lt;strong&gt;ДЗВОНИ́ТИ.&lt;/strong&gt; - Док.: зателефонува́ти, протелефонува́ти, подзвони́ти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, на сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%84%D0%BE%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Оnlinecorrector&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть дієслово &lt;strong&gt;дзвонити, подзвонити, передзвонити,&lt;/strong&gt; якщо мовиться про телефонний дзвінок, на стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;телефонувати, потелефонувати, перетелефонувати.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи буде нормативно вживати &lt;em&gt;подзвони мені&lt;/em&gt;, чи є це правило десь офіційно поміщене.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-13T19:09:27.477" LastActivityDate="2018-08-13T19:09:27.477" Title="Телефонувати чи дзвонити?" Tags="|вибір-слова|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4336" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4337" CreationDate="2018-06-07T09:48:53.843" Score="1" ViewCount="58" Body="&lt;p&gt;Як правильно перекласти слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://seopult.ru/library/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;перелинковка&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(от англ. &lt;em&gt;link&lt;/em&gt; — ссылка) —процесс связывания гиперссылками разных&#xA;  сайтов и страниц одного сайта между собой. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=ru#ru/uk/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt; перекладач подає як &lt;em&gt;перелінковка, перелинковка, перепосилання&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який варіант стилістично та нормативно правильно вживати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-06-07T13:14:07.517" LastActivityDate="2018-06-07T16:55:44.680" Title="Переклад слова &quot;перелинковка&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4337" PostTypeId="2" ParentId="4336" CreationDate="2018-06-07T16:01:56.417" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Перел&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;нковка&lt;/em&gt; очевидно відпадає, бо немає підстав уживати там &lt;em&gt;-и-&lt;/em&gt; (ані за &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правилом дев'ятки&lt;/a&gt;, ані за &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;якимись іншими приписами&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Перепосилання&lt;/em&gt; очевидно теж, бо це слово не відбиває змісту процесу. &lt;em&gt;Пере-&lt;/em&gt; зазвичай означає повторення дії, понаднормову дію або дію (зазвичай рух) через щось, і тому &lt;em&gt;перепосилання&lt;/em&gt; особисто мені інтерпретується як «повторне посилання». Це не лише не відбиває зміст процесу (зв'язування сайту чи декількох сайтів множиною посилань), а й спонукає сприймати оте &lt;em&gt;посилання&lt;/em&gt; як процес (хоча в оригіналі малося на увазі радше link/посилання як елемент сайту).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно залишається &lt;em&gt;перел&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;нковка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, що це жаргон/сленг, а не нейтральне слово (і російське &lt;em&gt;перелинковка&lt;/em&gt;, звісно, теж). І в загальному випадку я не впевнений, що такий термін узагалі потрібен, адже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;наскільки я бачу, в англійській мові немає окремого слова для цієї дії;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;наскільки я бачу, це слово позначає дві різні речі: зв'язування сторінок власного сайту посиланнями (internal links) і зв'язування власного сайту посиланнями з чужими сайтами, тобто фактично розміщення посилань, що вказують на власний сайт, на чужих сайтах (external links) — принаймні &lt;a href=&quot;//seopult.ru/library/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наведене запитувачем джерело&lt;/a&gt; підганяє обидві ці речі під російське слово &lt;em&gt;перелинковка&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо обирати між цими трьома, то я однозначно би надав перевагу &lt;em&gt;перел&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;нковці&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-06-07T16:55:44.680" LastActivityDate="2018-06-07T16:55:44.680" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4338" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-07T18:37:06.593" Score="4" ViewCount="2792" Body="&lt;p&gt;Яке слово найкраще використовувати на позначення предмету, який захищає від дощу? &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zont&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зонт&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zontyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зонтик&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parasolj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парасоль&lt;/a&gt; - всі 3 слова знаходимо в [СУМі]. Однак, біля слів &lt;strong&gt;зонт&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;зонтик&lt;/strong&gt; бачимо позначку &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;. У &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%BB%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt; знаходжу що ці 2 слова &lt;em&gt;розмовні.&lt;/em&gt; То чи буде нормативним вживання слів &lt;strong&gt;зонт, зонтик&lt;/strong&gt; (адже позначка &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;, яку бачимо в СУМі, не означає ненормативності слововживання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-07T20:59:01.817" LastActivityDate="2022-03-28T11:44:09.837" Title="Зонт, парасоль чи зонтик?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4339" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4340" CreationDate="2018-06-07T18:38:17.747" Score="1" ViewCount="3236" Body="&lt;p&gt;Зараз серед модного та зручного одягу популярними є &lt;strong&gt;худі&lt;/strong&gt;. Ця назва є повсюди, наприклад, &lt;a href=&quot;https://skidochnik.com.ua/uk/lvov/razdel/genskie-kofty-i-pulovery/marker/jenskie-hudi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;. Однак цікавить чи є український відповідник до цього слова?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інформації не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-07T18:39:34.000" Title="Чи є відповідник до слова &quot;худі&quot;?" Tags="|іменники|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4340" PostTypeId="2" ParentId="4339" CreationDate="2018-06-07T18:39:34.000" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D1%83%D0%B4%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Худі&lt;/a&gt; – це неологізм, запозичений з англійської мови і пов’язаний з видом одягу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ху́ді&lt;/strong&gt; (від англ. hood — «каптур») — светр (кофта) з м'якого бавовняного трикотажу, з каптуром. Характерні елементи — велика накладна кишеня спереду і шнурки для затягування каптура, також може мати вертикальну блискавку по центру, схожу як у куртках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словниках  на даний момент немає зафіксованого  українського відповідника цього слова, тому можемо використовувати описові сполуки на позначення цієї кофти. Також знайшла цікаві варіанти перекладу на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/khudi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;: &lt;strong&gt;бобка, кенгуринка, каптурник, каптурка, байка, кофта з відлогою, гуді, кенгуру.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-07T18:39:34.000" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4341" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-07T19:19:32.863" Score="5" ViewCount="7768" Body="&lt;p&gt;Завжди думала, що &lt;strong&gt;ізюм&lt;/strong&gt; - це росіянізм і дуже здивувалась, коли знайшла у СУМі]2 словникові статті: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/izjum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ізюм&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rodzynky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;родзинки&lt;/a&gt;. Ці слова знаходжу як синоніми у &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%86%D0%B7%D1%8E%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;. &#xA;Також знайшла у праці &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Karavanskyy_Sviatoslav/Sekrety_ukrainskoi_movy/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Секрети української мови. Святослав Караванський&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Питома українська форма - &lt;strong&gt;родзинки&lt;/strong&gt;,     російська форма-    &lt;strong&gt;изюм&lt;/strong&gt; ,    Накинута форма - &lt;strong&gt;ізюм&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;ізюм&lt;/strong&gt; -це росіянізм? Якщо ні, то яке його походження і чи відрізняється воно за значенням від &lt;strong&gt;родзинок&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-07T20:59:28.700" LastActivityDate="2018-07-13T16:27:48.910" Title="&quot;Ізюм&quot; чи &quot;родзинки&quot;?" Tags="|вибір-слова|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4342" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4343" CreationDate="2018-06-07T19:20:46.310" Score="4" ViewCount="11191" Body="&lt;p&gt;Сьогодні почула цікавий фразеологізм: посипати голову попелом. Одразу полізла у словник. У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53407/360350.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; читаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;посипа́ти (присипа́ти) / поси́пати (приси́пати) го́лову по́пелом&lt;/strong&gt;, книжн. Вдаватися в тугу, в розпач, втрачати мужність, надію; картати себе, журитися і т. ін. Надягнувши траур і волосяниці, посипа́ли голову попелом бідні батьки і голосно кричали (П. Загребельний); Нині, стоячи на руїні з жебрацькою торбою, посипаємо голову попелом, волаючи: нас обдурили — плану перебудови не було! Та в тому ж і сіль, що був він! Тільки не той (Б. Олійник); — Ну, друзі? — кинув бадьоро вусами (Жук). — Не казав я вам, що немає чого попелом голови присипати?.. Не говорив, що справа не загине на Затишній? (П. Козланюк). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить те, звідки такий фразеологізм взявся? Що ж могло передувати його виникненню (етимологія)? У Словопедії, на жаль, немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2020-12-06T18:03:51.367" Title="Яке походження фразеологізму &quot;посипати голову попелом&quot;?" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4343" PostTypeId="2" ParentId="4342" CreationDate="2018-06-07T19:21:54.270" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://myhelper.com.ua/index.php?newsid=25919&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&quot;Посипати голову попелом&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; означає бути в сильному відчаї, сумувати.&#xA;У &lt;a href=&quot;http://faqukrn.ru/osvita/serednja-osvita-i-shkoli/6381-posipati-golovu-popelom-znachennja-frazeologizmu.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Біблії&lt;/a&gt; ми дізнаємося про незвичайну традицію євреїв, яку вони здійснювали при смерті або іншому великому нещастю своїх близьких, а також при власних бідах. У такі моменти вони сипали на свою голову попіл або ж землю. Такий ритуал показував їх скорботу і відчай. Він був знаковим і містив у собі глибокий зміст. Детальнішу інформацію можна занайти &lt;a href=&quot;http://arhistratig.in.ua/2014/06/18/posipati-golovu-popelom/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звичай посипати голову попелом зберігся тільки в деяких народів Сходу і Півдня. У нашій культурі звичай залишив слід лише у мові. Ми до цього дня говоримо &quot;посипати голову попелом&quot;, коли хочемо показати сильну скорбота і горе. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-07T19:21:54.270" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4344" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4345" CreationDate="2018-06-07T19:49:02.117" Score="1" ViewCount="1328" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ru.glosbe.com/ru/uk/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Glosbe&lt;/a&gt; знайшла інформацію у російсько-українському словнику, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;придумать - вигадувати&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До цього часу була впевнена, що так справді є і слово придумати - русизм. Однак навіть у &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику української мови за ред. Б. Грінченка&lt;/a&gt; стаття все ж є! &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На основі цього у мене виникає питання: слово придумати - слово питоме чи русизм?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-07T14:13:50.543" LastActivityDate="2021-04-07T14:13:50.543" Title="Придумати - слово питоме чи русизм?" Tags="|росіянізм|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4345" PostTypeId="2" ParentId="4344" CreationDate="2018-06-07T19:51:16.950" Score="1" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prydumaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;придумати&lt;/a&gt; знаходимо в CУМі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРИДУ́МАТИ&lt;/strong&gt; див. &lt;strong&gt;придумувати&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шукаємо за відсиланням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРИДУМУВАТИ&lt;/strong&gt;, ую, уєш, недок., &lt;strong&gt;ПРИДУМАТИ,&lt;/strong&gt; аю, аєш, док., перех.&#xA;  1. Гадаючи, міркуючи, додумуватись до чого-небудь. &#xA;  //  Створювати або винаходити що-небудь таке, чого раніше не існувало. Їх [гостей] треба було почастувати надзвичайними яблуками і гарними піснями. &#xA;  //  Добирати потрібну фразу, слово і т. ін. &#xA;  //  Вигадувати, підшукувати для кого-небудь заняття, роботу, призначати комусь покарання і т. ін. 2. Вигадувати що-небудь неіснуюче, фантастичне. &#xA;  //  Створювати що-небудь в уяві. &#xA;  //  тільки док. Зробити або сказати що-небудь несподіване. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ні в одному значенні немає позначки рідко, розм. і інших, які б могли поставити під сумнів походження цього слова.&#xA; У &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=23&amp;amp;t=572&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів Л. Полюги&lt;/a&gt; знаходимо, що ці слова синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;вигадувати&lt;/strong&gt;&#xA;  (описувати те, чого немає) видумувати, &lt;strong&gt;придумувати&lt;/strong&gt;, вимишляти, фантазувати, мудрувати, (на основі відомого) імпровізувати, розм.: плести, плескати. &#xA;   Також знаходимо ці слова як синоніми в іншому &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B4%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;.&#xA;    Отже, слово &lt;strong&gt;придумувати&lt;/strong&gt; є питоме.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-07T19:51:16.950" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4346" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4347" CreationDate="2018-06-07T19:57:23.553" Score="1" ViewCount="43" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Порталі української мови та літератури&lt;/a&gt; знаходжу відмінювання цього слова. Однак, аби з’ясувати саму семантику слова, звернулася у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryvedennycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, однак там його не виявилося.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, що означає слово &quot;&lt;strong&gt;приведенниця&lt;/strong&gt;&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-07T19:58:35.987" Title="Що означає слово &quot;приведенниця&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4347" PostTypeId="2" ParentId="4346" CreationDate="2018-06-07T19:58:35.987" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це слово знаходимо у &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови за ред. Б.Грінченка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Приведенниця&lt;/strong&gt;, ці, ж. Дочь жены, рожденная ею отъ перваго мужа и приведенная въ семью второго. Ум. Приведе́нничка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 3. — С. 408.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-07T19:58:35.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4348" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4349" CreationDate="2018-06-07T20:11:59.950" Score="1" ViewCount="662" Body="&lt;p&gt;Гортаючи Інтернет-сторінки щодо різноманітних вишиванок, наштовхнулася на цікавий фразеологізм у такому контексті (стаття &quot;&lt;a href=&quot;https://kamienczanka.livejournal.com/240098.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Знову з Борщева. Там все так само цвітуть вишиванки&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тим більш, що і писати важко, і народу ж зараз з &lt;strong&gt;гулькин ніс&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghuljkyn_nis&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, на  жаль, інформації не подає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-07T20:25:11.980" Title="Що означає фразеологізм &quot;гулькин ніс&quot;?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4349" PostTypeId="2" ParentId="4348" CreationDate="2018-06-07T20:25:11.980" Score="1" Body="&lt;p&gt;Це фразеологізм &lt;a href=&quot;https://phraseologiya.academic.ru/919/%D1%81_%D0%B3%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%BD_%D0%BD%D0%BE%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російського походження&lt;/a&gt;, що означає &lt;em&gt;дуже мало&lt;/em&gt;. В українській мові наявний гарний відповідник &lt;strong&gt;як кіт наплакав&lt;/strong&gt;. На одному із &lt;a href=&quot;http://ualingret.ru/faq/18698-znachennja-frazeologizmu-jak-kit-naplakav-istorija.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайтів&lt;/a&gt; знайшла цікаву інформацію щодо походження цього фразеологізму:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Фразеологізм &lt;strong&gt;«як кіт наплакав»&lt;/strong&gt; безпосередньо пов`язаний з дзьобом голуба. Цих птахів як зазвичай кличуть? «Гулі-гулі-гулі» - в наслідування їх «розмови». І самих цих пернатих стали ласкаво так само називати. А дзьоб - ніс голуба, гульки - в порівнянні з її тілом дуже навіть маленьке. Ось таке лексико-генетичне походження: &lt;strong&gt;«як кіт наплакав»&lt;/strong&gt; - отже, щось надзвичайно маленьке, ну просто з голубиний дзьобик.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, в даному Вами контексті: &lt;strong&gt;Тим більш, що і писати важко, і народу ж зараз дуже мало&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-07T20:25:11.980" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4350" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4351" CreationDate="2018-06-07T20:40:19.367" Score="2" ViewCount="2579" Body="&lt;p&gt;Натрапила на одному із сайтів на цікаву статтю &lt;a href=&quot;http://krasalife.ru/rizne/znannja/2954-chomu-sharudit-paket.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Чому шарудить кульок?&quot;&lt;/a&gt;. Не думала, що таке слово існує у значенні пакету. Знову звернулася у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kuljok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, там знайшла статтю &quot;кульок&quot;, однак у такому значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КУЛЬО́К&lt;/strong&gt;, лька, чол., мн. кульки, кульків. Те саме, що кулик, тобто птах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи нормативно таки вживати цю лексему, чи, можливо, це якесь лише розмовне або діалектне слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-07T20:42:28.507" Title="Кульок у значенні пакет - нормативне слово?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4351" PostTypeId="2" ParentId="4350" CreationDate="2018-06-07T20:42:28.507" Score="2" Body="&lt;p&gt;Поглянувши у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kuljok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КУЛЬО́К&lt;/strong&gt;, лька, чол., мн. кульки, кульків. Те саме, що &lt;strong&gt;кулик&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переходимо за відсиланням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КУ́ЛИК&lt;/strong&gt;, а, чол.&#xA;  1. Зменш. до куль. На покрівлі дома чорніли дірки, стриміли розкудлані кулики, підняті вітром (Нечуй-Левицький, III, 1956, 92); — Полола і копати помагала [Галина Петрівна]. А недавно кулики на полі розставляла (Павло Автомонов, Коли розлучаються двоє, 1959, 124).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Маленький мішечок.&lt;/em&gt; На вітряку її чекав кулик заробленого зерна, і він мав сильнішу владу над нею, аніж уся передвесняна краса (Михайло Стельмах, I, 1962, 151).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/paket&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пакет&lt;/a&gt;-це паперовий виріб, а &lt;a href=&quot;http://vistapaket.com.ua/uk/information/news/scho-take-paket&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кульок&lt;/a&gt; - виріб з поліетилену і його нормативно вживати в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-07T20:42:28.507" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4352" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4362" CreationDate="2018-06-07T20:48:12.913" Score="9" ViewCount="3672" Body="&lt;p&gt;Знаходжу в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/firanka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ФІРА́НКА&lt;/strong&gt;, и, жін. Шматок тканини або тюлю, яким запинають вікно, двері тощо; занавіска. Зачинив [Начко] вікно, поспускав фіранки (Іван Франко, VI, 1951, 302); На вікнах почеплено тюлеві фіранки (Анатолій Шиян, Переможці, 1950, 35); Проїхала старомодна карета з.. фіранками (Василь Кучер, Золоті руки, 1948, 40).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, у &lt;a href=&quot;https://ukrainian_lemko.academic.ru/14197/%D1%84%D1%96%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику лемківської говірки&lt;/a&gt; також знаходжу це слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;фіранка&lt;/strong&gt;&#xA;  - кы, ж. Пн.&#xA;  Завіска, занавіска густа або прозора біля вікна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;фіранка&lt;/strong&gt; -це нормативне слово чи діалектизм?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-06-11T14:16:57.187" LastActivityDate="2019-04-04T14:08:15.140" Title="&quot;Фіранка&quot; - нормативне чи діалектизм?" Tags="|вживання-слів|іменники|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4353" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4361" CreationDate="2018-06-07T21:01:31.160" Score="3" ViewCount="324" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/komandyrovka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходжу значення слова &lt;strong&gt;командировка&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КОМАНДИРО́ВКА&lt;/strong&gt;, и, жін. Те саме, що &lt;strong&gt;відрядження&lt;/strong&gt; 2—4. — Всього три дні був у командировці, а вже занудьгував за ними (Олесь Донченко, VI, 1957, 537); [Ольга:] Я піду.. в місто, пошукаю номер в готелі.. Дай мені твій паспорт — про всякий випадок і командировку (Іван Кочерга, II, 1956, 317).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; також подає ці два слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІДРЯ́ДЖЕННЯ&lt;/strong&gt; (поїздка, пов’язана з службовим дорученням; посвідчення про таку поїздку), &lt;strong&gt;КОМАНДИРО́ВКА&lt;/strong&gt; рідше. Інженери.. повертаються з відрядження (О. Довженко); Мигцем глянув у передане Ігорем відрядження, недбало кинув його на стіл (Ю. Шовкопляс); - Всього три дні був у командировці, а вже занудьгував (О. Донченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/45/53402/299957.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник-антисуржик&lt;/a&gt; вказує, що слово &lt;strong&gt;командировка&lt;/strong&gt; -це суржик:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КОМАНДИРОВКА&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;відрядження&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи є &lt;strong&gt;командировка&lt;/strong&gt; нормативним словом, чи суржиком?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-07T21:03:41.940" LastActivityDate="2018-06-10T11:48:24.677" Title="&quot;Командировка&quot; чи &quot;відрядження&quot;?" Tags="|вибір-слова|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4354" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4355" CreationDate="2018-06-07T21:11:31.963" Score="2" ViewCount="367" Body="&lt;p&gt;Всюди роздають &lt;strong&gt;флаєри&lt;/strong&gt;. Розумію, що це певна рекламка якогось продукту, однак хочеться переконатися у тому, що саме термін означає і чи містить власне питомі відповідники. Адже зараз запозичені слова масово увійшли у вжиток, проте мені все ж хочеться використовувати питомі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S. : У &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/flajer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; цього слова взагалі не подають, оскільки, ймовірно, до нас прийшло зовсім недавно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-09T10:01:53.227" Title="Чи є український відповідник до слова &quot;флаєр&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4355" PostTypeId="2" ParentId="4354" CreationDate="2018-06-07T21:12:31.530" Score="2" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0_(%D0%A4%D0%BB%D0%B0%D1%94%D1%80)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Флаєр&lt;/strong&gt; — це форма паперової реклами, призначеної для широкого розповсюдження. Зазвичай публікується або розповсюджується в публічному місці, роздається людям або надсилається поштою. У 2010 роках флаєри варіюються від недорогих копіюваних листівок до дорогих, глянцевих, повнокольорових циркулярів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Флаєр&lt;/strong&gt; також можна назвати &lt;em&gt;флієр, циркуляр, рекламний листок (метелик), брошура, плакат, літ (літературою), щотижневе оголошення, каталог або листівка…&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також пропонують вживати слово &lt;a href=&quot;http://kopychyntsi.com.ua/suspilstvo/slovnychok-novotvirnychok-vid-iurka-zelenogo.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;літунець&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікаві українські відповідники знаходимо також на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/flaier&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;: &lt;strong&gt;літунець, листівка, роздатка, літайчик, роздайчик, летючка.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-09T10:01:53.227" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4356" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-08T06:38:16.653" Score="4" ViewCount="91" Body="&lt;p&gt;СУМ пропонує слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/porozhnjakom&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;порожняком&lt;/a&gt;, яке є омофоном російського слова, тому виникає питання, чи це не калька?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще я знаходила слово упорожні (наголос на останній склад) і намагаюся зрозуміти, чи це синонім чи єдина правильна форма слова на позначення перевезення без вантажу, без пасажирів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-08T23:35:09.543" LastActivityDate="2018-11-10T12:46:56.887" Title="Як буде українською &quot;порожняком&quot;?" Tags="|переклад|калька|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4357" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4358" CreationDate="2018-06-09T11:02:23.230" Score="3" ViewCount="524" Body="&lt;p&gt;Знаю, що правильно використовувати слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;клЕйонка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, про це пише і &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=42098&amp;amp;page=1330&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;. однак на багатьох сайтах пишуть саме &lt;strong&gt;клІйонка&lt;/strong&gt;. Наприклад,  &lt;a href=&quot;https://www.dzo.com.ua/tenders/126430&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.olx.ua/uk/obyavlenie/nova-medichna-nepromokayucha-klyonka-IDw4dkE.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://list.in.ua/%D0%A1%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%B9/%D0%9A%D0%BB%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спершу подумала, що, можливо, через вплив російської, однак - ні, там пишуть через Е: &lt;em&gt;клеенка&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому цікавить, звідки ж взялося у нас слово клІйонка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-06-11T11:43:41.150" LastActivityDate="2018-06-11T11:43:41.150" Title="Звідки слово клІйонка?" Tags="|етимологія|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4358" PostTypeId="2" ParentId="4357" CreationDate="2018-06-09T11:03:18.617" Score="3" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Клейонка&lt;/strong&gt;, клейончастий; − запозичення з російської мови; р. клеёнка (з 1771 р.) «клейонка» є похідним від клеить «клеїти» ( при сучасному дедалі поширенішому наголосі кле´ить); п. klejonka «бутівка; клеєна фанера; (мн. klejonki) спортивні лижі; штучна шкіра; (перен.) погана компіляція» є, мабуть, незалежним утворенням. Шанский ЭСРЯ ІІ 8, 149.− Див. ще &lt;strong&gt;клей&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-09T11:03:18.617" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4359" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4360" CreationDate="2018-06-10T08:53:45.663" Score="4" ViewCount="338" Body="&lt;p&gt;Наскільки &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0#%D0%94%D0%BE%D0%B2%D0%B3%D1%96_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відомо&lt;/a&gt;, наразі подовжуються наступні приголосні звуки &lt;strong&gt;[н], [л], [д], [з], [т], [ц], [с], [ж], [ч], [ш]&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&#xA;/nʲ/    знання  [znɑˈɲːɑ]&#xA;/dʲ/    суддя   [suˈɟːɑ]&#xA;/tʲ/    життя   [ʒɪ̞ˈcːɑ]&#xA;/lʲ/    зілля   [ˈzʲiʎːɑ]&#xA;/t͡sʲ/   міццю   [ˈmit͡sʲːu]&#xA;/zʲ/    мотуззя [moˈtuzʲːɑ]&#xA;/sʲ/    колосся [kɔˈlɔsʲːɑ]&#xA;/t͡ʃ/    обличчя [ɔˈblɪt͡ʃʲːɑ]&#xA;/ʒ/     збіжжя  [ˈzbiʒʲːɑ]&#xA;/ʃ/     затишшя [zɑˈtɪʃʲːɑ]&#xA;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак за лоґікою — через існуючих парних &lt;em&gt;тш = ч, тс = ц&lt;/em&gt; — і за &lt;a href=&quot;http://javot.net/mova/orf.htm#a27&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;довідником з української мови (2001)&lt;/a&gt; без прикладу, подібна річ повинна бути з &lt;strong&gt;[дз]&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;[дж]&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є чи було таке в українській мові? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-09-09T11:21:28.133" LastActivityDate="2018-09-09T11:21:28.133" Title="Подовження ДЖ та ДЗ" Tags="|фонетика|морфологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4360" PostTypeId="2" ParentId="4359" CreationDate="2018-06-10T11:19:08.287" Score="4" Body="&lt;h1&gt;Спроби отримати подовжене ⟨д͡ж:⟩&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Спроби утворити похідні слова з подовженим ⟨д͡ж:⟩ від слів з основою на &lt;em&gt;-ґ-&lt;/em&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Теоретично в українській мові мало б відбуватися чергування ⟨ґ⟩ → ⟨д͡з⟩ → ⟨д͡ж⟩: &lt;em&gt;дзиґа&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;дзидзі&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;дзиджка&lt;/em&gt; (і в деяких діалектах воно таки відбувається).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, якщо від таких слів (з основною на &lt;em&gt;-ґ-&lt;/em&gt;) утворювати іменники в стилі &lt;em&gt;-??я&lt;/em&gt; (на зразок &lt;em&gt;безладдя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підляшшя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;роздоріжжя&lt;/em&gt;), то теоретично там мало б бути &lt;em&gt;-джджя&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;бездзиджджя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піддзиджджя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;роздзиджджя&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але окрім того, що не від кожного слова з основною на &lt;em&gt;-ґ-&lt;/em&gt; є сенс утворювати іменники на &lt;em&gt;-??я&lt;/em&gt; — навіть у загальновживаних словах літературною нормою вважається спрощений варіант (&lt;em&gt;дзизі&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;дзижка&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;дзидзі&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;дзиджка&lt;/em&gt;), тому на практиці у більшості діалектів ймовірно матимемо щось типу &lt;em&gt;бездзижжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піддзижжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;роздзижжя&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Спроби утворити похідні слова з подовженим ⟨д͡ж:⟩ від слів з основою на &lt;em&gt;-дж-&lt;/em&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові є декілька слів з основою на &lt;em&gt;-дж-&lt;/em&gt; іншомовного походження: &lt;em&gt;імідж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;коледж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;котедж&lt;/em&gt;. Важко сказати, як би писалися/вимовлялися утворені від них іменники в стилі &lt;em&gt;-??я&lt;/em&gt; (на зразок &lt;em&gt;безладдя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підляшшя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;роздоріжжя&lt;/em&gt;), бо я не бачив, щоб хтось використовував такі іменники (а-ля &lt;em&gt;безіміджджя&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;підколеджджя&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;розкотеджджя&lt;/em&gt;). Власне, я не маю навіть певності, що &lt;em&gt;-дж-&lt;/em&gt; у таких словах іншомовного походження справді читається єдиним звуком &lt;em&gt;⟨д͡ж⟩&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Спроби отримати подовжене ⟨д͡з⟩&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові є кілька власних назв жіночого роду з основою на &lt;em&gt;-дзь&lt;/em&gt;, зокрема польське місто &lt;em&gt;Лодзь&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Теоретично в орудному відмідку таких слів ми могли б отримати подвоєне &lt;em&gt;-дз-&lt;/em&gt; аналогічно до &lt;em&gt;сіль&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;сіллю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;міць&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;міцць&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поміч&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;поміччю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але на практиці і за словниками (&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt;), і за вжитком в літературі (&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=[lemma=%22%D0%9B%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D1%8C*%22+%26+tag=%22.*oru.*%22+]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;результати пошуку орудного відмінку від &lt;em&gt;Лодзь&lt;/em&gt; у ГРАК-3&lt;/a&gt;) маємо &lt;em&gt;Лодзю&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;Лодздзю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-09T08:11:49.873" LastActivityDate="2018-09-09T08:11:49.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4361" PostTypeId="2" ParentId="4353" CreationDate="2018-06-10T11:48:24.677" Score="4" Body="&lt;p&gt;Сучасний «Словник української мови» в 20 томах уже подає «командировка» як розмовне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43119&amp;amp;page=1361&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОМАНДИРО́ВКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, ж., розм[овне]. Те саме, що &lt;strong&gt;відря́дження&lt;/strong&gt; 2, 3. — &lt;em&gt;Може, він поїхав кудись? Ну, звичайно, він поїхав у командировку! — зміркував професор&lt;/em&gt; (В. Підмогильний); — &lt;em&gt;Всього три дні був у командировці, а вже занудьгував за ними&lt;/em&gt; (О. Донченко); &lt;em&gt;Рано-вранці Явині батьки поїхали на кілька днів до Києва звітувати про свою закордонну командировку на Виставці передового досвіду&lt;/em&gt; (В. Нестайко); &lt;em&gt;[Ольга:] Я піду .. в місто, пошукаю номер в готелі .. Дай мені твій паспорт — про всякий випадок і командировку&lt;/em&gt; (І. Кочерга).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відподвідно слово «відрядження» є бажанішим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Трішки старіші &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; хоч і не позначають «командировка» як розмовне, але в переліку синонімів маркують його приміткою «рідше»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІДРЯ́ДЖЕННЯ&lt;/strong&gt; (поїздка, пов'язана з службовим дорученням; посвідчення про таку поїздку), &lt;strong&gt;КОМАНДИРО́ВКА&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Інженери.. повертаються з відрядження&lt;/em&gt; (О. Довженко); &lt;em&gt;Мигцем глянув у передане Ігорем відрядження, недбало кинув його на стіл&lt;/em&gt; (Ю. Шовкопляс); &lt;em&gt;— Всього три дні був у командировці, а вже занудьгував&lt;/em&gt; (О. Донченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-06-10T11:48:24.677" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4362" PostTypeId="2" ParentId="4352" CreationDate="2018-06-11T14:10:23.060" Score="7" Body="&lt;h3&gt;Коротко:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Обидва слова запозичені, обидва слова досить широко вживані, обидва слова нормативні і не діалектичні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Довго:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку до етимолоґії:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%84%D1%96%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ФІРА́НКА&lt;/a&gt; «занавіска на вікні». Запозичення з німецької мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;н. Vórhang (свн. vürhanc, vorhanc) «завіса на вікні» утворене з префікса vor- «перед», спорідненого з псл. *per-, pro-, укр. пере-, про-, і дієслова hängen (двн. hāhan) «висіти».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%88%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ШТО́РА&lt;/a&gt;. Запозичене з італійської мови, очевидно, за німецьким та французьким посередництвом (н. Store «штора», фр. store «тс.»)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;іт. [stora] (літ. stuora) «циновка, мата» продовжує лат. storea «рогожа, циновка, мата», яке пов’язується з лат. sterno «стелю, простеляю», спорідненим із псл. *prosterti «простерти, прослати», укр. просте́рти&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, бачимо, що обидва слова запозичені від західноєвропейських мов. Тоді дослідимо окремо слово &amp;quot;фіранка&amp;quot; на згадки у словниках і частотність.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стаття на &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%84%D1%96%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;жін. Шматок тканини або тюлю, яким запинають вікно, двері тощо; занавіска.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додаю ще &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D1%84%D1%96%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt; у Грінченка, де російське &amp;quot;штора&amp;quot; перекладається саме так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фіранка, ки, ж. Штора на окнѣ. Фіранки на вікнах. Гн. І. 135.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само перекладає &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%84%D1%96%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ніковський&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фіра́нка – штора.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%84%D1%96%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Шелудько і Садовський&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Занавеска – фіра́нка. Штора – фіра́нка;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%84%D1%96%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кримського&lt;/a&gt; це слово зустрічається як переклад &amp;quot;занавески&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Занаве́ска, -ве́сочка – заві́ска, заві́сочка, фіра́нок (-нку), фіра́нка (-нки).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У частотному словнику кількість згадок &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0/%D1%84%D1%96%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;фіранки&lt;/a&gt;&amp;quot; (1168) і &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B0/%D1%88%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;штори&lt;/a&gt;&amp;quot; (1880) відрізняється менш ніж удвічі, тож обидва слова вже увійшли в українську мову, є питомими, а словники жодне з них розмовним чи діалектичним не вважають.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-04-04T14:08:15.140" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4363" PostTypeId="2" ParentId="2874" CreationDate="2018-06-12T11:39:15.647" Score="4" Body="&lt;p&gt;На подібну форму можна натрапити в Шевченка (&quot;І Архімед, і Галілей...&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А люде виростуть. Умруть&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще незачатиє царята...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І на оновленій землі&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Врага не буде, супостата,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А буде син, і буде мати,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І будуть люде на землі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також у Словникові Грінченка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Лю́де&lt;/strong&gt;, -де́й, мн. (&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BB%D1%8E%D0%B4%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) Люди. Бог Богом, а люде людьми. Ном. № 170. Бог судить не так, як люде. Ном. № 34. От уже й люде трапляються, — от уже й заміж пора — Які там, мамо, люде? — Харько Кабиця. О. 1861. XI. Кух. 13. з його люде будуть. Изъ него толкъ будетъ. Ном. № 4866. Я тоді ще бачив, які з його люде будуть. вас за людей мають. Васъ считаютъ за людей, къ вамъ относятся какъ къ людямъ. в людях. Публично, при народѣ. Шануй одежу в дворі, вона тебе в людях. Ном. № 11128. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) Простой народъ. Дивись! пан, а балака, як люде. Ном. № 1244. Чи пани, чи люде? Ном. № 1138. То пани, а ми люде. Ном. № 1139. Ум. людки́. (Чуб. III. 109), людоньки, людочки. Людоньки! та де в мене гроші взялися? Камен. у. Людочки! як же я злякалась! Ув. людиська, люди́ща. Єсть люде, єсть і людиська (людища). Ном. № 2450. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 2. — С. 388.&lt;/sub&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="745" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-06-12T12:32:06.830" LastActivityDate="2018-06-12T12:32:06.830" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4364" PostTypeId="2" ParentId="4341" CreationDate="2018-06-13T15:59:10.967" Score="2" Body="&lt;p&gt;Цікаво, що слово &quot;родзинки&quot; - це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%B7%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;полонізм&lt;/a&gt; (від. пол. &quot;rodzynki&quot;), а от слово &quot;ізюм&quot; потрапило до нашої мови з тюркської (&quot;uzum&quot;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, як бачите і перше і друге слово є запозиченими, але можна вживати спокійно їх обидва, так як потрапили вони у нашу мову давно і вже встигли в ній вкорінитися. Доказами цього є те, що ми зустрічаємо їх у СУМі, як ви й написали. За значенням (&quot;сушені ягоди винограду&quot;) ці слова також ніяк не відрізняються.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Гугл перекладачі, якщо перекласти, наприклад, російське &quot;изюм&quot;, то отримаємо як варіант &quot;ізюм&quot;, так і варіант &quot;родзинки&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-13T15:59:10.967" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4365" PostTypeId="2" ParentId="4338" CreationDate="2018-06-14T13:43:20.450" Score="0" Body="&lt;p&gt;Перш за все, варто зазначити, що усі три слова можна вживати, адже,як ви і зазначили, вони зустрічаються в СУМі. Однак, згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%BB%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; слово &quot;зонт&quot;, а відповідно і &quot;зонтик&quot; (від якого воно походить &quot;зонт&quot;) вживаються рідко в українській мові і більше поширені в російській. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому краще вживати такі слова як &quot;парасолька&quot;, &quot;парасоль&quot;, &quot;парасоля&quot;, тощо. Також Вікіпедія пропонує варіант &quot;дощар&quot;, однак його немає в СУМі, тому гадаю, що із вживання цього слова слід бути обреженим.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-14T13:43:20.450" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4366" PostTypeId="2" ParentId="4338" CreationDate="2018-06-14T14:16:48.520" Score="2" Body="&lt;p&gt;Вам просто варто було подивитися новий СУМ-20:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=37843&amp;amp;page=1184&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗО́НТИК&lt;/a&gt;, а, ч. 1. &lt;strong&gt;розм&lt;/strong&gt;. Те саме, що парасо́лька 1. Зложивши руки за спину і обпершись на високий і товстий з парусини зонтик, він стояв проти халабуди (Панас Мирний); Софія Леонівна вскочила в кабінет, вже убрана в дорогу, з зонтиком у руці, така весела, така радісна (І. Нечуй-Левицький); Гликерія поспішно, нервово бере з брички килим, який був на сидінні, свою кофту, зонтик, пальто і подає Іванові (В. Винниченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=37842&amp;amp;page=1184&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗОНТ&lt;/a&gt;, а, ч. 1. &lt;strong&gt;розм&lt;/strong&gt;. Те саме, що зо́нтик 1; парасолька. Усе узбережжя .. розквітло китайськими різнобарвними зонтами і квітчастими хусточками жінок (О. Сизоненко); Гуляють [люди], сидять на лавочках в затінку дерев, під зонтами за столиками морозиво їдять, милуються розквітлими трояндами (Г. Тарасюк); У вільному просторі в кінці класу їх – розчепірених зонтів – зібралася ціла армада. Зонти сушилися (Любко Дереш).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найсучасніший тлумачний словник української мови каже, що обидва ці слова розмовні. Отже, ви можете користуватися ними в приватній бесіді або дописах на фейсбуці, але в офіційних документах, статтях, які не передбачають розмовного стилю, тощо ці слова вживати не варто.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-03T07:01:08.397" LastActivityDate="2018-07-03T07:01:08.397" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4367" PostTypeId="2" ParentId="4055" CreationDate="2018-06-15T19:32:11.000" Score="-2" Body="&lt;p&gt;На мою думку, Святослав - це той, хто славить Святого, тобто Бога. Або ж славить святість. Другий корінь &quot;слав&quot; походить від слова &quot;славити&quot;. А далі &quot;слава - славуни - слав'яни - слов'яни&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1616" LastEditorUserId="1616" LastEditDate="2018-06-15T19:45:05.407" LastActivityDate="2018-06-15T19:45:05.407" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4368" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4369" CreationDate="2018-06-15T20:49:08.747" Score="3" ViewCount="264" Body="&lt;p&gt;Часто в Інтернеті натрапляю на слово &lt;strong&gt;костер&lt;/strong&gt;. Зазирнула у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/koster&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, а там справді таке слово зафіксоване. Однак я впевнена, що таке слово є у &lt;a href=&quot;https://slovar.cc/rus/ojegov/595320.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російський&lt;/a&gt;, тому задля підтвердження дивлюсь і туди.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож цікавить, чи, випадково, слово костер - не є саме запозиченням із російської?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-16T12:54:06.497" Title="Костер - питоме чи запозичене слово?" Tags="|іменники|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4369" PostTypeId="2" ParentId="4368" CreationDate="2018-06-16T12:54:06.497" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53402/141576.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник&lt;/a&gt; подає український відповідник:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КОСТЁР&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) багаття (-ття), (ум. багаттячко), огнище, огнисько, &lt;strong&gt;костер (-тра), кострище&lt;/strong&gt;, (зап.) ватра, (тлеющий) жариво, (дымный) курище.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зі статті у  &lt;a href=&quot;http://resource.history.org.ua/cgi-bin/eiu/history.exe?C21COM=S&amp;amp;I21DBN=ELIB&amp;amp;P21DBN=ELIB&amp;amp;S21FMT=elib_all&amp;amp;S21ALL=%28%3C.%3EAT%3D%20%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97%20%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%3C.%3E%29&amp;amp;Z21ID=&amp;amp;S21SRW=nz&amp;amp;S21SRD=UP&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21CNR=20&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; можна зробити висновок, що це слово є спільним для слов'янських мов:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/7k42y.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/7k42y.png&quot; alt=&quot;Blockquote&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;2 значення цього слова (&lt;em&gt;стоколос житній&lt;/em&gt;) також надає інформацію, що це слово спільнослов'янського походження, тому &lt;strong&gt;костер&lt;/strong&gt; не є запозиченням з російської.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-16T12:54:06.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4370" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4371" CreationDate="2018-06-17T10:04:03.893" Score="4" ViewCount="11182" Body="&lt;p&gt;Чи можна вживати в українській мові слова &quot;одержувач&quot; та &quot;отримувач&quot; і чи є між ними якась різниця?&#xA;Перше слово, &quot;одержувач&quot;, знаходимо у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oderzhuvach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;, отож можна зробити висновок, що його можна вживати. Однак, як бути із словом &quot;отримувач&quot; - у СУМі його немає_ однак знаходимо його як &lt;a href=&quot;https://www.bitlex.ua/uk/blog/terms/post/otrymuvach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;термін&lt;/a&gt; пов'язаний із банківською тематикою(особа, на рахунок якої зараховується сума переказу або яка отримує суму переказу у готівковій формі), а також на &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%CE%D2%D0%C8%CC%D3%C2%C0%D7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;порталі української мови&lt;/a&gt;, де воно має те саме значення, що і &quot;одержувач&quot; (Особа, яка отримує що-небудь). Крім того, бачимо це слово у онлайн-словнику &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/uk/en/%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BC%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи є ці слова синонімами і чи справді можна вживати слово &quot;отримувач&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-06-17T15:08:39.040" LastActivityDate="2018-09-20T06:50:39.013" Title="Одержувач чи отримувач?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4371" PostTypeId="2" ParentId="4370" CreationDate="2018-06-17T15:12:22.047" Score="2" Body="&lt;p&gt;Оскільки СУМ дає визначення дериватів як синонімів одержувати-отримувати, то і похідні слова можна вважати повними синонімами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/otrymuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОТРИ́МУВАТИ&lt;/a&gt;, ую, уєш, недок., ОТРИ́МАТИ, аю, аєш, док., перех. Те саме, що одержувати. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-06-17T15:12:22.047" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4372" PostTypeId="2" ParentId="4265" CreationDate="2018-06-18T15:07:42.640" Score="5" Body="&lt;p&gt;Нестягнена форма певних прикметників є &lt;em&gt;стилістичною&lt;/em&gt; нормою фольклору і поезії, а також нормою для деяких говорів (степовий, східнополіський). Також для точності щодо правил слововживання наведу цитату:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У сучасній українській літературній мові повна (нестягнена) форма&#xA;  поширена в називному відмінку однини тільки в прикметниках чоловічого&#xA;  роду (червоний, добрий, синій, довгошиїй, дев'ятий). В окремих&#xA;  прикметниках жіночого і середнього роду така форма використовується&#xA;  здебільшого з стилістичною метою (надання мові піднесеного й&#xA;  урочистого характеру) в народній творчості та художньо-поетичній&#xA;  літературі: Я ще молод козак, вислужуюся: за два коні воронії, за дві&#xA;  шаблі золотії (Нар. тв.). А щедрая матусенька раділа у садку (П. Т.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://studopedia.com.ua/1_21249_styagneni-ta-nestyagneni-formi-povnih-prikmetnikiv.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Studopedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне, тут питання, вузько чи широко розуміти норму. Якщо вузько, скажімо як для вживання в офіційному документі, то нестягненим формам прикметника там не місце, хіба що в складі цитати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-06-18T15:07:42.640" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4374" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-18T22:17:13.367" Score="5" ViewCount="20319" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/joghurt&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; дає наголос на перший склад: йо́гурт. Так само дає сайт &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словники України online&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/5wr4i.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/5wr4i.png&quot; alt=&quot;йогурт наголос, по версії &amp;quot;Словники України online&amp;quot;&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Існує &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/21/260&quot;&gt;альтернативна думка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Висновок простий: правильний наголос &quot;йогу́рт&quot;, усі словники, що їх&#xA;  видали Інститут української мови НАН України, Інститут мовознавства&#xA;  ім. О.О. Потебні НАН України, Українським мовно-інформаційний фонд НАН&#xA;  України дають лише такий наголос. Додатковий аргумент - слово&#xA;  турецького походження, де всі слова мають наголос на останньому складі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В коментарях згадують ще &quot;Орфоепічний словник української мови в двох томах: Близько 140 000 слів&quot; (Київ: Довiра, 2001 та 2003, ISBN: 9665071092, 9665071165), який теж &quot;за&quot; наголос на 2-му складі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник &lt;strong&gt;Складні випадки наголошення : словник-довідник / С. І. Головащук. – Київ: Либідь, 1995. – 191 с.&lt;/strong&gt; не вважає &lt;em&gt;йогурт&lt;/em&gt; складним випадком :-).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То де ж Pravduh?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="260" LastActivityDate="2022-10-20T09:39:25.997" Title="Наголос у слові “йогурт”" Tags="|наголос|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4375" PostTypeId="2" ParentId="4374" CreationDate="2018-06-18T23:14:25.513" Score="2" Body="&lt;p&gt;[EDIT]: не все так однозначно з вимовою наголосу в турецькій мові (див. нижче).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;TL;DR:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;йогу́рт&lt;/strong&gt; - правильно, бо так в турецькій, а з неї ми завжди запозичуємо зі збереженням наголосу на останньому складі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;йо́гурт&lt;/strong&gt; - прикре непорозуміння в &amp;quot;неавторитетних джерелах&amp;quot;, які підхопили &amp;quot;сучасні засоби масової інформації&amp;quot;, які наразі не виконують функції пропагування культури усного мовлення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;В статті &lt;a href=&quot;http://ekhsuir.kspu.edu/bitstream/123456789/852/1/%D0%99%D0%BE%D0%B3%D1%83%D1%80%D1%82%20%D0%BD%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сергій ОМЕЛЬЧУК, доктор педагогічних наук, доцент. Йогу́рт чи йо́гурт? До питання про нормативність наголошення запозичених слів в&#xA;українській мові&lt;/a&gt; стверджуться:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як  засвідчують  лексикографічні  джерела [8, 9], слово &lt;em&gt;йогу́рт&lt;/em&gt; є&#xA;запозиченим і походить від турецького &lt;em&gt;yogurt&lt;/em&gt;, що позначає пастоподібний&#xA;кисломолочний напій зі сквашеного особливим чином молока, як правило, із&#xA;фруктовими додатками (домішками).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зауважимо, що фіксований (закріплений) на останньому складі наголос є&#xA;однією з основних акцентуаційних особливостей сучасної турецької мови...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тоді в тексті є посилання на &amp;quot;авторитетні лексикографічні джерела&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, авторитетні лексикографічні джерела, видані в другій половині&#xA;ХХ – на початку ХХІ століття, засвідчують, що українській мові ніколи не&#xA;було властиве наголошення лексеми &lt;em&gt;йогу́рт&lt;/em&gt; на першому складі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І далі по тексту про походження альтернативного наголосу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте  укладачі,  наприклад,  Великого  тлумачного  словника  сучасної&#xA;української  мови (за  редакцією  В.Т. Бусела) подають  слово &lt;em&gt;йогурт&lt;/em&gt;&#xA;із порушенням  акцентуаційних  норм – з  наголосом  на  першому&#xA;складі [2, с. 510], а слово &lt;em&gt;югурт&lt;/em&gt; – правильно (з наголосом на останньому):&#xA;&lt;strong&gt;югу́рт&lt;/strong&gt;, -у, ч. Те саме, що &lt;strong&gt;йо́гурт&lt;/strong&gt; [2, с. 1643].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;[EDIT]: На сайті forvo.com можна почути &lt;a href=&quot;https://forvo.com/word/yo%C4%9Furt/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;різну вимову yogurt турецькою&lt;/a&gt;, 3/4 дають наголос на першому складі, 1/4 (з південної провінції) - на останньому. Вимова (наголоси) в турецькій мові - &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Turkish_phonology#Stress_or_pitch?&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;питання&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://forum.wordreference.com/threads/the-turkish-stress.1108129/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;непросте&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті dictionary.cambridge.org можна почути &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/pronunciation/english/yogurt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вимову yogurt Британською та Американською англійськими&lt;/a&gt;, а саме в обох варіантах на першому складі. Чому в англійській так? Спроба виясняти це є в &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/q/450909/303806&quot;&gt;English Language &amp;amp; Usage Stack Exchange&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Існує імовірність що українські медіа запозичили наголос з медіа американських (наприклад, при перекладі реклами йогурту).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="260" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-20T08:45:45.680" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4376" PostTypeId="2" ParentId="4374" CreationDate="2018-06-19T00:40:45.017" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Думки&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зауваження.&lt;/strong&gt; Осідок &lt;em&gt;sum.in.ua&lt;/em&gt; справді позначає ся як &lt;em&gt;словник української мови&lt;/em&gt;, а саме &lt;em&gt;в 11 книгах&lt;/em&gt;, і тримає його як основного, але ланка чітко вказує на &lt;em&gt;новітнього онлайнового словника української мови (2013—2018)&lt;/em&gt;. Це також означає, що згаданий основний словник його не має. Про це також окремо згадують уступом раніше в згаданої вами &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/21/260&quot;&gt;иншеможливої думки&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ані в орфоепічному словнику Погрібного, ані в СУМ слова &lt;em&gt;йогурт&lt;/em&gt; чомусь немає…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, новіший &lt;em&gt;словник української мови в 20 книгах&lt;/em&gt; вже &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=181802&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;має&lt;/a&gt; слова з наголосом на &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Походження.&lt;/strong&gt; Скористаймо &lt;em&gt;етимолоґічним словником української мови&lt;/em&gt;. Замість &lt;em&gt;йогурт&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom2.pdf#page=326&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;326 сторінка 2 книги 1985 року&quot;&gt;маємо&lt;/a&gt; &lt;em&gt;йо́ґурт&lt;/em&gt;, котре &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom6.pdf#page=519&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;519 сторінка 6 книги 2012 року&quot;&gt;ся відсилає&lt;/a&gt; до &lt;em&gt;югу́рт&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;«кисломолочний продукт», &lt;em&gt;йо́ґурт&lt;/em&gt; «те саме»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;російська &lt;em&gt;йо́гурт&lt;/em&gt;, польська, чеська jogurt, болгарська &lt;em&gt;йо́гу́рт&lt;/em&gt; «те саме»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;недавнє запозичення, можливо, за посередництвом російської мови з тюркських, порівняйте: турецька yoğurt «те саме»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Kopaliński 457; Holub—Lyer 224; БЕР 2 104;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Розбір&lt;/strong&gt; отриманого.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нове запозичення (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B9%D0%BE%D0%B3%D1%83%D1%80%D1%82&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;старі словники&lt;/a&gt; не мають) з московської мови, котра запозичила з якоїсь &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%8E%D1%80%D0%BA%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тюрської мови&lt;/a&gt;, не обовʼязково з турецької. Цілком можливо, що навіть взагалі не з тюрської, а з анґлійської &lt;em&gt;yogurt&lt;/em&gt; (инше можливе &lt;em&gt;youghurt&lt;/em&gt;), котре &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/yogurt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звучить&lt;/a&gt; з наголосом на перший склад і зі звуком &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, як і &lt;a href=&quot;http://gramota.ru/slovari/dic/?word=%D0%B9%D0%BE%D0%B3%D1%83%D1%80%D1%82&amp;amp;all=x&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;московською&lt;/a&gt;. Словопоходження ясне:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;1620s, a mispronunciation of Turkish &lt;em&gt;yogurt&lt;/em&gt;, in which the &lt;em&gt;-g-&lt;/em&gt; is a &amp;quot;soft&amp;quot; sound, in many dialects closer to an English &amp;quot;w.&amp;quot; The root &lt;em&gt;yog&lt;/em&gt; means roughly &amp;quot;to condense&amp;quot; and is related to yogun &amp;quot;intense,&amp;quot; &lt;em&gt;yogush&lt;/em&gt; &amp;quot;liquify&amp;quot; (of water vapor), &lt;em&gt;yogur&lt;/em&gt; &amp;quot;knead.&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей уступ може додати вагу до моєї думки, що московська могла запозичити з анґлійської чи з иншої західної мови. Згадані &lt;a href=&quot;//cs.wiktionary.org/wiki/jogurt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чеська&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;//pl.wiktionary.org/wiki/jogurt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;польська&lt;/a&gt; мають ту саму вимову та наголос (для другої це також зручно, оскільки &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F#%D0%9D%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;має сталого наголосу&lt;/a&gt; на передостанній склад). &lt;em&gt;Великий словник польської мови&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://wsjp.pl/do_druku.php?id_hasla=20825&amp;amp;id_znaczenia=2449542&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вказує&lt;/a&gt; на перший запис в польському словнику 1958—69 роках під редактурою &lt;a href=&quot;//pl.wikipedia.org/wiki/Witold_Doroszewski&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дорошевского&lt;/a&gt;, також походження від німецької &lt;em&gt;yoghurt&lt;/em&gt; та французької &lt;em&gt;yoghourt&lt;/em&gt;. &lt;a href=&quot;//de.wiktionary.org/wiki/Joghurt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Німецька&lt;/a&gt; досі має схожу вимову, а ось з французькою цікавіше: схоже, вона теж мала (і &lt;a href=&quot;//fr.wikipedia.org/wiki/Yaourt#cite_note-1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;має&lt;/a&gt; для инших франкомовних реґіонів, як Канада, Бельґія та Швайц; инші записи: &lt;em&gt;yahourt&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;yogourt&lt;/em&gt;) таку вимову, а наразі вона переважно пише ся як &lt;a href=&quot;//fr.wiktionary.org/wiki/yaourt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;yaourt&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, вимовляє ся як &lt;em&gt;я́ур(т)&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;//ro.wikipedia.org/wiki/Iaurt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;румунською&lt;/a&gt; теж щось подібно, можливе пряме запозичення з французької), наголос наче &lt;a href=&quot;http://wordreference.com/fren/reverse/yaourt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ся зберіг&lt;/a&gt;; теж вказує ся на запозичення з турецької:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(&lt;em&gt;XV&lt;sup&gt;e&lt;/sup&gt; siècle&lt;/em&gt;) Du turc ottoman یوغورت, &lt;em&gt;yōghurt&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;yoğurt&lt;/em&gt; (turc moderne &lt;em&gt;yoğurt&lt;/em&gt;) apparenté à &lt;em&gt;yoğurtmak&lt;/em&gt; (« épaissir »)..&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перезапозичення.&lt;/strong&gt; Отже братимо за основу турецьку мову: наголос, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/yo%C4%9Furt#Turkish&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;справді&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;на другий склад&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але на цьому я б не зупинив ся. Маю декілька уточнень, &lt;strong&gt;ğ&lt;/strong&gt; зазвичай ся не вимовляє (инколи може бути звуком &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Voiced_labio-velar_approximant&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;w&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котрою буває українська &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;), тому матимемо: &lt;em&gt;йоу́рт&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;йову́рт&lt;/em&gt;. Питому українська не дуже любить дві голосні поспіль, тому другий спосіб ліпший.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про всяк, я знов звернув увагу на &lt;strong&gt;ğ&lt;/strong&gt;. &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/%C4%9E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt; вказує, що звичаєвим звуком (не тільки турецької, а скільки для тюрських мов) для неї є &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Voiced_velar_fricative&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ɣ&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; [дзвінкий мʼяко-піднебінний (задньопіднебінний, велярний) фрикативний], котрого українська не має (але &lt;a href=&quot;//be.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D1%80%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D1%84%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%82%D1%8B%D0%BA%D0%B0#%D0%90%D1%80%D1%82%D1%8B%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%8B%D1%8F_%D0%B7%D1%8B%D1%87%D0%BD%D1%8B%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;білоруська&lt;/a&gt;, схоже, так і як &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;), але, схоже, &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; відносно близька, тому можна і &lt;em&gt;йогу́рт&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також цікаво, що &lt;em&gt;югурт&lt;/em&gt; теж має право на існування, оскільки &lt;a href=&quot;//tr.wikipedia.org/wiki/Yo%C4%9Furt#Adland%C4%B1rma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;існував&lt;/a&gt; запис &lt;em&gt;yuğurt&lt;/em&gt;. Як і &lt;em&gt;я(г)урт&lt;/em&gt; через &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Kipchak_language&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кипчаську&lt;/a&gt; мову.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-19T00:58:10.377" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4377" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-19T08:50:38.763" Score="2" ViewCount="108" Body="&lt;p&gt;Як перекласти &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Nondimensionalization&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;nondimensionalization&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;? В цьому контексті &lt;em&gt;dimension&lt;/em&gt; перекладають як &lt;em&gt;розмірність&lt;/em&gt;, бо йдеться про одиниці розмірності маси, часу, довжини тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Знерозмірнення&lt;/em&gt;? Як взагалі можна перекладати суфікс &lt;em&gt;-ization&lt;/em&gt; окрім як &lt;em&gt;-ізація&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2018-06-19T15:49:25.650" LastActivityDate="2018-07-08T11:52:15.950" Title="Як перекласти &quot;nondimensionalization&quot;" Tags="|переклад|from-english|одним-словом|суфікси|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4378" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-19T12:27:39.520" Score="8" ViewCount="796" Body="&lt;p&gt;Варіанти мінімального засвоєння назви спеціальності такі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Full stack developer&lt;/strong&gt; - навіть не перекладено&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Full stack розробник&lt;/strong&gt; - частковий, бо коли developer ще можна впевнено перекласти як розробник, то з першою частиною проблема&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;фул стек розробник&lt;/strong&gt; - транслітерація + переклад&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну й інші гібриди:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Оскільки ви не можете передбачити зміни на ринку вам потрібно зробити&#xA;  перевірку без небажаних затрат. I в цій ситуації робота з &lt;strong&gt;фулстек&#xA;  розробником&lt;/strong&gt; являється виграшною.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://medium.com/@IvanZmerzlyi/%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%86%D1%96%D1%97-%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%BA%D1%83-%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D1%83-%D1%96%D1%82-%D1%82%D0%B0-%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D1%8F%D1%82%D1%82%D1%8F-full-stack-%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%BA-dd81905af823&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;medium.com&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Fullstack-розробник&lt;/strong&gt; – це фахівець, здатний створити з нуля веб-застосування&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://echo.lviv.ua/dev/6264&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;echo.lviv.ua&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тиражоване пояснення спеціальності в інеті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Being a Full-Stack Developer doesn’t mean that you have necessarily&#xA;  mastered everything required to work with the front-end or back-end,&#xA;  but it means that you are able to work on both sides and understand&#xA;  what is going on when building an application.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.quora.com/What-is-meant-by-full-stack-developer&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;quora.com&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи є українські слова, якими можна вдало перекласти Full-Stack Developer?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2019-01-22T19:34:22.040" Title="Як буде українською Full-Stack Developer?" Tags="|переклад|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4379" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4380" CreationDate="2018-06-20T12:05:54.937" Score="2" ViewCount="736" Body="&lt;p&gt;СУМ повідомляє що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Kredens&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;креденс&lt;/a&gt; це буфет, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%83%D1%84%D0%B5%D1%82_(%D0%BC%D0%B5%D0%B1%D0%BB%D1%96)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вікіпедія&lt;/a&gt; свідчить що слово креденс це діалектне слово та походить від пол. kredens &amp;lt; нім. Kredenz &amp;lt; італ. credenza &amp;lt; лат. credere — «довіряти». Також можна знайти таку інформацію:&#xA;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/credere#Italian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;credere&lt;/a&gt; за Італійською етимологією це believe.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ось, власне, питання: яким чином &quot;вірити&quot; перетворилося на шафу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="187" LastActivityDate="2018-06-20T12:52:50.673" Title="Похождення слова кре́денс" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4380" PostTypeId="2" ParentId="4379" CreationDate="2018-06-20T12:52:50.673" Score="1" Body="&lt;p&gt;Цікаве питання! У нас слово вважається гуцульським діалектним, а втім воно вживається без діал. маркування в меблевій справі, в англ., італ мовах, також в рос.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дозволю собі без перекладу навести пояснення з мого джерела:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Credenza - &quot;an Italian sideboard,&quot; 1883, from Italian credenza,&#xA;  literally &quot;belief, credit,&quot; from Medieval Latin credentia (see&#xA;  credence).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;The same evolution that produced this sense in Italian also worked on&#xA;  the English word credence, which in Middle English also meant &quot;act or&#xA;  process of testing the nature or character of food before serving it&#xA;  as a precaution against poison,&quot; a former practice in some royal or&#xA;  noble households. Because of that, it also meant &quot;a side-table or&#xA;  side-board on which the food was placed to be tasted before serving&quot;&#xA;  (mid-15c.); hence, in later use, &quot;a cupboard or cabinet for the&#xA;  display of plate, etc.&quot; (1560s). These senses fell away in English,&#xA;  and the modern furniture piece, which begins to be mentioned in&#xA;  domestic interiors from c. 1920, took its name from Italian, perhaps&#xA;  as a more elegant word than homely sideboard.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/credenza&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;etymonline.com&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, креденс і справді має стосунок до довіри. Просто дуже далекий стосунок, років так до шестисот.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-06-20T12:52:50.673" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4381" PostTypeId="2" ParentId="4377" CreationDate="2018-06-20T14:49:10.080" Score="1" Body="&lt;p&gt;Вікіпедія стверджує, що є таке поняття як &quot;обезрозмірення&quot;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Для чисельного розв'язування фізичних задач, фізичне рівняння потрібно спочатку &lt;em&gt;обезрозмірити&lt;/em&gt;, тобто ввести нові безрозмірні змінні. Такі змінні зазвичай одержують, ділячи певну фізичну величину на її характерне значення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;див. статтю &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%8F%D0%BD%D0%BD%D1%8F#%D0%9E%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96_%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%8F%D0%BD%D1%8C_%D1%84%D1%96%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рівняння#Особливості рівнянь фізики&lt;/a&gt;, що англійською і буде перекладатися як &quot;nondimensionalization&quot; (згідно до визначення з англійської &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Nondimensionalization&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, це процес часткової або повної заміни одиниць рівняння, яке містить фізичні величини, більш підхожими змінними).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось деякі приклади текстів, де вживання цього слова: &lt;a href=&quot;http://www.iapmm.lviv.ua/dissertation/dis_Turchyn.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://www.iapmm.lviv.ua/chyt2016/theses/Rakocha.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;). Цитати з текстів: &quot;...розміщення шарів з урахуванням обезрозмірення більш ніж удвічі пере- вищує аналогічні значення...&quot; та &quot;обезрозмірення математичної моделі&quot;. Також ви можете зустріти вживання цього терміну на Вікіпедії у статті про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B8_%D0%91%D0%B5%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Комірки Бенара&lt;/a&gt; (&quot;Після обезрозмірювання змінна z змінюється від 0 до 1&quot;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак слід зауважити, що даного слова немає у СУМі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-06-21T09:47:04.353" LastActivityDate="2018-06-21T09:47:04.353" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4385" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4386" CreationDate="2018-06-21T09:56:25.177" Score="2" ViewCount="936" Body="&lt;p&gt;У вірші І. Малковича &lt;a href=&quot;http://poetyka.uazone.net/malkovych/virshi05.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Військо&quot;&lt;/a&gt; коми немає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Звучить як&lt;/strong&gt; міт: відважне військо...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак на багатьох інших сайтах, зокрема у поширенні ТСН &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/tsn.ua/videos/1374204285971342/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Найкращі музичні коуби&quot;&lt;/a&gt; є й інша версія:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Звучить, як&lt;/strong&gt; у пісні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як насправді має бути?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-21T10:09:23.403" Title="Чи потрібна кома у конструкції &quot;звучить як&quot;?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4386" PostTypeId="2" ParentId="4385" CreationDate="2018-06-21T09:59:09.027" Score="1" Body="&lt;p&gt;Оскільки це речення &lt;strong&gt;звучить як міт&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;як&lt;/strong&gt;  має значення &lt;em&gt;«у ролі кого, чого»&lt;/em&gt;, тому можна не ставити коми. Однак, можна інтерпретувати це речення &lt;strong&gt;звучить (ніби) міт&lt;/strong&gt;, тому можна поставити кому ( як перед порівняльним зворотом) . На мою думку, важливу роль грає авторське бачення (оскільки це поезія). В реченні &lt;strong&gt;звучить як  у(наче) пісні&lt;/strong&gt;, кому перед &lt;strong&gt;як&lt;/strong&gt; потрібно ставити, оскільки це кома перед порівняльним &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B0-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4-%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%8F%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BC-%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%BC/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зворотом&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-06-21T10:09:23.403" LastActivityDate="2018-06-21T10:09:23.403" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4387" PostTypeId="2" ParentId="4378" CreationDate="2018-06-21T10:50:18.153" Score="1" Body="&lt;p&gt;Мабуть, це не найбільш точний відповідник, але я переклав би як «&lt;strong&gt;розробник повного циклу&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Приклади вживання:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Пропозицій роботи є багато&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;Кожен перший проект потребує фронтендера. Навіть «суто бекендному» проекту необхідне візуальне відображення, тому фронтенд розробник завжди користується попитом. При цьому, «суто фронтендна» мова JavaScript наразі використовується і на бекенді, наприклад у NodeJS. А тому фронтендер зможе допомогти бекендеру, чи перекваліфікуватись на &lt;strong&gt;розробника повного циклу&lt;/strong&gt;, тоді як бекендеру це буде зробити важче без додаткового навчання. Незважаючи на велику конкуренцію, робота є та буде завжди.&lt;/sub&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;// &lt;a href=&quot;http://academy.softgroup.ua/uk/angularjs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Angular / JavaScript | SoftGroup Academy&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Також будуть задіяні наступні співробітники ГО «Укрмедіа»:&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;• Шепетко Олександр, &lt;strong&gt;веб-розробник повного циклу&lt;/strong&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;// &lt;a href=&quot;https://dsk.kyivcity.gov.ua/files/2018/2/14/9.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Заява на участь у міському конкурсі проектів «Громадська перспектива: прозора влада та активна громада»&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Новостворювана спеціалізація передбачає підготовку ІТ спеціалістів новітніх профілів, з професійними навичками які є дуже затребувані вже сьогодні:&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;JAVA розробник різних рівнів - від мобільних паристроїв до веб базованих корпоративних інфраструктурних систем,&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;&lt;strong&gt;WEB розробник повного циклу&lt;/strong&gt; - зі знаннями різних платформ та суміжними професіями в широкому асортименті, наприклад: дизайнер баз даних, мережевий адміністратор менеджер ІТ проектів, веб дизайнер&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;// &lt;a href=&quot;https://www.slideshare.net/rthasko/future4kist-14-1-54723424&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Презентація «Інтернет технології, мобільний комп’ютинг та веб розробка. Програма підготовки рівнів бакалавр-магістр» від кафедри інформаційних систем і технологій Інституту підприємництва та перспективних технологій Національного університету «Львівська політехніка»&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Мені потрібно вибрати між «фронтенд», «бекенд» і розробкою повного циклу&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;Після того, як ви спробували обидва варіанти розробки, настав час робити вибір. Якщо ви не встигли спробувати – зверніться до попереднього розділу статті, щоб заповнити прогалини у ваших знаннях.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;До цього моменту ви писали два типу коду. Один призначений для взаємодії з користувачем, інший – з даними. Що ви віддаєте перевагу?&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;Взаємодія з користувачем? Вітаю, ви фронтенд-розробник!&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;Взаємодія з даними? Вітаю, ви бекенд-розробник!&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;Обидва? Вітаю, ви &lt;strong&gt;розробник повного циклу&lt;/strong&gt;!&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;Нічого не сподобалося? Вітаю, веб-розробка – це не для вас. Радійте, що ви зрозуміли це зараз, і не втратили купу часу і грошей. Не готові здаватися? Може, вам не попався мову, який припав би вам по душі? Спробуйте вивчити інші мови в розділі «Я хочу бути бекенд-розробником».&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;// &lt;a href=&quot;https://habr.com/en/post/303896/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Судячи з усього, машинний переклад російської статті «Как стать профессиональным веб-разработчиком: практическое руководство», який, однак, уже встигли перепублікувати в декількох місцях&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Доброго часу доби.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;Я &lt;strong&gt;веб-розробник (повного циклу)&lt;/strong&gt;. Маю досвід у проектуванні та реалізації баз даних.&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;Чи не могли б Ви надати більш детальну інформацію щодо роботи?&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;Дякую!&lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;// &lt;a href=&quot;//www.freelancer.com.au/projects/database-development/project-14871660/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Заявка фрилансера на сайті freelancer.com.au&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1622" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-19T12:23:19.467" LastActivityDate="2019-01-19T12:23:19.467" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4388" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4389" CreationDate="2018-06-21T10:54:32.230" Score="3" ViewCount="188" Body="&lt;p&gt;Випадково почула розмову жіночок, одна з яких розповідала про те, що в чоловіка зламалася добінька, треба її або відремонтувати, або купити нову. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звернулася у &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dobinjka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, а там такого слова немає. Тоді заглянула в Інтернет-простір, знайшла лише працю Василя Сокола &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://nz.ethnology.lviv.ua/archiv/2016-3/11.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;“Матеріали до фольклористичної експедиції”&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, в якій згадується це слово, однак у такому значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;добінька&lt;/strong&gt; - маленьке недорозвинене куряче яйце.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, що до ілюстрованого мною контексту це значення не підходить. То що ж означає слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;добінька&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-21T12:58:14.947" Title="Що означає слово &quot;добінька&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4389" PostTypeId="2" ParentId="4388" CreationDate="2018-06-21T12:58:14.947" Score="4" Body="&lt;p&gt;Скоріш за все &lt;strong&gt;добінька&lt;/strong&gt; -це &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53396/264093.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;молот&lt;/a&gt;. Знаходимо подібне слово і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dovbenjka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДОВБЕ́НЬКА&lt;/strong&gt;, їй ж. Зменш.-пестл. до &lt;strong&gt;довбня&lt;/strong&gt; 1. Микула взяв свою рушницю, шаблю і довбеньку, якій більш вірив, ніж зброї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За відсиланням знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДО́ВБНЯ,&lt;/strong&gt; і, жін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Великий, перев. дерев'яний молот або взагалі велика дерев'яна палиця з потовщенням на кінці. Де ще те теля, а він уже з довбнею бігає! (Українські народні прислів'я та приказки, 1955, 176)...&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dovbnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, що в різних діалектах це слово має різні забарвлення, звідси і &lt;strong&gt;добінька&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-21T12:58:14.947" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4390" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4391" CreationDate="2018-06-21T19:42:48.420" Score="2" ViewCount="643" Body="&lt;p&gt;Натрапила на статтю &lt;a href=&quot;http://visnyk.lutsk.ua/news/ukraine/regions/rivne/21339/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Після народження третьої дитини дізналася, що хвора на рак&quot;&lt;/a&gt;, однак у ній помітила незрозуміле слово &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;гоцати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot; у такому контексті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;– Діана хоче постійно на руки. От бачте, не злазить з Таниних колін, – крізь сльози каже старенька. – Коли я сама, то все більше у ліжечко її ставлю. Не маю вже таких сил з нею &lt;strong&gt;&lt;em&gt;гоцати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як завжди, звертаюсь у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghocaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, однак його там не знаходжу. То що ж означає це слово? Як зрозуміти правильно це речення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-21T19:44:24.477" Title="Що означає слово &quot;гоцати&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4391" PostTypeId="2" ParentId="4390" CreationDate="2018-06-21T19:44:24.477" Score="2" Body="&lt;p&gt;Знаходимо у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53395/374168.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарі українського сленгу&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГОЦАТИ&lt;/strong&gt; &#xA;  (-аю, -аєш) недок. &#xA;  1. крим. Танцювати. БСРЖ, 137; ЯБМ, 1, 243. &#xA;  2. муз. Бити в барабан. ПСУМС, 18.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53395/1061664.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексиконі львівському&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;гоцати&lt;/strong&gt; &#xA;  го́цати (гу́цати) вул. танцювати (м, ср, ст): Бу на Личакові треба фест фраєра, Аби з батярами гуцати штаєра (із пісні)|| = гасати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;гоцати – танцювати&lt;/strong&gt;. Це слово часто вживається на позначення не танцю як такого, а як забави для дітей, коли дитина сідає на коліна дорослої людини, а та її «підкидає».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-21T19:44:24.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4392" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4393" CreationDate="2018-06-21T20:07:34.533" Score="3" ViewCount="898" Body="&lt;p&gt;У &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghalstuk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; знайшла обидва варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГА́ЛСТУК&lt;/strong&gt;, а, Стрічка, смужка тканини, яку пов'язують під коміром сорочки, блузи і т. ін. вузлом або бантом; краватка. Комірчики й сорочка, чорний блискучий галстук на шиї були засмальцьовані, аж блищали проти сонця (Нечуй-Левицький, II, 1956, 207);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;КРАВА́ТКА&lt;/strong&gt;, и, Зав'язана вузлом під коміром сорочки, блузки смужка тканини, яку носять для прикраси. Йшли.. похмурі робітники, і їх суворість наче замикали чорні костюми аж до краваток з крепу (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 401)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак знаю, що &lt;em&gt;&lt;strong&gt;в російській мові&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; теж &lt;em&gt;&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;галстук&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. До сьогодні думала, що це запозичення, тому його ніколи не використовувала.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отож чи нормативно вживати слова галстук і краватка, чи слід таки оминати перше, замінюючи другим?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-23T12:28:23.230" Title="Слово “галстук” — літературне?" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4393" PostTypeId="2" ParentId="4392" CreationDate="2018-06-21T20:10:29.107" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;галстук&lt;/strong&gt; знаходимо і в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17515&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі у 20 т.&lt;/a&gt; Також знаходимо &lt;strong&gt;галстук&lt;/strong&gt; як синонім до &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;краватка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;КРАВА́ТКА&lt;/strong&gt; (завʼязана вузлом під коміром сорочки, блузки смужка тканини, яку носять для прикраси), &lt;strong&gt;ГА́ЛСТУК&lt;/strong&gt;, САМОВ’Я́З, МЕТЕ́ЛИК &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; (така прикраса у вигляді банта).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=461&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;галстук&lt;/a&gt;&#xA;запозичене з німецької мови, тому і не дивно, що воно наявне і в українській, і в російській мовах:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;га́лстук&lt;/strong&gt; «краватка», [&lt;em&gt;гальшту́к&lt;/em&gt;] «нашийник» Ба; — р. бр. &lt;em&gt;га́лстук&lt;/em&gt;, п. halsztuk «краватка, нашийник»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;запозичення з німецької мови; нім. Hálsstück «річ для шиї» утворене з основ іменників Hals «шия», спорідненого з двн. днн. гот. hals, дангд. heals, лат. collus (&amp;lt;colsus) «тс.», і Tuch «хустка», спорідненого з двн. tuoh, днн. дфриз. dōk, гол. doek, або Stück «кусок; штука».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Шанский ЭСРЯ 1 4, 20; &lt;a href=&quot;http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=/usr/local/share/starling/morpho&amp;amp;basename=morpho%5Cvasmer%5Cvasmer&amp;amp;text_word=%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BA&amp;amp;method_word=substring&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фасмер 1 389&lt;/a&gt;; Hüttl-Worth 17; Kluge—Mitzka 284—285, 796; Walde—Hofm. 1 245.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Див. &lt;em&gt;шту́ка&lt;/em&gt;. Пор. &lt;em&gt;кольє́&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;галстук&lt;/strong&gt; нормативно вживати в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-23T12:28:23.230" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4394" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-18T07:34:43.873" Score="0" ViewCount="26" Body="&lt;p&gt;What is the correct spelling for the last name &lt;em&gt;Щучинский&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="Людмила" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-22T19:53:27.097" LastActivityDate="2018-06-22T19:53:27.097" Title="The correct spelling of the last name Щучинский" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-06-22T19:50:20.143" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4396" PostTypeId="2" ParentId="4394" CreationDate="2018-06-18T10:55:53.350" Score="0" Body="&lt;p&gt;Олександр ЩУЧИНСЬКИЙ, Рівне (&lt;a href=&quot;https://day.kyiv.ua/uk/article/cuspilstvo/chotiri-vladi-i-odna-dolya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://day.kyiv.ua/uk/article/cuspilstvo/chotiri-vladi-i-odna-dolya&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A9%D1%83%D1%87%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Щучинський район&lt;/a&gt; — адміністративна одиниця Білорусі, Гродненська область.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="М_Г" LastActivityDate="2018-06-18T10:55:53.350" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4397" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4398" CreationDate="2018-06-22T19:51:43.943" Score="1" ViewCount="1012" Body="&lt;p&gt;На означення вазона, який має білий цвіт, в Інтернеті знайшла 2 варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://floristics.info/ua/statti/sadivnitstvo/2056-kali-posadka-j-doglyad-viroshchuvannya-v-sadu-i-vdoma.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Кали&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – посадка й догляд, вирощування в саду і вдома&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://agronomist.in.ua/kimnatni-roslini/kvitkovi-roslini/kalla-domashnya-zantedeskiya-doglyad-u-kimnati.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Калла домашня&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (зантедескія), догляд у кімнаті&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як же правильно зображувати назву квітки на письмі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-22T19:53:00.767" Title="Як правильно: кала чи калла?" Tags="|власні-назви|іменники|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4398" PostTypeId="2" ParentId="4397" CreationDate="2018-06-22T19:53:00.767" Score="1" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/sections/89/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українському правописі&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;У загальних назвах іншомовного походження приголосні звичайно не подвоюються:акумуля́ція, баро́ко, беладо́на, белетри́стика, браві́симо, ват (хоч Ватт), грип, гру́па, групе́то, гун (гу́ни), ідилі́чний, інтелектуа́льний, інтерме́цо, колекти́в, комі́сія, кому́на, лібре́то, піані́симо, піцика́то, стака́то, су́ма, фін (фі́ни), форти́симо, шасі́, шофе́р та ін.&#xA;  Тільки в окремих загальних назвах зберігається подвоєння приголосних: анна́ли, бо́нна, бру́тто, ва́нна (ва́нний), мадо́нна, ма́нна (ма́нний), мо́тто, не́тто, па́нна, пе́нні, то́нна, білль, бу́лла, ві́лла, мулла́, ду́рра, мі́рра.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, правильно – &lt;strong&gt;кала&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-22T19:53:00.767" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4399" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4400" CreationDate="2018-06-22T20:04:09.963" Score="2" ViewCount="17015" Body="&lt;p&gt;У методичці для учителя &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=2tCst0jGs4oC&amp;amp;pg=PA90&amp;amp;lpg=PA90&amp;amp;dq=%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B6,+%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B5&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=M4kCP7FZbY&amp;amp;sig=ESPWFYQazB2_cD4Irtgi6iG3BQY&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjvts-Hm-fbAhWsw6YKHZjaAyIQ6AEIQjAF#v=onepage&amp;amp;q=%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B6%2C%20%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B5&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Читання. 4 клас: Авторські уроки&lt;/a&gt; випадково помітила речення, в якому слово “&lt;strong&gt;&lt;em&gt;отож&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;” виділено комою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отож,&lt;/strong&gt; читайте, слухайте, смійтеся собі на радість.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На іншому сайті знайшла післямову Івана Андрусяка &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=SHxFBQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA178&amp;amp;lpg=PA178&amp;amp;dq=%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B6,+%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B5&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=G9O6SmajbZ&amp;amp;sig=UaQoUc96yabtuP507imnlW2_T3I&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjvts-Hm-fbAhWsw6YKHZjaAyIQ6AEIRjAG#v=onepage&amp;amp;q=%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B6%2C%20%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B5&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Коли по землі ходили гіганти&lt;/a&gt;, в якій немає подібного виділення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отож&lt;/strong&gt; читайте, насолоджуйтеся — і переконуйтеся.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, чи потрібно ставити кому після слова “&lt;strong&gt;&lt;em&gt;отож&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;”?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-22T20:04:59.520" Title="Чи потрібно ставити кому після слова “отож”?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4400" PostTypeId="2" ParentId="4399" CreationDate="2018-06-22T20:04:59.520" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отож&lt;/strong&gt; не є вставним словом, тому і не виділяється комою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ніколи не бувають &lt;a href=&quot;http://shkolyar.in.ua/vstani-rechennya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вставними&lt;/a&gt;  слова майже, навіть, мовби, нібито, причому, приблизно, притому, при цьому, все-таки, саме, якраз, просто, тобто, адже, буквально, принаймні, особливо, &lt;strong&gt;отож&lt;/strong&gt;, тож, тільки. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці слова  виступають у ролі &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://studfiles.net/preview/5115587/page:28/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;службових&lt;/a&gt;  частин мови.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-22T20:04:59.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4401" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4402" CreationDate="2018-06-22T20:27:30.543" Score="1" ViewCount="203" Body="&lt;p&gt;Натрапила на різних сайтах на такі речення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://bereziv.kosiv.org.ua/2009/06/01/43/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як вітаються в селі?&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так не можна казати тільки в неділю, бо тоді люди не повинні робити та інколи можна побачити, як &lt;strong&gt;сіно громадять&lt;/strong&gt;, бо буде дощ і щоб не намокло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пісня &lt;a href=&quot;https://www.wikispiv.com/wiki/%D0%A1%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D1%81%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сінокоси&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А в вівторок рано&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Грабав&lt;/strong&gt; тато &lt;strong&gt;сіно&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://morfei.com.ua/sino-do-chogo-snitsya-sino/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сонник: тлумачення і значення снів&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Скиртувати, &lt;strong&gt;збирати сіно&lt;/strong&gt; час зайнятися своїм матеріальним становищем.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghromadyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;CУМі-11&lt;/a&gt; знайшла усі ці 3 слова, однак яке слово найбільш точно відображає процес заготівлі сіна?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-22T20:29:11.827" Title="Сіно збирають, громадять чи грабають?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4402" PostTypeId="2" ParentId="4401" CreationDate="2018-06-22T20:29:11.827" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Громадити&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;грабати&lt;/strong&gt; найточніше відображають процес заготівлі сіна. Оскільки цей процес здійснюється за допомогою граблів, тому, на мою думку, слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zbyraty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;збирати&lt;/a&gt; краще підходить для означення «складати що-небудь докупи» (але з однинним іменником). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, на мою думку, чудово підходить для цього контексту &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zghribaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згрібати&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-06-22T20:29:11.827" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4403" PostTypeId="2" ParentId="2999" CreationDate="2018-06-23T07:33:17.600" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я не можу дати однозначної відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Поси́лання&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; походить від дієслова &lt;em&gt;посила́тися&lt;/em&gt;; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/posylatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фрагмент відповідної статті зі «Словника української мови в 11 томах»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОСИЛА́ТИСЯ&lt;/strong&gt;, аюся, аєшся, &lt;em&gt;недок[онане]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПОСЛА́ТИСЯ&lt;/strong&gt;, пошлюся, пошлешся, &lt;em&gt;доконане&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Вказувати на кого-небудь як на свідка або авторитетну особу, називати щось як аргумент для підтвердження своїх слів, виправдання дій і т. ін. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  // Для обґрунтування своїх дій або вчинків називати причину, що їх викликала. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  // Повідомляти що-небудь (факти, цифри і т. ін.) для підкріплення своєї думки. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  // На доказ правомірності своїх міркувань наводити або згадувати відповідні висловлювання видатних теоретиків, учених, письменників і т. ін. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Поклика́ння&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; походить від дієслова &lt;em&gt;поклика́тися&lt;/em&gt;; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poklykatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фрагмент відповідної статті зі «Словника української мови в 11 томах»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОКЛИКА́ТИСЯ&lt;/strong&gt;, а́юся, а́єшся, &lt;em&gt;недок[онане]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПОКЛИ́КАТИСЯ&lt;/strong&gt;, и́чуся, и́чешся, &lt;em&gt;док[онане]&lt;/em&gt;. Вказувати на кого-, що-небудь для підтвердження або виправдання чогось; наводити що-небудь як доказ; посилатися. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Посила́ння&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;поклика́ння&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Посила́ння&lt;/em&gt; наразі, наскільки я можу судити, вживається частіше.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;І &lt;em&gt;посила́ння&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;поклика́ння&lt;/em&gt; присутні в словниках. Хоча &lt;em&gt;поклика́ння&lt;/em&gt; відсутнє в деяких зі словників, де наявне &lt;em&gt;посила́ння&lt;/em&gt; (наприклад, «Словник української мови» в 11 томах і «Словники України on-line» містять лише &lt;em&gt;покли́кання&lt;/em&gt; в іншому значенні, але не &lt;em&gt;поклика́ння&lt;/em&gt;), але воно теж міститься в словниках під егідою НАНУ з потрібним значенням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки)» О. Кочерги і Є. Мейнаровича (2010) містить &lt;em&gt;поклика́ння&lt;/em&gt; у відповідному значенні:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;citation&lt;/strong&gt; 1. цитува́ння//‌зацитува́ння (of – когось/чогось); &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;поклика́ння&lt;/a&gt;, посила́ння (of – на) 2. цита́та, зга́дка || цита́тний&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;dicts=5&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;поклика́ння//‌покли́кання&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 1. reference (to) 2. (цитування) citation (of)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словник української мови» в 20 томах наразі ще не опублікував у вільний доступ томів на літеру &lt;em&gt;п-&lt;/em&gt;, але вже містить &lt;em&gt;покликання&lt;/em&gt; у потрібному значенні у визначеннях і цитатах до інших слів:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=154222&amp;amp;page=40&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;АЛЮ́ЗІЯ&lt;/a&gt;, ї, ж[іночий рід], літ[ературознавство]. Стилістичний засіб, який полягає у використанні &lt;strong&gt;покликання&lt;/strong&gt; на реальний загальновідомий політичний, історичний або літературний факт. &amp;lt;…&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?page=1230&amp;amp;wordid=217547&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ІНКРЕМЕНТУВА́ТИ&lt;/a&gt;, у́ю, у́єш, &lt;em&gt;недок[онане] і док[онане]&lt;/em&gt;, що, &lt;em&gt;спец[іальне слово]&lt;/em&gt;. Здійснювати інкремент. &lt;em&gt;Якщо виконуваний двійковий файл належить до модульного домену виконання, то необхідно інкрементувати лічильник &lt;strong&gt;покликань&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (з наук. літ.); &amp;lt;…&gt;; &lt;em&gt;Отримати об'єкт у комп'ютерне оперування можна, якщо надіслати йому відповідне повідомлення, що інкрементує лічильник &lt;strong&gt;покликань&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Значення слова &lt;em&gt;посила́ння&lt;/em&gt; не залежить від наголосу, тому, на відміну від слова &lt;em&gt;поклика́ння&lt;/em&gt; (що його можна прочитати як &lt;em&gt;покли́кання&lt;/em&gt; — «внутрішній потяг, здатність, схильність; призначення»), це слово не вийде прочитати неправильно у друкованому тексті — але це не є вагомим критерієм.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Деякі мовознавці, зокрема Тетяна Івасишина &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/37694/28-Ivasyshyna.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у журналі «Українська мова» № 1 від 2010&lt;/a&gt; і Ганна Арсенич-Баран (завкафедри філологічних дисциплін та методики їх викладання у Чернігівському обласному інституті післядипломної педагогічної освіти ім. К. Д. Ушинського&#xA;і голова Чернігівської обласної організації Національної спілки письменників України) &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/1920959421528930/permalink/1956691507955721/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у фейсбук-групі «Плекайте мову»&lt;/a&gt; наполягають на вживанні саме слова &lt;em&gt;поклика́ння&lt;/em&gt; — хоча їхня аргументація мені незрозуміла. Те ж саме рекомендують деякі інші джерела на зразок &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; — але зовсім без аргументації.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, здається, обидва слова є прийнятними.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-06-23T12:32:27.387" LastActivityDate="2018-06-23T12:32:27.387" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4404" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4445" CreationDate="2018-06-23T22:03:52.917" Score="3" ViewCount="137" Body="&lt;p&gt;Нещодавно довелося перекладати текст, де ішлося про Чернівецький темпль. Спершу був спантеличений через це слово, але ввівши його в Гуглі побачив, що воно справді існує, та навіть більше, таких темплів в Україні є аж три: у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BC%D0%BF%D0%BB%D1%8C_(%D0%9B%D1%8C%D0%B2%D1%96%D0%B2)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Львові&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8C_(%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE-%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Івано-Франківську&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BC%D0%BF%D0%BB%D1%8C_(%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BD%D1%96%D0%B2%D1%86%D1%96)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чернівцях&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, що це слово походить від англійського temple, однак цікаво те, що немає більше темплів крім цих ні в інших містах України чи навіть Росії. В СУМі цього слова немає також, а тому цікаво чи це діалектизм чи просто запозичення з англійської? А також цікавить чому саме &quot;темпль&quot;, а не українське слово &quot;храм&quot; або ж просто &quot;синагога&quot;? Адже згідно до &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/s/sinagoga/40-1-0-14596&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словника синонімів&lt;/a&gt;, синонімом до слова &quot;синагога&quot; буде саме &quot;храм&quot;, а не &quot;темпль&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-30T15:13:26.283" Title="Чому темпль, а не синагога чи храм?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4405" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-25T03:03:31.653" Score="6" ViewCount="238" Body="&lt;p&gt;I always translated it as 'думка' until I wanted to say 'I don't have an opinion' in Ukrainian. Now, that translates as 'У мене немає думки', which seems to me like I'm saying I have no thoughts about it at all. But what if I happen to know quite a few facts about something, but I just haven't formed an opinion? Is there a more precise word for an opinion that I can use?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="788" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-06-25T11:37:26.027" LastActivityDate="2021-08-08T19:39:14.663" Title="How do you say opinion in Ukrainian?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4406" PostTypeId="2" ParentId="4405" CreationDate="2018-06-25T07:25:16.847" Score="4" Body="&lt;p&gt;Note:  &lt;em&gt;Не маю на думці&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;не маю думки&lt;/em&gt; is better than &lt;em&gt;у мене немає думки&lt;/em&gt;, because it's:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;a little shorter, even with &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;a literal translation;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;a &lt;a href=&quot;/a/1161/585&quot;&gt;root&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;recorded &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dumka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;in a dictionary&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Мати (є, було) на думці&lt;/em&gt; — думати про кого-, що-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;(literal) &lt;em&gt;To have (be, was/were) on thought&lt;/em&gt; — to think about somebody/thing.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here is a &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50106&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;newer dictionary&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(53) &lt;strong&gt;Ма́ти ду́мку&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;га́дку&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;на ду́мці&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;на га́дці&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;і т. ін.&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а) &lt;em&gt;(про що)&lt;/em&gt; думати про що-небудь, розмірковувати над чимсь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Скажи мені, серце моє, що маєш на гадці&lt;/em&gt; (П. Чубинський); &lt;em&gt;Він ще тоді добре втямив, .. що небезпечно говорити те, що думає чоловік, що має на мислі...&lt;/em&gt; (І. Нечуй-Левицький); &lt;em&gt;А тут ніхто, навіть мої хлопці не знають, що я за гадку маю&lt;/em&gt; (І. Франко); &lt;em&gt;– Робіть так, аби моїм дітям кривди не було, бо я маю таку гадку, що відси я вже не годен вийти&lt;/em&gt; (В. Стефаник); &lt;em&gt;З ранку до вечора залюбки розповідав би їй про все, що мав на думці&lt;/em&gt; (І. Муратов);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;And as you can read next, there is also:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Не мати (не було) на (в) думці&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — не думати про що-небудь, не допускати чогось, не мати наміру що-небудь робити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;(literal) &lt;em&gt;To do not have (wasn't) on (in) thought&lt;/em&gt; — to do not think about something, to do not suppose, to do not have intention to do something.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;So, you can use this if you were asked this question:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Що думаєш? / Що маєш на думці?&lt;br /&gt;&#xA;— Не маю нічого на думці. / Жодної думки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;— What do you think (about)? / Do you have opinion?&lt;br /&gt;&#xA;— I donʼt have any opinion. / No any thought.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;An example of using with the verb &lt;em&gt;know&lt;/em&gt; from &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Oleksiy_Logvynenko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Oleksij Longhvinenko&lt;/a&gt;ʼs translation for &lt;a href=&quot;//www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=133&amp;amp;page=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;The Catcher in the Rye&lt;/a&gt; (J. D. Salinger):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ви скажете, що негарно так говорити про старих людей, я знаю, але я не маю на думці нічого негарного.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;But, yeah, rarely it could be defined as 'you know nothing', but it is usually used for stronger expressions as &lt;em&gt;навіть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;й&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;і&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;even&lt;/em&gt;): &lt;em&gt;й не мав на думці&lt;/em&gt;. Anyway, you also can reply with &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mirkuvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;міркування&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; or &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyznachennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;визначення&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я ще не визначився.&lt;br /&gt;&#xA;I have not decided (yet).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я ще не обміркував.&lt;br /&gt;&#xA;I still did not think enough.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2021-08-08T19:39:14.663" LastActivityDate="2021-08-08T19:39:14.663" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4407" PostTypeId="2" ParentId="4005" CreationDate="2018-06-25T10:27:19.750" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;https://www.yenotes.com/uk/words/conjugation/search/?word=%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%BA&amp;amp;lang=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього сайту&lt;/a&gt;, на якому можна провідміняти будь-яке українське слово і подивитися його наголос у тому чи іншому відмінку, єдиним правильним варіантом буде: у пАрку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-25T10:27:19.750" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4408" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4412" CreationDate="2018-06-25T15:49:21.377" Score="1" ViewCount="2499" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%82%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику-довіднику&lt;/a&gt; Жайворонка В. В. бачу, що наголос падає на перший склад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;птах (зменшено-пестливе — &lt;strong&gt;пт&lt;em&gt;а́&lt;/em&gt;­шок&lt;/strong&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ptashok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; дещо інша ситуація:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;пташо́к&lt;/strong&gt; - те саме, що пташка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, як слід ставити наголос у цьому слові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-06-25T16:34:24.497" LastActivityDate="2018-06-25T17:01:34.910" Title="Як правильно: пта́­шок чи пташо́к?" Tags="|іменники|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4409" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4428" CreationDate="2018-06-25T15:55:45.420" Score="1" ViewCount="739" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pedykjur&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; знаходжу лише семантику слова. Якщо загуглити, вибивають лише відповідники до слова &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/manikiur&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;манікюр&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи є відподники до слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;педикюр&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-26T16:58:07.077" Title="Чи є український відповідник до слова &quot;педикюр&quot;?" Tags="|іменники|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4410" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4421" CreationDate="2018-06-25T16:05:13.053" Score="0" ViewCount="171" Body="&lt;p&gt;У творі Ю. Винничука &quot;Весняні ігри в осінніх садах&quot; знаходжу таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ти збираєшся далі &lt;strong&gt;кіряти&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зветаюся у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kirjaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, аби з’ясувати семантику слова, однак інформації не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-26T13:37:02.450" Title="Що означає слово &quot;кіряти&quot;?" Tags="|значення-слів|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4411" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4420" CreationDate="2018-06-25T16:09:41.213" Score="1" ViewCount="252" Body="&lt;p&gt;У творі Ю. Винничука &quot;Весняні ігри в осінніх садах&quot; знаходжу таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ні, але я перестав обманювати дівчат, вішаючи їм &lt;strong&gt;клюски&lt;/strong&gt; про свої почуття...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розумію, що це в значенні &quot;обманювати&quot;, проте все ж зветаюся у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kljusok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, аби з’ясувати семантику самого слова, однак інформації не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-06-26T13:53:34.730" LastActivityDate="2018-06-26T13:53:34.730" Title="Що означає слово &quot;клюски&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4412" PostTypeId="2" ParentId="4408" CreationDate="2018-06-25T17:01:34.910" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/CKFwa.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник відмінків&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/CKFwa.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/CKFwa.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.yenotes.com/uk/words/conjugation/search/?word=%D0%BF%D1%82%D0%B0%D1%88%D0%BE%D0%BA&amp;amp;lang=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відмінювання слів.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правильний варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пташо́к&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-06-25T17:01:34.910" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4415" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4419" CreationDate="2018-06-25T20:41:44.327" Score="2" ViewCount="560" Body="&lt;p&gt;Недавно прочитала статтю &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://korupciya.com/p-yaniy-v-zyuzyu-spivrobitnik-lvivskoyi-politsiyi-na-smert-zbiv-velosipedistku/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;П’яний в зюзю співробітник львівської поліції на смерть збив велосипедистку&quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. І все ж зацікавило саме значення слова &lt;strong&gt;&quot;зюзя&quot;&lt;/strong&gt;. Зазирнула у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zjuzja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; - інформації не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То що ж означає слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;зюзя&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-06-25T20:55:59.443" LastActivityDate="2018-06-26T13:33:19.477" Title="Що ж означає слово &quot;зюзя&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4416" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4418" CreationDate="2018-06-25T20:53:29.917" Score="4" ViewCount="555" Body="&lt;p&gt;Натрапила на одну весільну пісню, яка називається &lt;a href=&quot;http://4musics.me/%D0%92%D0%B5%D1%81%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96_%D0%94%D0%B0%D0%B9_%D1%80%D1%83%D0%B7%D1%8F_%D0%B4%D0%B0%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Дай рузю бузю&quot;&lt;/a&gt;. Зацікавило словосполучення &lt;strong&gt;&quot;рузю бузю&quot;&lt;/strong&gt;. Спершу подумала, що, можливо, це &lt;em&gt;звернення до дівчини,з проханням про те, аби вона дала бузю&lt;/em&gt; (теж невідомо, що це), однак тут не виділено комами і написано з малої літери, тому варіант, що це ім’я виключаю. Звертаюся, як завжди, у СУМ-11, проте ні &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/buzja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;першого&lt;/a&gt;, ні &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ruzja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;другого&lt;/a&gt; слова там не знаходжу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То що ж у цій пісні означає словосполучення &quot;рузю бузю&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2020-11-12T08:02:20.837" Title="Що означає словосполучення &quot;рузю бузю&quot;?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4417" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4427" CreationDate="2018-06-26T09:40:00.523" Score="2" ViewCount="455" Body="&lt;p&gt;Знала, що правильно використовувати слово кОгорта. Про це свідчить і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/koghorta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;КОГО́РТА&lt;/strong&gt;, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;1. У стародавньому Римі — загін війська, що становив десяту частину легіону.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; На підмогу вігілам [військовій сторожі] прибігають вояки міської когорти і сяк-так утихомирюють люд, загрожуючи зброєю (Леся Українка, II, 1951, 530).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;2. перен., уроч. Згуртована спільними ідеями, цілями, прагненнями група людей.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — Свирид Гордійович належить до тієї когорти мужніх, які на власних плечах наше село в колективізацію вносили (Микола Руденко, Остання шабля, 1959, 209).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак випадково натрапила на статтю Ярослава Матвіїшина &lt;a href=&quot;http://www.iapmm.lviv.ua/12/ukr_sky/ukr_sky-1/data/606-654.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;НАУКОВО-ПЕДАГОГІЧНА ДІЯЛЬНІСТЬ ІРИНЕЯ ФАЛЬКІВСЬКОГО В ГАЛУЗІ АСТРОНОМІЇ&amp;quot;&lt;/a&gt;, в якій автор використовує це слово дещо інакше:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[...] належить до &lt;strong&gt;кагорти&lt;/strong&gt; славних представників нашої культури й науки  порубіжжя XVII та XVIIІ ст.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;То як же все-таки правильно, &lt;strong&gt;к&lt;em&gt;О&lt;/em&gt;горта&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;к&lt;em&gt;А&lt;/em&gt;горта&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-26T20:29:19.220" Title="Як правильно: кОгорта чи кАгорта?" Tags="|вживання-слів|іменники|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4418" PostTypeId="2" ParentId="4416" CreationDate="2018-06-26T13:29:20.657" Score="5" Body="&lt;p&gt;Виконавець Андрій Кок співає заклик до дівчат: &amp;quot;Дай, Рузю, Бузю дай&amp;quot;. Це кличний відмінок імен.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kurufin.ru/html/Ukrainian/ukrainian_r.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рузя — Розалія Рузалія Розалька, Розонька, Розочка, Рузалька, Руза, Рузя, Рузина, Рузька&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.ukrcenter.com/%D0%9B%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0/%D0%A8%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC-%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D1%85%D0%B5%D0%BC/47897-1/%D0%9F%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%8F-%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%B5%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бузя — пестливе ім'я, створене з Естер-Люби: Люба-Любузя-Бузя...&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-11-12T08:02:20.837" LastActivityDate="2020-11-12T08:02:20.837" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4419" PostTypeId="2" ParentId="4415" CreationDate="2018-06-26T13:33:19.477" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D1%8E%D0%B7%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зюзя&lt;/a&gt; (Мороз, Морозко) — божество холоду, віхоли, криги у давніх слов'ян &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D1%8E%D0%B7%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; написано, що Е. Е. Левкиевская вважає, що Зюзя, як самостійний персонаж, є винаходом кабінетної міфології, який був невідомий язичникам.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Існує друге значення слова зюзя - п'яний, брудний, неохайний чоловік, якого порівнюють зі свинею. Утворено слово від вигуків «зю-зю», «зюсь-зюсь», «зюрь-зюрь». З цим значенням пов'язані вирази «п'яний як зюзя» і «назюзюкався», а також «і сам він зюзя зюзей», - відгук про нечепуру, простувату людину.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-06-26T13:33:19.477" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4420" PostTypeId="2" ParentId="4411" CreationDate="2018-06-26T13:35:57.617" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D1%86%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кльоцки&lt;/a&gt; (клюски, від нім. Klößchen) — страва, що готувалася аналогічно галушкам, але з доповнювачами. Прісне (як на вареники чи галушки) тісто замішували з м'ятою вареною картоплею, свіжим кисломолочним сиром, виробляли кульки й варили їх в окропі, юшці чи молоці, поки ті не спливали. На Поліссі готували різновид кльоцок — коми з гречаного, пшеничного борошна, м'ятої картоплі й тертого маку. Їли кльоцки гарячими зі сметаною, засмажкою з цибулі, шкварками, олією, вершковим маслом. Їх і тепер охоче готують переважно у західних областях України.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-06-26T13:35:57.617" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4421" PostTypeId="2" ParentId="4410" CreationDate="2018-06-26T13:37:02.450" Score="1" Body="&lt;p&gt;Це сленг:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53402/374719.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КИРЯТИ&lt;/a&gt; , КІРЯТИ &#xA;(-яю, -яєш) недок., (що); мол., крим. Пити спиртні напої; пиячити. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-06-26T13:37:02.450" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4422" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4424" CreationDate="2018-06-26T13:54:28.207" Score="4" ViewCount="247" Body="&lt;p&gt;Натрапила на cтаттю &lt;a href=&quot;https://mind.ua/openmind/20181059-mizhnarodnij-arbitrazh-ta-ukrayina-shcho-potribno-dlya-vikonannya-rishen&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міжнародний арбітраж та Україна: що потрібно для виконання рішень&lt;/a&gt;, в якій часто використовується слово &lt;strong&gt;&quot;арбітраж&quot;&lt;/strong&gt;, зокрема введене і в словосполучення &lt;strong&gt;&quot;арбітражні рішення&quot;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&quot;звернутися в арбітраж&quot;&lt;/strong&gt; та ін. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож цікавить, чи є відповідник до цього слова? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/arbitrazh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; подають лише саму семантику слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-26T15:20:35.103" Title="Чи є відповідник до слова &quot;арбітраж&quot;?" Tags="|іменники|іншомовні-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4423" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4425" CreationDate="2018-06-26T14:11:27.023" Score="1" ViewCount="164" Body="&lt;p&gt;Спершу подумала, що це запозичене, далі - сленг чи, нехай, говірка. Однак, коли звернулася у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/uznavaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, то там все ж його виявила. Невже можна сказати, наприклад: я тебе узнаю?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, чи це справді літературне слово, не русизм, адже в російській теж таке є. Про це свідчить, наприклад, і &lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/enc2p/367378&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачний словник Даля&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-11T19:03:01.937" LastActivityDate="2018-08-11T19:03:01.937" Title="Слово &quot;узнавати&quot; літературне чи калька з російської?" Tags="|росіянізм|запозичені-слова|дієслова|чергування|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4424" PostTypeId="2" ParentId="4422" CreationDate="2018-06-26T14:53:24.123" Score="5" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/a/arbitrazh/22-1-0-713&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;офіційним сайтом української мови&lt;/a&gt; синонімом до слова &lt;em&gt;арбітраж&lt;/em&gt; є &lt;em&gt;суд&lt;/em&gt;, те саме &lt;a href=&quot;https://%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B8.%D1%83%D0%BA%D1%80/%D0%90/%D0%B0%D1%80%D0%B1%D1%96%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в словнику синонімів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, якщо ми розглянемо слово &lt;em&gt;арбітр&lt;/em&gt; (людина, яка вирішує арбітражні питання), побачимо, що відповідником може бути &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/arbitr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;суддя&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; або, якщо бути точнішим, &lt;em&gt;третейський суддя&lt;/em&gt; (згідно з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%80%D0%B1%D1%96%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D1%83%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедією&lt;/a&gt; синонімом до &lt;em&gt;арбітражний суд&lt;/em&gt; може бути &lt;em&gt;третейський суд&lt;/em&gt;, тобто недержавний). Також врахуйте, що арбітражні суди в Україні називаються &lt;em&gt;господарські суди&lt;/em&gt;, бо в Україні арбітражні суди з 2001 року перейменовані на господарські.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, найкращим відповідником будуть &lt;em&gt;третейський суд&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;господарський суд&lt;/em&gt;, тобто: &lt;em&gt;звернутися в арбітраж&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;звернутися в господарський суд&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-06-26T15:20:35.103" LastActivityDate="2018-06-26T15:20:35.103" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4425" PostTypeId="2" ParentId="4423" CreationDate="2018-06-26T14:59:15.413" Score="3" Body="&lt;p&gt;Коротко:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;справді літературне слово;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;схожість — не означає самособно запозичености, особливо для словʼянських слів;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;існує типове для новоукраїнської і літературне чергування &lt;em&gt;в—у&lt;/em&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відки рішили, що запозичене? Те, що слова схожі, не завше означає, що хтось відкись запозичив, особливо це стосує ся звичаєвих словʼянських слів. Правда, перезапозичення бувають, але це рідкість. Коли так мислити, то &lt;em&gt;узнавати&lt;/em&gt; взяте й од польського &lt;a href=&quot;//sjp.pl/uznawa%C4%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;uznawać&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що читає ся дещо як &lt;em&gt;узнавачь&lt;/em&gt;, так? Тут лиш закінчення ріжнять ся, бо маємо ріжні вигляди неозначених дїєслів, але з московською те саме: там не &lt;em&gt;узнавати&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;узнавать&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Будова слова: &lt;em&gt;у-зна-ва-ти&lt;/em&gt; — все українського, або, точніше, &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom2.pdf#page=270&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Етимологічний словник української мови, 270 сторінка 2 книги&quot;&gt;загальнословʼянського походження&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Невже можна сказати, наприклад: я тебе узнаю?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Все залежить, яке бачення маєте на чергування &lt;em&gt;в—у&lt;/em&gt;. Коли підтримуєте подібне, то згадані словники не дуже ріжнять &lt;em&gt;узнавати&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;взнавати&lt;/em&gt;, отже тут чергування &lt;em&gt;в—у&lt;/em&gt; припустиме. Як знаємо, таке чергування наразі затверджене для милозвучности, а отже за &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;2015 року: роздїл 1, § 11&quot;&gt;чинним правописом&lt;/a&gt; і лоґікою так сказати не можна, оскільки попереднє слово закінчує ся на голосну &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;, а отже припустимо лиш &lt;em&gt;взнавати&lt;/em&gt;, тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я тебе взнаю? &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-06-26T14:59:15.413" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4426" PostTypeId="2" ParentId="4422" CreationDate="2018-06-26T15:06:41.203" Score="3" Body="&lt;p&gt;Так розумію, потрібен відповідник українського походження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ia902801.us.archive.org/8/items/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник чужомовних слів Павла Штепи&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;арбітр&lt;/strong&gt; — суддя, розсудник, посередник&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;арбітраж&lt;/strong&gt; — суд, посередництво &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-06-26T15:06:41.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4427" PostTypeId="2" ParentId="4417" CreationDate="2018-06-26T15:57:47.673" Score="2" Body="&lt;p&gt;Справдї, ненаголошене &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; може наближати ся до звуку &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, порівняйте: білоруська &lt;em&gt;каго́рта&lt;/em&gt;, московська &lt;em&gt;кого́рта&lt;/em&gt;, де ненаголошене &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; звучить як &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;. Тому для цього &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;2015 року: роздїл 1, § 1&quot;&gt;правопис&lt;/a&gt; навіть має правила:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 1. Ненаголошений &lt;em&gt;О&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;У складах із ненаголошеним &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; пишеться та сама літера (буква) &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, що й під наголосом: &lt;em&gt;бої́ться&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;бо́язко&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;голу́бка&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;го́луб&lt;/em&gt;); &lt;em&gt;дощу́&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;до́щ&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;робі́ть&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;ро́бить&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;розу́мний&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;ро́зум&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;О&lt;/strong&gt; пишеться й у таких словах, де сумнівний із правописного погляду звук наголосом не перевіряється: &lt;em&gt;лопу́х&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;соки́ра&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сою́з&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;У деяких словах на місці &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; перед постійно наголошеним &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;) маємо у вимові й на письмі &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;бага́тий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бага́то&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бага́тство&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бага́ття&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бага́ч&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гаря́чий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гаря́чка&lt;/em&gt; (пор. &lt;em&gt;горіти&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;гара́зд&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кажа́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кала́ч&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кача́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хазя́їн&lt;/em&gt;, а також у деяких похідних з іншим наголосом: &lt;em&gt;бага́тир&lt;/em&gt; (багач), &lt;em&gt;га́ряче́&lt;/em&gt;; але: &lt;em&gt;гонча́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;коря́вий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лопа́та&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пога́ний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ропа́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;солда́т&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;това́р&lt;/em&gt;, а також &lt;em&gt;богати́р&lt;/em&gt; (велетень, герой), &lt;em&gt;монасти́р&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Котре не допоможе. А ось &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom2.pdf#page=488&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;488—489 сторінки 2 книги&quot;&gt;етимологічний словник&lt;/a&gt; допоможе:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Мій переказ.&lt;/em&gt; Слово походить від лятинького &lt;em&gt;cohors&lt;/em&gt; »когорта (підроздїл леґіону)«, де:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;hors&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;hortus&lt;/em&gt; »обгороджене місце; город; сідок; (ст.) вілла«; словʼянське &lt;em&gt;город&lt;/em&gt; тут споріднене; &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;co-&lt;/em&gt; приросток »з-«, котрий і наразї вельми чудово ся почуває (&lt;em&gt;коаліція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;комо́д&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;коло́нія&lt;/em&gt; тощо). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як знаємо, українська вельми &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par89&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Правопис 2015 року: 3 роздїл, § 89&quot;&gt;любить зберігати&lt;/a&gt; чужомовні приростки без змін. Тому &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=42595&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словники&lt;/a&gt; правильно вказують, що через &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;кого́рта&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-06-26T20:29:19.220" LastActivityDate="2018-06-26T20:29:19.220" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4428" PostTypeId="2" ParentId="4409" CreationDate="2018-06-26T16:45:38.233" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//ia902801.us.archive.org/8/items/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник чужомовних слів Павла Штепи&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;манікюр&lt;/strong&gt; — рукодогляд&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;педикюр&lt;/strong&gt; — нігтедогляд&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цїкаво, що включає, оскільки словник аж-но 1977 року. Загалом можна так вживати, однак я би внїс зауваги.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробуймо розібрати слова: &lt;em&gt;pedicure&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;manicure&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Видно, що подїляють ся на:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/pedicure&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ped-i-cure&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де лятінське (але індоевропейського походження) &lt;em&gt;ped-&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;pes&lt;/em&gt;) є &lt;em&gt;нога&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;стопа&lt;/em&gt;), можна згадати инше слово з цим коренем: &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/pedal&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;педаль&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Тобто можливо доречніше було б &lt;strong&gt;ногодогляд&lt;/strong&gt;, котре легко створює ся за &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#prasklad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;2015 року, роздїл 1, § 25&quot;&gt;правописним правилом&lt;/a&gt; складних слів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/manicure&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;man-i-cure&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де все так само, але з &lt;em&gt;man-&lt;/em&gt;, котре є &lt;em&gt;рука&lt;/em&gt;, теж є приклад иншого слова — &lt;em&gt;манускрипт&lt;/em&gt;, котре також прижило ся як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;рукопис&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, тому щодо &lt;strong&gt;рукодогляд&lt;/strong&gt; нїяких питань. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо останьої частини &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/cure&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;cure&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; теж відсутні питання: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;cure&lt;/em&gt; (n.1)&#xA;  c. 1300, &quot;care, heed,&quot; from Latin &lt;em&gt;cura&lt;/em&gt; &quot;care, concern, trouble,&quot; with many figurative extensions over time such as &quot;study; administration; office of a parish priest; a mistress,&quot; and also &quot;means of healing, successful remedial treatment of a disease&quot; (late 14c.), from Old Latin &lt;em&gt;coira-&lt;/em&gt;, a noun of unknown origin. Meaning &quot;medical care&quot; is late 14c.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;em&gt;догляд&lt;/em&gt; тут цїлком заходить. Також легко утворювати &lt;a href=&quot;/a/3004/585&quot;&gt;похідні слова&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;нігте/руко/ного&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/doghljadach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;доглядач&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/doghljadachka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-06-26T16:58:07.077" LastActivityDate="2018-06-26T16:58:07.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4429" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4430" CreationDate="2018-06-27T17:17:00.217" Score="6" ViewCount="1365" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/paranojja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;CУМі-11&lt;/a&gt; знаходжу такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПАРАНО́ЙЯ&lt;/strong&gt;, ї, жін. Рідка форма психічного захворювання, що характеризується стійкими маячними ідеями при збереженні формальної логічності мислення. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак вже в &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt; це слово пишуть без літери &lt;strong&gt;&lt;em&gt;й&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;параноя&lt;/strong&gt; - іменник, жіночий рід, неістота, однина і множина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Останній варіант зафіксований і в безлічі Інтернет-статей, зокрема &lt;a href=&quot;https://newmedicina.in.ua/paranoya-etiologiya-priznaki-prichini-likuvannya/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://a-yak.com/paranoya-yavnoyu-simptomatiki-ne-sposterigayetsya/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як же правильно: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;параноя&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;&lt;em&gt;паранойя&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2021-05-09T23:36:56.593" Title="Параноя чи паранойя?" Tags="|вживання-слів|терміни|іменники|запозичені-слова|орфографія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4430" PostTypeId="2" ParentId="4429" CreationDate="2018-06-27T17:46:35.463" Score="6" Body="&lt;p&gt;Можна ж побачити на тому самому СУМ-11, котрого навели, внизу напис червоним кольором:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Увага! Подане тут оригінальне написання реєстрового слова є застарілим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Достемено відомо, ну, хоча би повинно здавати ся так через приросток &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/para-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;пара~&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що слово чужомовного походження. Дивимо в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90p4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Роздїл 3, § 4&quot;&gt;правопис 2015 року&lt;/a&gt; відповідного роздїлу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;I&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;y&lt;/strong&gt; (а також &lt;strong&gt;u&lt;/strong&gt; німецького дифтонга &lt;strong&gt;eu&lt;/strong&gt;) в позиції між двома голосними (в іноземній мові) в загальних назвах звичайно не передаються окремим знаком: &lt;em&gt;буєр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;конвеєр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лояльний&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;параноя&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;плеяда&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рояль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;саквояж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;секвоя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фаянс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;феєрверк&lt;/em&gt;; але: &lt;em&gt;Гойя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Савойя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Фейєрбах&lt;/em&gt;; також &lt;em&gt;майя&lt;/em&gt; (народність), &lt;em&gt;фойє&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окрім правила, навіть приклад має ся: &lt;strong&gt;параноя&lt;/strong&gt;. А новіший &lt;a href=&quot;//files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=157&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Роздїл 3, § 126&quot;&gt;правопис 2019 року&lt;/a&gt; навіть відкинув непотрібні винятки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звук &lt;strong&gt;[j]&lt;/strong&gt; звичайно передаємо відповідно до вимови іншомовного слова буквою &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;,&#xA;а у звукосполученнях &lt;strong&gt;[je]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;[ji]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;[ju]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;[ja]&lt;/strong&gt; буквами &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;бо́єр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;є́ті&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інʼє́кція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;конве́єр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пле́єр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;проє́кт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;проє́кція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;субʼє́кт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;траєкто́рія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;феєрве́рк&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фла́єр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фоє́;&lt;/em&gt; &lt;em&gt;круї́з&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;моза́їка&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;лоя́льний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;парано́я&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;плея́да&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;роя́ль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;саквоя́ж&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;секво́я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фая́нс&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Йога́нн&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Єйтс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Кає́нна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ма́єр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Рамбує́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Со́єр&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Феєрба́х&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Хеєрда́л&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Гаї́ті&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Юно́на&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Го́я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Іса́я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Саво́я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Хая́м&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Взагалї, вставлення &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; перед йотованими — московський звичай правопису, оскільки &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; може читати ся як &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;карате&lt;/em&gt; при &lt;strong&gt;э&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;йо&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;ее&lt;/em&gt; при &lt;strong&gt;ё&lt;/strong&gt;) та &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;, і аби вказати саме останього способу, додавали &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, що також полегшувало відмінювання, тому це розповсюджило ся і на инші йотовані. А пізніше і на українську, котра цього не потребувала, під час совітського поневолення. Ось старіший &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/245&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопис 1928 року&lt;/a&gt; наводе дуже помітні приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дифтонг &lt;strong&gt;eu&lt;/strong&gt; передаємо через &lt;strong&gt;ев&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;неврастенія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;неврологія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;невтральний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;невтралітет&lt;/em&gt; і т. ін., але нім. &lt;strong&gt;eu&lt;/strong&gt; через &lt;strong&gt;ой&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Нойман&lt;/em&gt; (Neumann), &lt;em&gt;Ойтінґ&lt;/em&gt; (Euting) і т. iн., також &lt;em&gt;Фоєрбах&lt;/em&gt; (Feuerbach).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто з &lt;em&gt;Фоєрбах&lt;/em&gt; отримали &lt;em&gt;Фейєрбах&lt;/em&gt;. Значну частину таки скасували, але декотрі, як і оце слово, залишило ся в винятках. Хоча &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B5%D0%BA%D1%82_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%83_1999_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проєкт 1999 року&lt;/a&gt; подавав всюди таке скасувати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не писати зайвої букви &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; у словах, де його немає в мові-джерелі запозичення: &lt;em&gt;гуаява&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мая&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фоє&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У мовах-джерелах у цих словах подвійний &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; не вимовляють і не пишуть: іспанські &lt;em&gt;guayaba&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;maya&lt;/em&gt;, французьке &lt;em&gt;foyer&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-05-09T23:36:56.593" LastActivityDate="2021-05-09T23:36:56.593" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4431" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4432" CreationDate="2018-06-28T11:54:59.093" Score="0" ViewCount="1569" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/%D0%BA%D0%B5%D1%88%D0%B5%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику за редакцією Б. Грінченка&lt;/a&gt; подається така стаття:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Кешеня&lt;/strong&gt;, ні, ж. = &lt;strong&gt;Кишеня&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходячи з цього, слово таки можна вживати. Однак, на скільки я знаю, це суперечить нормам правопису. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи справді можна використовувати слово &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;кЕшеня&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;? Чи, можливо, у словнику за ред. Б. Грінченка таки помилка? Адже у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kyshenja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; зафіксовано ЛИШЕ &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;кИшеня&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-06-28T13:14:35.097" Title="Чи можна використовувати слово &quot;кЕшеня&quot;?" Tags="|іменники|правопис|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4432" PostTypeId="2" ParentId="4431" CreationDate="2018-06-28T13:14:35.097" Score="1" Body="&lt;p&gt;Так, це суперечить &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par2p1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Роздїл 1&quot;&gt;нормам правипу&lt;/a&gt; і дуже схоже до &lt;a href=&quot;/q/4417/&quot;&gt;вашого минулого&lt;/a&gt; запитання з &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;—&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;§ 2. Ненаголошені &lt;em&gt;Е&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;И&lt;/em&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;У складах із ненаголошеними &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; пишеться та сама літера, що й під наголосом: &lt;em&gt;вели́кий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;величе́зний&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;ве́лич&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;держу́&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;оде́ржати&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;клекоті́ти&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;кле́кіт&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;несу́&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;прине́сений&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;шепоті́ти&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;ше́піт&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;криве́&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;кри́во&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;трима́ти&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;отри́мувати&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;широ́кий&lt;/em&gt; (бо &lt;em&gt;ши́роко&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У словах із постійним наголосом невиразний звук рекомендується перевіряти за словниками: &lt;em&gt;лева́да&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лемі́ш&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;кише́ня&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мину́лий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому чинною літературною можна лиш &lt;strong&gt;кишення&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник Грінченка поважний, але не слїд забувати, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;базував ся на 1907—1909 (в статтях навіть можна зустріти &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;), тому частенько він є джерелом для порівнянь чи існуванню декотрих слів (тієї ж &lt;em&gt;кешеня&lt;/em&gt;); навіть частенько вживаний тут &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; теж можна &lt;a href=&quot;/q/4429/585&quot;&gt;вважати старим&lt;/a&gt;, оскільки писав ся під час совітського поневолення і минулого столїття — нове привнесло багато анґліцізмів, але залишає ся поважним через наповнення і незавершення новішого &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; (сьогоденний має поки 8 книг і включає слова лиш до &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мішуриний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;); як би дурно не звучало, останній теж може вважати трохи застарим, оскільки, по-моєму, він базує ся на старій книжній схемі складання, коли наразї переважно все створюють за допомогою і для компʼютерів, також і наразї мова розвиває ся, але від цього менш поважнішим не стає, також підсилює ся як найʼостанній вагомий представник;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;основні слова зазвичай мають повноцїнну статтю, а побічні відсилають до основної, тобто стаття &lt;em&gt;кешеня&lt;/em&gt; відсилає до &lt;em&gt;кишеня&lt;/em&gt;, отже друге є основним. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як знаємо і бачимо, правопис — це лиш норми для літературної та дїлової мови, тому можна не завше слїдувати і текти за лоґікою. Цьому наприклад допоможе &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom2.pdf#page=440&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;ЕСУМ: 440 сторінка 2 книги&quot;&gt;етимолоґічний словник&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;кише́ня&lt;/strong&gt;, [&lt;em&gt;кеше́ня&lt;/em&gt;], &lt;em&gt;кишенько́вий&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;р. [&lt;em&gt;кише́нь&lt;/em&gt;] «кишеня», [&lt;em&gt;кише́ня&lt;/em&gt;] «тс.; черево;», бр. &lt;em&gt;кішэ́нь&lt;/em&gt; «кишеня», &lt;em&gt;кішэ́ня&lt;/em&gt;,п. kieszeń, ч. [kešeňa], слн. [kešeň, kešeňa, kišeňa] «тс.»;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;псл. *kyšenja, можливо, «гаман з кишки», утворено, мабуть, від kyšьka «кишка»; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;варіант &lt;em&gt;кеше́ня&lt;/em&gt; виник вторинно внаслідок дистантної асиміляції голосних;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;п. kieszenia могло постати внаслідок схрещення рефлексів псл. *kyšenja і *kъsenь «шлунок, нутрощі» (збереженого в п. ст. ksieniec «тс.» і полаб. tʼėsin «шлунок»);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;те саме, можливо, стосується чеських та словацьких слів;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;думка (Mikl. TEI 2, 109; Macheck ESJČ 249) про звʼязок слова з тюркізмом &lt;em&gt;киса́&lt;/em&gt; «мішечок» не доведена.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дзендзелівський УЗЛП 72—73; &lt;a href=&quot;http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=/usr/local/share/starling/morpho&amp;amp;basename=morpho%5Cvasmer%5Cvasmer&amp;amp;text_word=%D0%BA%D0%B8%D1%88%D0%B5%D0%BD%D1%8C&amp;amp;method_word=substring&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фасмер 2 242&lt;/a&gt;; Sławski 2 158—159; Brückner 278; Bańkowski JP 61, 44; Bern. 1 503.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Див. ще &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom2.pdf#page=441&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;441 сторінка 2 книги&quot;&gt;ки́шка&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Де:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;значна частина поважних словників взазують на спорідненість з словом &lt;em&gt;ки́шка&lt;/em&gt;, де &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; наголошене — &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; неможливе;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вказують на &lt;em&gt;кешеня&lt;/em&gt; як вторинне (&lt;em&gt;від с.&lt;/em&gt;: також можливий додатковий вплив сусїдних мов, але для цього треʼ перевірити місця розповсюдження поширення слова &lt;em&gt;кешеня&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не маю підстав не довіряти, особливо наросток &lt;em&gt;еня&lt;/em&gt; не змінює корінь слова. Тому лоґіка не порушена, а отже вжив &lt;em&gt;кишеня&lt;/em&gt; вагоміший, чого не написати про &lt;em&gt;кешеня&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-06-28T13:14:35.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4433" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4705" CreationDate="2018-06-28T20:42:48.103" Score="4" ViewCount="167" Body="&lt;p&gt;Цікавить чи є відповідник до слова &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D0%B5%D1%82%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скетч&lt;/a&gt;&quot;, яке вживається у значенні &quot;невелика комічна п'єса з двома, рідше трьома персонажами. Бере початок від народної інтермедії. Скетч отримав найбільше поширення на естраді&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/sketch&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; є відповідники такі як &quot;нарис&quot; та &quot;начерк&quot;, однак там слово &quot;скетч&quot; має значення &quot;чорнове зображення якогось об'єкту, зроблене нашвидкуруч&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, як бути зі словом &quot;скетч&quot; у значенні &quot;невелика комічна п'єса&quot; і як бути із таким словом як &quot;скетч-шоу&quot; (які стають все більш популярними, приклад українського скетч-шоу - &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B0_%D0%AE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Файна Юкрайна&lt;/a&gt;&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-08-05T09:40:31.093" LastActivityDate="2018-08-05T09:40:31.093" Title="Відповідник до слова &quot;скетч&quot;" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4434" PostTypeId="2" ParentId="4433" CreationDate="2018-06-29T10:47:42.937" Score="5" Body="&lt;p&gt;Як на мене, &lt;em&gt;нарис&lt;/em&gt; цїлком підходить:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;На́рис&lt;/strong&gt; — невеликий твір, художньо-публіцистичного жанру, у якому зображено дійсні факти, події в житті конкретних людей. Найчастіше нариси присвячуються відтворенню сучасних подій чи зображенню людей, яких особисто знав письменник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;На́рис&lt;/strong&gt; — центральний жанр публіцистики, що передбачає оперативний відгук на суспільно важливу подію, розкриття образу цікавої особи, створення портрету колективу, розповідь про побут, звичаї й людей певного регіону своєї й чужої країни. Цей жанр дав назву одній з рольових спеціалізацій у журналістиці: автори нарисів тут називаються «нарисовці».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/narys&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Оповідний художньо-публіцистичний твір, у якому автор зображує підмічені ним у житті дійсні факти, події, конкретних людей.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-29T10:47:42.937" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4435" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4436" CreationDate="2018-06-29T11:28:58.220" Score="1" ViewCount="195" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://guests.ucu.edu.ua/kejteryng/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відділі проектів УКУ&lt;/a&gt; є розділ &lt;strong&gt;&quot;кейтеринг&quot;&lt;/strong&gt;. Так, у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B5%D0%B9%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; читаю визначення цього недавно прибулого терміну:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Кейтеринг&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (англ. catering від cater — «поставляти провізію») — галузь громадського харчування, пов'язана з наданням послуг на віддалених точках, що включає всі підприємства і служби, що надають підрядні послуги з організації харчування співробітників компаній і приватних осіб у приміщенні і на виїзному обслуговуванні, а також здійснюють обслуговування заходів різного призначення і роздрібний продаж готової кулінарної продукції. На практиці під кейтерингом мається на увазі не тільки приготування їжі і доставка, а й обслуговування персоналом, сервірування, оформлення столу, розлив і подача напоїв гостям і тому подібні послуги.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак цікавить, чи є відповідник до цього слова? Як можна заміни термін українським словом або словосполучення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-06-29T13:53:05.643" LastActivityDate="2018-06-29T13:53:05.643" Title="Чи є український відповідник до слова &quot;кейтеринг&quot;?" Tags="|терміни|іменники|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4436" PostTypeId="2" ParentId="4435" CreationDate="2018-06-29T13:37:32.967" Score="1" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/keiteryng&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонують такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;виїзне кафе&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;мобільна кухня&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-06-29T13:37:32.967" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4437" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4438" CreationDate="2018-06-29T13:43:12.157" Score="5" ViewCount="130" Body="&lt;p&gt;Цікавить слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;райдер&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; чи існують відповідники в українській мові. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B5%D1%80_(%D1%88%D0%BE%D1%83-%D0%B1%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%B5%D1%81)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Райдер&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - ( від англ. ride — поїздка, їхати) — список вимог, що пред'являються артистом (або групою) організаторам гастрольних&#xA;  виступів. Фактично, це перерахування умов, яких потребують артисти до,&#xA;  під час і після виступу. В українській мові є відповідник цього іншомовного слова — &lt;strong&gt;виряд&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-20 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=210926&amp;amp;page=356&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИРЯД&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  у, ч., заст. Одяг, обладунок і спорядження, перев.&#xA;  військові.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку не зовсім підходить під визначення слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;райдер&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;Чи існують ще якісь відповідники до даного слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-06-29T14:45:24.590" LastActivityDate="2018-06-29T14:45:24.590" Title="Чи є український відповідник до слова &quot;райдер&quot;?" Tags="|терміни|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4438" PostTypeId="2" ParentId="4437" CreationDate="2018-06-29T13:56:48.643" Score="2" Body="&lt;p&gt;Існують ще такі варіанти, які пропонують нам &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/raider&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;виможник, техлист&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак з переглянутих мною сайтів, найбільшою популярністю користується саме виряд: &lt;a href=&quot;http://www.rejd.plast.org.ua/main/%D0%B2%D0%B8%D1%80%D1%8F%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://tabirreyd.blogspot.com/p/blog-page_21.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ua.convdocs.org/docs/index-79559.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-06-29T14:04:26.193" LastActivityDate="2018-06-29T14:04:26.193" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4439" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4440" CreationDate="2018-06-29T15:04:32.840" Score="6" ViewCount="270" Body="&lt;p&gt;Я зіштовхнувся з необхідністю перекласти назву захворювання внутрішнього вуха&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Meniere's disease - хвороба Мен'єра/Меньєра&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Схожі прізвища зазвичай транслітеруються з м'яким знаком&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Gérard Depardieu - Жера́р Депардьє́&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Cardinal Richelieu - Кардинал Рішельє&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У випадку цієї хвороби, більш згадуваним є версія &lt;em&gt;Мен'єра&lt;/em&gt;, аніж &lt;em&gt;Меньєра&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Буду дуже вдячний за посилання на правила транслітерації, які безпосередньо згадують про використання апострофа чи м'якого знака.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1630" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-06-29T15:29:25.530" Title="Апостроф чи м'який знак у французьких прізвищах" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4440" PostTypeId="2" ParentId="4439" CreationDate="2018-06-29T15:29:25.530" Score="3" Body="&lt;p&gt;Нема складнощів в цьому випадку, має бути Меньєр за наступним правилом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;М’який знак пишеться після м’яких приголосних д, т, з, с, ц, л, н&#xA;  перед я, ю, є, ї, йо&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://shkolyar.in.ua/napysannya-sliv-inshomovnogo-pohodjennya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-06-29T15:29:25.530" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4441" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4442" CreationDate="2018-06-29T19:43:52.923" Score="1" ViewCount="132" Body="&lt;p&gt;Часто натрапляю на різноманітні оголошення, зокрема і &lt;a href=&quot;https://style24.prom.ua/p575279737-shikarne-barhatne-plattya.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; в яких написано саме слово &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;бархат&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;. Думала, що це русизм. На підтвердження подаю &lt;a href=&quot;http://www.endic.ru/ozhegov/Barhat-1122.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачний словник Ожегова&lt;/a&gt;.Однак, як виявилося, у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/barkhat&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; це слово фіксується:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;БА́РХАТ&lt;/strong&gt;, у, чол. Те саме, що &lt;strong&gt;&lt;em&gt;оксамит&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Дівчатка чинно розсілися спереду, поспиравшись на бильця, оббиті.. яскравим бірюзовим бархатом (Олександр Ільченко, Серце жде, 1939, 226)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;бархат&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot; - русизм чи таки літературне?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-06-29T19:55:36.467" LastActivityDate="2018-06-30T09:12:59.723" Title="Бархат - русизм чи таки літературне слово?" Tags="|вживання-слів|іменники|запозичені-слова|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4442" PostTypeId="2" ParentId="4441" CreationDate="2018-06-30T09:12:59.723" Score="1" Body="&lt;p&gt;Літературне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Оксами́т  (давньорус. аксамитъ &amp;lt; дав.-гр. ἑξάμιτον)&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, рідше&#xA;  ба́рхат[2] (нім. Barchent)[3] — тканина з натурального шовку або&#xA;  хімічного волокна з густим розрізним ворсом на лицьовому боці. Довжина&#xA;  ворсу — звичайно 1—2 мм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З вікістатті можна дізнатися, що слово походить від німецького Barchent, отже є швидше германізмом. Утім, вважати його запозиченим вже не можна, бо слово засвоєне давно і не сприймається як іншомовне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-06-30T09:12:59.723" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4443" PostTypeId="1" CreationDate="2018-06-30T11:58:47.943" Score="2" ViewCount="96" Body="&lt;p&gt;Цікавить чи є відповідник до сучасного слова &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B4-%D0%B0%D0%BF_(%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D1%80)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стендап&lt;/a&gt;&quot;(сольний гумористичний виступ перед живою аудиторією), яке походить з англійської мови, однак часто вживається сьогодні нашими співвітчизниками. Сайт Словотвір пропонує такі варіант як &quot;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/stendap-kamedi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гуморесник&lt;/a&gt;&quot;, однак такого слова немає в СУМі, є лише &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghumoreska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гумореска&lt;/a&gt;&quot; (невелика музична п'єса жартівливого, гумористичного характеру). Це слово не підходить, бо не завжди стенд-ап має музичний супровід.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи є в українській мові якісь відповідники до даного слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-30T11:58:47.943" Title="Стенд-ап українською" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4444" PostTypeId="2" ParentId="4036" CreationDate="2018-06-30T12:35:29.730" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ви справді праві і краще не вживати &quot;полоса газети&quot;, а казати &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/uk/ru/%D1%88%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шпальта газети&lt;/a&gt;&quot;. Приклад: &quot;Жодний фотограф не зробить репортаж про наш героїзм, жодний журналіст не славитиме нас на першій шпальті газети&quot;. І Гугл-перекладач також &quot;на первых полосах&quot; перекладає як &quot;на перших шпальтах&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-06-30T12:35:29.730" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4445" PostTypeId="2" ParentId="4404" CreationDate="2018-06-30T15:13:26.283" Score="2" Body="&lt;p&gt;Традиційно синагога юдеїв-реформістів зветься темпль (темпель). Дехто вважає, що підказкою має бути англіське слово, але насправді це слово з ідишу. Наведу деякі цитати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сторіччям пізніше реформізм в іудаїзмі став виразником прямо&#xA;  протилежну тенденцію - реформістські синагоги були великими,&#xA;  величними, пишними будівлями. Реформісти називали свої синагоги&#xA;  храмами (по-англійськи Темпл); в більшості з них були встановлені&#xA;  органи і підмостки для хору. Лави стояли прямими рядами проти біми,&#xA;  яка розташовувалася в глибині залу. В цілому реформістські синагоги&#xA;  наслідували як у своїй архітектурі, так і в стилі літургії&#xA;  християнської церкви.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://eleven.co.il/judaism/community-synagogue/13810/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Электронная еврейская энциклопедия&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Темпель ‒ у перекладі з ідиш означає «святиня».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ua.igotoworld.com/ua/poi_object/69221_templ-sinagoga-ivano-frankovsk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ua.igotoworld.com&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-06-30T15:13:26.283" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4446" PostTypeId="2" ParentId="4405" CreationDate="2018-06-30T17:51:39.193" Score="4" Body="&lt;p&gt;You could try &lt;em&gt;точка зору&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;кут зору&lt;/em&gt;, as in:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я не маю кута (точки) зору в цій справі&lt;br&gt;&#xA;  I don't have an opinion on this matter&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If take dictionaries:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46339&amp;amp;page=1462&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кут зору&lt;/a&gt; — певний погляд на ті чи інші явища, певне розуміння чогось, певна позиція в чомусь&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Точка (кут) зору&lt;/a&gt; — певний погляд на що-небудь, особисте ставлення до чогось&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(&lt;em&gt;literal&lt;/em&gt;)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Angle of sight&lt;/em&gt; — a certain view of a particular phenomenon, a certain understanding of something, a certain position in something&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Point/angle of sight&lt;/em&gt; — a certain look at something, a personal attitude to something&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="258" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-07-01T00:17:18.303" LastActivityDate="2018-07-01T00:17:18.303" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4447" PostTypeId="2" ParentId="4405" CreationDate="2018-07-01T09:03:38.410" Score="8" Body="&lt;p&gt;A few more translations of the sentence 'I don't have an opinion' [about/on it]:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я не маю (чіткої) &lt;strong&gt;позиції&lt;/strong&gt; [щодо цього].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я ще не сформував &lt;em&gt;позиції&lt;/em&gt; [щодо цього].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У мене ще не сформована &lt;em&gt;позиція&lt;/em&gt; [щодо цього].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я ще не сформував (чіткої) &lt;strong&gt;думки&lt;/strong&gt; [щодо цього].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У мене ще не сформована &lt;em&gt;думка&lt;/em&gt; [щодо цього].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я ще не маю &lt;em&gt;думки&lt;/em&gt; [щодо цього].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я ще не сформував &lt;strong&gt;погляду&lt;/strong&gt; [на це].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я ще не маю &lt;em&gt;погляду&lt;/em&gt; [на це].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Мій &lt;em&gt;погляд&lt;/em&gt; [на це] ще не сформований.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я ще про це так &lt;strong&gt;ґрунтовно не думав&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я поки &lt;strong&gt;невпевнений, що я думаю&lt;/strong&gt; з цього приводу.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You can also use &quot;&lt;strong&gt;опінія&lt;/strong&gt;&quot; (a directly borrowed word):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У мене ще не сформована &lt;em&gt;опінія&lt;/em&gt; [щодо цього].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я ще не маю своєї &lt;em&gt;опінії&lt;/em&gt; [щодо цього].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я ще не сформував своєї &lt;em&gt;опінії&lt;/em&gt; [з цього приводу].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-13T13:00:12.873" LastActivityDate="2018-07-13T13:00:12.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4448" PostTypeId="2" ParentId="3241" CreationDate="2018-07-01T10:51:35.997" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Згідно до СУМу можна вижати як &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trapecijepodibnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;трапецієподібний&lt;/a&gt;&quot; так і &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trapecijevydnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;трапецієвидний&lt;/a&gt;&quot;, так як значення в цих слів однакове: &quot;Схожий на трапецію; який має форму трапеції&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-01T10:51:35.997" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4449" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-01T11:02:40.200" Score="3" ViewCount="692" Body="&lt;p&gt;Сьогодні досить часто можна почути слово &quot;стартап&quot;, що означає: &quot;&lt;em&gt;нещодавно створена компанія, що володіє обмеженим набором ресурсів та будує свій бізнес на основі інновацій або інноваційних технологій&lt;/em&gt;&quot;. Також, на Вікіпедії є такий термін як &quot;стартап-компанія&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Словотворі відповідником до цього слова пропонують &quot;почин&quot;, однак якщо заглянемо в СУМ, то бачимо, що значення у нього трішки інше: &quot;п&lt;em&gt;очинання, ініціатива&lt;/em&gt;&quot; та &quot;&lt;em&gt;перші моменти вияву якоїсь дії, стану; початок&lt;/em&gt;&quot;. Та й на самому Словотворі у коментарях зазначено, що &quot;&lt;em&gt;&quot;Почин&quot; більше підходить загалом для слова &quot;старт&quot; в значенні починання якоїсь справи. А для &quot;стартапу&quot; потрібен вужчий термін, можливо, з цим самим коренем&lt;/em&gt;&quot;, з чим я також погоджуюся.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи є у нашій мові якийсь відповідник до даного слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-01T12:10:50.373" LastActivityDate="2018-07-01T12:10:50.373" Title="Український відповідник до слова &quot;стартап&quot;" Tags="|вибір-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4450" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4451" CreationDate="2018-07-01T12:43:04.617" Score="3" ViewCount="1460" Body="&lt;p&gt;Сьогодні на вулиці почула розмову двох старших людей. Жінка сказала до чоловіка: &quot;Миколо, дістань свій поляруш&quot;. В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; цього слова не знайшла. Очевидно, це діалектизм. То що ж таке &lt;strong&gt;поляруш&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-01T12:44:24.953" Title="Що таке &quot;поляруш&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4451" PostTypeId="2" ParentId="4450" CreationDate="2018-07-01T12:44:24.953" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згадку про це слово знайшла у літературному журналі &lt;a href=&quot;http://shron2.chtyvo.org.ua/Kyivska_Rus/2010_N05-06_48-49.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Київська Русь&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В моєму &lt;strong&gt;полярусі&lt;/strong&gt; останні десять гривень.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це наштовхнуло на думку, що слово означає &lt;em&gt;гаманець&lt;/em&gt;.&#xA;Таким чином у &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/132342/%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великому тлумачному словнику сучасної української мови&lt;/a&gt; знайшла таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;полярис&lt;/strong&gt;, -а, ч., &lt;strong&gt;&lt;em&gt;діал&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;strong&gt;Портмоне; гаманець, капшук&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таку ж інформацію знайшла і &lt;a href=&quot;https://classes.ru/all-ukrainian/dictionary-ukrainian-explanatory-term-132320.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://names.neolove.ru/last_names/15/po/poljarush.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Спільнота хороших жінок&lt;/a&gt; теж натрапила на таке ж трактування значення слово, однак із зазначенням, що походить &lt;em&gt;від польського слова polares&lt;/em&gt;, однак підтвердження у польських словниках нема.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-01T12:44:24.953" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4452" PostTypeId="2" ParentId="4151" CreationDate="2018-07-01T16:31:14.727" Score="1" Body="&lt;p&gt;Не варто відмовлятися від слова &lt;em&gt;&quot;суховантаж&quot;&lt;/em&gt; на користь &lt;em&gt;&quot;суховіз&quot;&lt;/em&gt;. Адже слово &lt;em&gt;&quot;суховіз&lt;/em&gt;&quot; на противагу &quot;&lt;em&gt;суховантажу&quot;&lt;/em&gt; відсутне в словниках української мови. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53409/995389.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sukhovantazh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; подають лише визначення &lt;em&gt;суховантаж&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Суховантаж&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -у, ч. 1. Сухий вантаж. 2. Вантажне транспортне судно,&#xA;  признач. для перевезення сухих, не наливних, вантажів; суховантажне&#xA;  судно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-01T16:31:14.727" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4453" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-01T16:51:23.737" Score="1" ViewCount="2027" Body="&lt;p&gt;Цікавить слово &lt;em&gt;&quot;пляцки&quot; (&quot;пляцок&quot;)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/4jMoW.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/4jMoW.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значення в словниках не знайшла, лише в Вікіпедії. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BB%D1%8F%D1%86%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пляцок&lt;/a&gt; будь-яка пласка страва, виріб з якого-небудь тіста, тонкий&#xA;  коржик.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження має слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;пляцок&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-13T19:16:16.230" LastActivityDate="2018-08-13T19:16:16.230" Title="Походження слова &quot;пляцок&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4454" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4455" CreationDate="2018-07-01T17:01:33.683" Score="4" ViewCount="178" Body="&lt;p&gt;Такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Йдете в люди, а там тепер &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Все письменне стало. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вибачайте, що не вивчив, &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Бо й мене хоч били, &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Добре били, а багато &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дечому навчили! &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тма, мна знаю, а оксію&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Не втну таки й досі. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В тлумачному словнику ані &quot;тми, мни&quot;, ані оксії не знаходжу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Треба пошукати в якихось більш спеціалізованих джерелах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-07-01T17:04:31.780" Title="Тма, мна, оксія у &quot;Гайдамаках&quot; Т. Шевченка" Tags="|значення-слів|невідоме-слово|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4455" PostTypeId="2" ParentId="4454" CreationDate="2018-07-01T17:04:31.780" Score="2" Body="&lt;p&gt;З книги &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=YIOVAwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT1009&amp;amp;lpg=PT1009&amp;amp;dq=%22%D0%A2%D0%BC%D0%B0,%20%D0%BC%D0%BD%D0%B0%22%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=o4uVRbB6FV&amp;amp;sig=DSssHhH6lrzHAQfLi3ZMduo5LzE&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwimz8TXrv7bAhUlQZoKHTqrDHEQ6AEIODAD#v=onepage&amp;amp;q=%22%D0%A2%D0%BC%D0%B0%2C%20%D0%BC%D0%BD%D0%B0%22%20&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кобзар. Вперше зі щоденником автора&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тма, мна&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;склади у церковнослов'янських букварях&lt;/strong&gt;, за якими навчали грамоти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/111591/03-Gnatyuk.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЛОВО ТАРАСА ШЕВЧЕНКА В ІСТОРІЇ ЛІТЕРАТУРНОЇ МОВИ&lt;/a&gt;. Стаття Лідії Гнатюк:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Церковнослов’янську грамоту засвоїв Шевченко ще в дитинстві; про це&#xA;  він згадував у «Гайдамаках»: ... Бо й мене хоч били,/ Добре били, а&#xA;  багато/ Дечому навчили! Тма, мна знаю, а оксію/ Не втну таки й&#xA;  досі. Відомо, що &lt;strong&gt;«тма», «мна»&lt;/strong&gt; – це &lt;strong&gt;склади в церковнослов’янських&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;букварях&lt;/strong&gt;, за якими навчали читати, а &lt;strong&gt;оксі́я – діакритичний  знак,&lt;/strong&gt;&#xA;  який традиційно ставився у церковнослов’янських словах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-07-01T17:04:31.780" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4456" PostTypeId="2" ParentId="4453" CreationDate="2018-07-01T17:14:36.750" Score="2" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;пляцок&lt;/strong&gt; польського походження, що знаходимо в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt;:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/bT7dp.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/bT7dp.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/CL8H8.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/CL8H8.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-07-01T17:28:38.003" LastActivityDate="2018-07-01T17:28:38.003" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4457" PostTypeId="2" ParentId="4453" CreationDate="2018-07-01T22:18:04.520" Score="-1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.aratta-ukraine.com/text_ua.php?id=2291&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Галицького діалекту&lt;/a&gt; дає таке визначення: «Пляцки (пляцок) — солодкий пиріг або деруни, картопляники».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uamodna.com/articles/plyacok/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;На сайті «Модне слівце»&lt;/a&gt; також вказується, що це слово поширене здебільшого на Галичині (також &lt;a href=&quot;https://classes.ru/all-ukrainian/dictionary-ukrainian-explanatory-term-126288.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Великий тлумачний словник української мови»&lt;/a&gt; зазначає, що це слово західноукраїнське), але це й не дивно, бо потрапило воно у нашу мову з польської (див. «Placek» у &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Placek&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Польській Вікіпедії&lt;/a&gt;; ще з &lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/enc_pohlebkin/2022&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Великої енциклопедії кулінарного мистецтва»&lt;/a&gt; В. В. Похльобкіна російською: «Пляцек. Кондитерское изделие старопольской кухни, польское пирожное, выпекаемое обычно к католическим праздникам, к дням поминовения умерших родственников, отчего эти пирожные часто называют в Польше дзяды»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-10T10:21:21.020" LastActivityDate="2018-08-10T10:21:21.020" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4458" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-02T08:04:22.467" Score="2" ViewCount="107" Body="&lt;p&gt;Цікавить, чи є відповідник до слова французького походження &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%96%D0%BA%D0%BD%D1%96%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пікнік&lt;/a&gt;&quot; (&quot;популярна форма відпочинку, що полягає в споживанні їжі на свіжому повітрі на розстеленому килимку&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/piknik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонує варіант &quot;гаївка&quot; як найточніший відповідник, однак в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghajivka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; бачимо значення: &quot; Українська народна обрядова пісня; веснянка&quot;, а також з коментарів на самому Словотворі можна зустріти, що це ще й &quot;весняні танки і пісні&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, набагато кращим був би відповідник &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/majivka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;маївка&lt;/a&gt;&quot; (&quot;Відпочинок весною на лоні природи&quot;). Однак, зазвичай це слово асоціюється у людей із Першим травням (У дореволюційній Росії — нелегальні збори робітників у день 1 Травня). Проте на Словотворі цей варіант не дуже популярний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож чи справді можна замінити слово &quot;пікнік&quot; словом &quot;гаївка&quot;? І чи є ще якісь можливі варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-02T12:04:57.013" Title="Чи може &quot;пікнік&quot; стати &quot;гаївкою&quot;" Tags="|вибір-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4459" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4460" CreationDate="2018-07-02T10:01:58.700" Score="4" ViewCount="73" Body="&lt;p&gt;З книги &quot;Поетика Тараса Шевченка&quot; Бовсунівської Тетяни:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Жанрова група поезій світової традиції віршування у Т. Шевченка має виразне рецептивне забарвлення, яке він зовсім не намагається приховати. Насамперед серед жанрів цієї групи треба назвати поему: ліро-епічну (“Катерина”), епічну (“Гайдамаки”), &lt;strong&gt;ірої-комічну&lt;/strong&gt; (“Сон”) та сатиричну (“Кавказ”). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що таке &quot;ірої&quot;? Знаходжу всюди лише у поєднанні зі словом &quot;комічна&quot;. Окремого пояснення слова ніде не бачу. Де таке шукати взагалі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-07-02T11:20:26.270" Title="&quot;Ірої-комічна&quot; поема. Що таке &quot;ірої&quot;?" Tags="|вживання-слів|невідоме-слово|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4460" PostTypeId="2" ParentId="4459" CreationDate="2018-07-02T11:20:26.270" Score="5" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;&lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?cat=63&amp;amp;paged=32&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ірої-комічна&lt;/a&gt;&quot; походить від давньогрецького iritos - героїчний та komikos — комічний. Цей жанр вперше виникнув у Стародавній Греції (&quot;Батрахоміомахія&quot; (“Війна мишей та жаб”), а тому у нашій мові залишилася назва цього жанру, хоч і трохи змінена (так само як і &quot;іронія&quot;, &quot;драма&quot;, тощо). Не дивно, що ви більше ніде не можете знайти окреме слово &quot;ірої&quot; (воно не українське, і ніде окрім драматургії не вживається).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-02T11:20:26.270" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4461" PostTypeId="2" ParentId="4458" CreationDate="2018-07-02T12:04:57.013" Score="1" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи можна замінити слово &amp;quot;пікнік&amp;quot; словом &amp;quot;гаївка&amp;quot;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звісно можна, але не бажано. Гаївка - це сакральне, духовне дійство і не варто його співтсавляти з просто відпочинком.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи є ще якісь можливі варіанти?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;З Англомовної Вікіпедії -&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;The concept of a picnic long retained the connotation of a meal to which everyone contributed something.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Концепція пікніка тривалий час пов'язувалась із трапезою куди кожен щось приніс.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З мого досвіду воно десь так і є. Тому можна спробувати &lt;strong&gt;все-з-собою&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-02T12:04:57.013" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4462" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4463" CreationDate="2018-07-02T17:16:41.093" Score="4" ViewCount="240" Body="&lt;p&gt;Засновником «Playboy» вважається Х'ю Хефнер. Однак як саме правильно перекласти цю назву?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Playboy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; подає лише інформацію, однак без чіткого перекладу слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Playboy&lt;/strong&gt; (англ.) («Плейбо́й») — це американський чоловічий лайф-стайл журнал розважального характеру. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-02T17:18:10.890" Title="Як правильно перекласти слово «Playboy»?" Tags="|переклад|from-english|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4463" PostTypeId="2" ParentId="4462" CreationDate="2018-07-02T17:18:10.890" Score="4" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://lib.movahistory.org.ua/Dynamichni_procesy.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; «Словнику іншомовних слів» за ред. О.С.Мельничука 1974 р.&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вихідне значення англ. &lt;strong&gt;play-boy&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;«гульвіса, бенкетар, байда»&lt;/em&gt;. Російська розмовна практика фіксує нині й похідне від цього запозичення слово &lt;em&gt;плейбойчик&lt;/em&gt; – відповідник іншого значення англійського етимона – назви (у британському&#xA;  слензі) пігулок наркотика екстезі із зображенням логотипа журналу «Плейбой» – потішного зайчика.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-02T17:18:10.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4464" PostTypeId="2" ParentId="51" CreationDate="2018-07-02T17:42:24.820" Score="4" Body="&lt;p&gt;Детально це питання розглянув &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Юрій Шевельов&lt;/a&gt; у своїй статті &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/111&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Так нас навчали правильних проізношеній»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;...З ортоепічними нормами української літературної мови, зформульованими в 20-х роках, передусім у працях Олекси Синявського, приголосні в вимові пом'якшуються перед і, за винятком т, д, л, н, що стоять перед і, яке походить з о, а також перед і в закінченні називного відмінка множини твердих прикметників. Отже, для прикладу, в словах тінь, ліс, дід вимовляємо ть, ль, дь, а в словах тік:току, лій:лою, ніс:носа, ясні, горді приголосні т, л, н, не м'якшаться. Це розрізнення твердости-м'якости перед і відрізняє українську мову від російської, де приголосні м'якшаться перед і (в російському письмі и) автоматично. У наслідок цього в російській мові вибір і чи и (в російському письмі и, ы) цілком залежить від попереднього приголосного, і ці два звуки становлять варіянти однієї фонеми. В українській мові і та и виступають як дві фонеми,важлива своєрідність української системи голосних.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У новому підручнику фонетики [Сучасна українська літературна мова. Вступ, фонетика (1969)], укладеному Інститутом мовознавства, питання твердої вимови приголосних перед і в літературній мові, як і питання про наслідки відкинення такої вимови для фонологічної системи української мови замовчано. Тільки глухо згадано про таку вимову як, мовляв, діялектну (с. 183, 254), що, мовляв, &amp;quot;зрідка... трапляється і в деяких носіїв літературного мовлення&amp;quot;. Це тим більше впадає в око, що принаймні два автори розділів у книжці – Петро Коструба й Микола Наконечний досі виступали як визнавці розрізнення твердости-м'якости приголосних перед і і що в інших випадках книга обговорює різні підходи до того чи того питання в дотеперішній літературі, – але тут жадних посилань на давнішні писання нема. Отже, можна думати, редакція просто тихцем викреслила небажані твердження власних авторів і так само тихцем заступила їх на власні... Фонологічну систему української літературної мови знівельовано з російською, але нишком, нишком, під загальне мовчання...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що ж до питання про розповсюдження цього мовного явища, то &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%82%D0%BB%D0%B0%D1%81_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Атлас української мови»&lt;/a&gt; демонструє ступінь поширення такої вимови (зелений колір) в другій половині минулого століття (коли збирались матеріали до нього):&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Ci6zQ.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Ci6zQ.jpg&quot; alt=&quot;&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%B3%D1%80%D1%96%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Mикола Погрібний&lt;/a&gt;, Українська літературна вимова, 1992, с. 20:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Зубні приголосні&lt;/em&gt; [д], [т], [н], [з], [с], [ц] &lt;em&gt;і ясе́нний&lt;/em&gt; [л] перед голосним [і], що походить з давднього [о] і здебільшого чергується в сучасній мові з [о] /сіль – солі/, а також перед [і], що постало на місці давнього прикметникового закінчення &lt;strong&gt;–ыѣ&lt;/strong&gt;, в сучасній літературній мові вимовляються здебільшого мʼяко: [под'і́л], [т'і́л'ки], [н'іж], [з'ір], [с'іл'], [пл'ід], [д'іб], [н'іг], [воз'і́ў], [ос'і́б], [брат'і́ў], [ра́д'іс'т'], [г´ід'н'іс'т'], [з'л'і́с'т']; [чеꙵрво́н'і], [си́з'і], [ку́ц'і].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але в багатьох місцевих говорах зубні приголосні перед цим [і] зберігають колишню тверду вимову: [дім], [тік], [ні́жки], [зі́рка], [сіл'], [лій], [д'іді́ў], [сиⷷні́ў]; [молоді́], [густі́], [зеꙵле́ні], [б´і́лі]. Зважаючи на поширеність у говорах такої вимови, вона допускається і в літературній мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Завжди твердо треба вимовляти приголосні на стику слів: [моро́з і со́нце], [д'ід іва́н], [з іва́ном], а також на межі префікса і кореня: [беꙵзіме́нːий] та на межі частин абревіатур: [мѐдінстиⷷту́т].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Якщо проблеми зі шрифтами і немає змоги змінити їх — &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/SZkrz.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зняток&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1633" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-06-08T10:09:28.057" LastActivityDate="2022-06-08T10:09:28.057" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4465" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4466" CreationDate="2018-07-02T18:30:47.863" Score="2" ViewCount="1571" Body="&lt;p&gt;У попередньому питанні наводила речення із &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Playboy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... американський чоловічий &lt;strong&gt;лайф-стайл&lt;/strong&gt; журнал...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що означає термін &lt;strong&gt;лайф-стайл&lt;/strong&gt; у поданому реченні? Інформації ніде не знайшла, адже він згадується лише в означеннях.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-02T18:32:54.080" Title="Що означає &quot;лайф-стайл&quot;?" Tags="|переклад|from-english|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4466" PostTypeId="2" ParentId="4465" CreationDate="2018-07-02T18:32:54.080" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.m-translate.com.ua/en-uk/word-lifestyle-translation#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладачі&lt;/a&gt; знаходимо, що цей термін перекладається як &lt;strong&gt;стиль життя&lt;/strong&gt;. Це запозичене &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=f1v9CQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA35&amp;amp;lpg=PA35&amp;amp;dq=lifestyle++%D0%B2+%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%85&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=xr99x3M339&amp;amp;sig=X0BFOOnQiIaHuLyxQ6PcrZL2kkc&amp;amp;hl=ru&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjj7tLr9oDcAhVyb5oKHTZ6Dl8Q6AEIYDAI#v=onepage&amp;amp;q=lifestyle%20%20%D0%B2%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%85&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словосполучення&lt;/a&gt; виступає центром цілої низки інновацій, наприклад, &lt;em&gt;LIFESTYLE OFFICE, LIFESTYLE FITNESS&lt;/em&gt;. Так само використовується цей термін у індустрії медіа, &lt;a href=&quot;https://ua.ejo-online.eu/775/sfery-vysvitlennya/%d0%b6%d1%83%d1%80%d0%bd%d0%b0%d0%bb%d1%96%d1%81%d1%82%d0%b8%d0%ba%d0%b0-%d0%bf%d1%80%d0%be-%d1%81%d1%82%d0%b8%d0%bb%d1%8c-%d0%b6%d0%b8%d1%82%d1%82%d1%8f-%d0%bd%d0%b0%d0%b2%d1%8f%d0%b7%d1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;журналістика про стиль життя (або лайфстайл-журналістика)&lt;/a&gt;. &#xA;Тому, в поданому Вами реченні можна буквально так і перекласти &lt;strong&gt;американський журнал чоловічого стилю життя&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-02T18:32:54.080" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4467" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5023" CreationDate="2018-07-03T14:03:38.427" Score="5" ViewCount="1537" Body="&lt;p&gt;Потрібно знайти відповідник до слова &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B0%D1%80_(%D1%96%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5%D1%82)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;аватар&lt;/a&gt;&quot;, яке сьогодні часто можна зустріти, коли йдеться про соціальні мережі. Його значення: &quot;Невелике статичне або анімоване зображення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/avatar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; першим та найкращим варіантом пропонує &quot;мармизка&quot;, та якщо ми заглянемо в СУМ, то побачимо, що його там немає, однак є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/marmyza&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мармиза&lt;/a&gt;&quot;, але воно є вульгаризмом, та й значення у нього: &quot;Обличчя&quot;, однак &quot;аватаром&quot; не обов'язково має бути обличчя людина, а може бути зображення чого-небудь. Та й &quot;українська мармизка&quot; звучить дещо дивно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-07-03T14:10:53.420" LastActivityDate="2018-10-11T09:27:48.387" Title="Український відповідник до слова &quot;аватар&quot;" Tags="|вибір-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4468" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-03T14:05:09.487" Score="11" ViewCount="2186" Body="&lt;p&gt;Зараз багато говорять на тему агресивної поведінки, власне, у школі та в мережі інтернет. При цьому стали казати &lt;strong&gt;булінг&lt;/strong&gt;, і наче це надає якоїсь нової ваги проблемі, яка була завжди. Ніби це нове явище. Я ще погоджувалася, коли &lt;strong&gt;булінгом&lt;/strong&gt; називали поведінку знущання в месенджерах і на сайтах, це нове явище, хай буде англицизм, щоб виділяти його зпоміж сімейного, колективного та армійського знущання. Але тепер говорять багато про школу, і знову &lt;strong&gt;булінг&lt;/strong&gt;. Хіба нема на це слова &lt;strong&gt;цькування&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Bullying&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Bullying&lt;/a&gt; is the use of force, threat, or coercion to abuse, intimidate or aggressively dominate others.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D1%8C%D0%BA%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Цькування&lt;/a&gt;, булінг (англ. bully — залякувати, цькувати, задирати) — прояв агресії з подальшим залякуванням особистості і появою можливості її повного підпорядкування собі і своїм інтересам. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cjkuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЦЬКУВАТИ&lt;/a&gt; 2. перен., розм. Переслідувати кого-небудь різними нападками, наклепами і т. ін., знущатися з когось.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хто знає причину, за якою варто вживати англицизм, називаючи згадану поведінку? Чи є в слова &lt;strong&gt;булінг&lt;/strong&gt; такі додаткові відтінки значення, які справді відрізняють його від українського слова &lt;strong&gt;цькування&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сама ж я схильна думати, що вжиток англійського слова має причиною любов аудиторії до нових цікавих іноземних слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не зовсім проти, якщо аудиторія клює на слово &lt;strong&gt;булінг&lt;/strong&gt; і таким чином можна справді звернути увагу суспільства на проблему. Та цікаво, чи є лінгвістичне підґрунтя такого запозичення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-18T08:59:53.777" LastActivityDate="2019-04-11T22:25:21.630" Title="Bullying - булінг чи цькування?" Tags="|значення-слів|запозичені-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4469" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4470" CreationDate="2018-07-03T14:22:08.370" Score="2" ViewCount="52" Body="&lt;p&gt;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53394/845800.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вінтаж&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у, ч. Не продані своєчасно колекційні речі (одяг).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вінтаж&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; відсутнє. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/vintazh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонують декілька заміників слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;осучас&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;старосучасний&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;старосвітній&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;осучаслений&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи нормативно вживати слово &quot;вінтаж&quot; в офіційних документах чи варто замінити на українські відповідники? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-07-03T17:06:06.783" LastActivityDate="2018-07-03T17:06:06.783" Title="&quot;Вінтаж&quot; в офіційних документах" Tags="|вживання-слів|legal-terms|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4470" PostTypeId="2" ParentId="4469" CreationDate="2018-07-03T15:37:48.487" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це слово доволі недавно прийшло на терени України, тому не дивно, що у СУМі-11 його немає. Проте &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=190133&amp;amp;page=474&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; вже подає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІНТА́Ж&lt;/strong&gt; , у́, ч.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Речі минулих років, зібрані в колекції (одяг, взуття, вино і т. ін.). Вінтаж тим і цінний, що ексклюзивну дизайнерську, неймовірно дорогу річ із колекцій минулих років можна купити досить дешево&#xA;  (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Напрям у дизайнерському, мистецькому та ін. стилі, якому притаманне використання тенденцій минулих часів. Актуальний сьогодні стиль вінтаж диктує свої правила: нові аромати – це вчасно згадані старі (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки це слово зафіксоване в академічному виданні, то все ж в офіційних документах варто використовувати його. У розмовному стилі можна і відповідниками користуватись.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-07-03T16:08:44.373" LastActivityDate="2018-07-03T16:08:44.373" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4471" PostTypeId="2" ParentId="4467" CreationDate="2018-07-03T15:48:25.337" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://theoptymist.wordpress.com/2015/10/29/%D1%84%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%BC-%D0%BB%D0%BE%D0%B1%D1%85%D0%BB%D0%BE%D0%BF-%D0%B0%D0%B1%D0%BE-%D1%82%D1%80%D1%83%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%89%D1%96-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; ще пропонують варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;образок&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак на інших сайтах (&lt;a href=&quot;http://ms.detector.media/web/online_media/yak_udoskonaliti_svoyu_ukrainsku_pyat_onlaynresursiv/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://dzerkalo.media/malo-pridumati-treba-shhe-y-govoriti/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt; та ін.) всюди пропонують варіант &quot;мармизка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-03T15:48:25.337" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4472" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4473" CreationDate="2018-07-03T18:09:34.630" Score="3" ViewCount="118" Body="&lt;p&gt;Визначення з СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=190133&amp;amp;page=474&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВІНТАЖ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Речі минулих років, зібрані в колекції (одяг, взуття, вино і т. ін.). &lt;em&gt;Вінтаж тим і цінний, що ексклюзивну дизайнерську, неймовірно&#xA;дорогу річ із колекцій минулих років можна купити досить дешево&lt;/em&gt; (із&#xA;журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Напрям у дизайнерському, мистецькому та ін. стилі, якому притаманне використання тенденцій минулих часів. &lt;em&gt;Актуальний сьогодні стиль&#xA;вінтаж диктує свої правила: нові аромати – це вчасно згадані старі&lt;/em&gt;&#xA;(із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження має слово &amp;quot;вінтаж&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-05T07:12:49.957" Title="Походження слова &quot;вінтаж&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4473" PostTypeId="2" ParentId="4472" CreationDate="2018-07-03T20:22:08.140" Score="4" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;вінтаж&quot; походить від французького &quot;Vintage&quot;, що означає &quot;витримка вина&quot; (саме так, це слово має зв'язок із виноробством і також є аналогом до слова &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%BB%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мілезим&lt;/a&gt;&quot; в англомовних країнах). На &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%B6_(%D0%BC%D0%BE%D0%B4%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; дається інформація: &quot;Термін &quot;vintage&quot; належав до лексикону виноробів і позначав високоякісне вино, що витримувалось в ідеальних умовах не один десяток років. Під цим словом розумілись неймовірний смак, ексклюзивність, і, головне, неможливість виробництва аналогів. Також під вінтажем розуміють раритети у світі моди і стилю.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того саме слово &quot;&lt;a href=&quot;http://dictionary-economics.ru/word/%D0%92%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Vintage&lt;/a&gt;&quot; походить від латинського vindemia (&quot;vinum&quot; - &quot;вино&quot; та &quot;demere&quot; - &quot;відбирати&quot;). Тому навіть на тій же Вікіпедії зустрічаємо термін &quot;вінтажне вино&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-05T07:12:49.957" LastActivityDate="2018-07-05T07:12:49.957" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4474" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4478" CreationDate="2018-07-04T06:57:37.877" Score="4" ViewCount="302" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/adapter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; шукаючи відповідники до слова &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%B4%D0%B0%D0%BF%D1%82%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;адаптер&lt;/a&gt;&quot; (&quot;пристрій, який з'єднує між собою інші пристрої з різними способами подання даних, узгоджуючи ці способи шляхом використання відповідних програмних і технічних засобів&quot;) наткнувся на такі можливі варіанти як &quot;перехідник&quot; і &quot;пристосовувач&quot;, однак в СУМі таких слів немає. Проте, вдалося там знайти таке слово як &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perevidnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перевідник&lt;/a&gt;&quot; (пристрій, за допомогою якого що-небудь переводять). На Вікіпедії про це слово також є інформація: &quot;пристрій, за допомогою якого що-небудь переміщають у нове положення, змінюють напрям руху потоків, приладів, знарядь тощо&quot;. А якщо подивитися на різновити перевідників, що це слово більше пов'язане із трубопроводами, а не комп'ютерною технікою (слід також зауважити, що інформація там була взята із &quot;Малої гірничої енциклопедії&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо загуглити слово &quot;перехідник&quot;, то отримаємо безліч варіантів в онлайн магазинах техніки: &quot;перехідник моніторний&quot;, &quot;перехідник Apple&quot;, тощо. Також на Вікіпедії вдалося зустріти статтю &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Герметичний стикувальний перехідник&lt;/a&gt;&quot;, однак в цьому контексті по &quot;перехіднику&quot; переходять люди між модулями МКС.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &quot;пристосовувача&quot;, то вдалося лише знайти статтю &quot;&lt;a href=&quot;http://ena.lp.edu.ua/bitstream/ntb/30973/1/11-68-72.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СПІВВІДНОШЕННЯ СИНОНІМІВ ТА ВАРІАНТІВ У СУЧАСНІЙ КОМП’ЮТЕРНІЙ ТЕРМІНОЛОГІЇ&lt;/a&gt;&quot;, де він подається синонімом до слова &quot;адаптер&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи підходить хоч якесь з наведених мною слів для заміни &quot;адаптера&quot; чи, можливо, в українській мові є інші влучніші варіанти? Щодо &quot;перехідника&quot; та &quot;пристосовувача&quot; у мене є сумніви, бо їх немає в СУМі, а от &quot;провідник&quot; хоч і є там, але я не впевнений, що це те, що потрібно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-04T11:29:18.483" Title="Відповідник до слова &quot;адаптер&quot;" Tags="|вибір-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4475" PostTypeId="2" ParentId="3297" CreationDate="2018-07-04T08:41:46.203" Score="1" Body="&lt;p&gt;В Інтернеті можна знайти &lt;a href=&quot;https://conferences.vntu.edu.ua/index.php/all-hum/all-hum-2018/paper/viewFile/5464/4586&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt;, де і дається відповідь на Ваше запитання. Цитую: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Hey,  I  &lt;strong&gt;dig&lt;/strong&gt;  your  new  style.  Where  did  you  buy  that  T-shirt?    Молодіжний  сленг  у  цьому  реченні представлений  словом  DIG- у  точному  перекладі - «копати»,  але  на  сучасному  неформальному жаргоні - «&lt;strong&gt;ловити кайф&lt;/strong&gt;», «&lt;strong&gt;тягнутися&lt;/strong&gt;»; так говорять про те, що дійсно подобається.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також бачимо переклад цього слова на сучасний молодіжний сленг &lt;a href=&quot;http://linguist.lviv.ua/%D1%82%D0%BE%D0%BF-20-%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%85-%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2-%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; (в прямому перекладі «копати», але в сленговому значенні «ловити кайф», «балдіти»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зауважу, що це варіанти перекладу цього слова саме для діалогу між підлітками.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-07-04T17:34:31.817" LastActivityDate="2018-07-04T17:34:31.817" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4476" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4477" CreationDate="2018-07-04T09:06:36.813" Score="-1" ViewCount="44" Body="&lt;p&gt;мені потрібно перекласти речення, що містить &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;a collection ''A'' of subsets of a set ''X'' is said to have&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поки перекладаю як&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;кажуть, що колекція ''A'' підмножин множини ''X'' має&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але мені здається, що це неправильно, тобто &lt;em&gt;''A''&lt;/em&gt; має стояти наприкінці підречення, - &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;кажуть, що колекція підмножин множини ''X'' ''A'' має&lt;/em&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;але воно тоді не чтається. Як зробити, щоб правильно і читалось зрозуміло? Може потрібні роділові знаки якісь?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-07-04T10:23:53.520" Title="Порядок слів в перекладі &quot;a collection A of subsets of a set X is said to have&quot;" Tags="|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4477" PostTypeId="2" ParentId="4476" CreationDate="2018-07-04T10:23:53.520" Score="0" Body="&lt;p&gt;Чому б просто не розписати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нехай  — множина (колекція) підмножин множини X.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Кажуть, що  має &amp;lt;таку-то властивість&gt;, тоді й тільки тоді, коли &amp;lt;виконується певна умова&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Про  — множину (колекцію) підмножин множини X — кажуть, що вона () має &amp;lt;таку-то властивість&gt;, тоді й тільки тоді, коли &amp;lt;виконується певна умова&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Про , що є множиною (колекцією) підмножин множини X, кажуть, що вона () має &amp;lt;таку-то властивість&gt;, тоді й тільки тоді, коли &amp;lt;виконується певна умова&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-07-04T10:23:53.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4478" PostTypeId="2" ParentId="4474" CreationDate="2018-07-04T11:17:22.763" Score="3" Body="&lt;p&gt;В СУМ-20 присутнє саме слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;адаптер&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, що даж повне право використовувати його як в усному мовлені, так і в офіційних документах. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=465&amp;amp;page=20&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;АДАПТЕР&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  а, ч. 1. Пристрій для зв'язку комп'ютера з периферійними приладами. &lt;em&gt;Адаптер забезпечує сполучення монітора з&#xA;  комп'ютером і служить для відображення на екрані кольору і графіки&lt;/em&gt; (з&#xA;  наук.-техн. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Пристрій для перетворення механічних коливань в електричні з метою відтворення механічних записів звуків; звукознімач. &lt;em&gt;Найкращий рівень&#xA;  запису забезпечує професійний магнітофон, який має вмонтований адаптер&#xA;  для запису з телефонної лінії&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Пристрій для перетворення електричних сигналів або напруги живлення.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;Перехідник&quot;&lt;/em&gt; лише частково та не зовсім точно може замінити слово &lt;em&gt;&quot;адаптер&quot;&lt;/em&gt; (знач.3)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/940302.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПЕРЕХІДНИК&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  1. Муфта для з'єднання циліндричних частин технічного&#xA;  пристрою, що мають різний діаметр.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Складова частина стикувальної системи космічного корабля (станції), що служить для переходу космонавтів; перехідний модуль.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Пристрій для з'єднання електричної розетки і вилки різних систем, конструкцій.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/providnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;Провідник&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - погоджуюсь з Вами не зовсім тей варіант, який потрібен. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку краще вживати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;адаптер&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;пристосовувач&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (від &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prystosovuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;пристосовувати&quot;&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-07-04T11:29:18.483" LastActivityDate="2018-07-04T11:29:18.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4479" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4482" CreationDate="2018-07-04T12:02:07.230" Score="0" ViewCount="180" Body="&lt;p&gt;Із &lt;a href=&quot;http://1001watch.com.ua/news/7140/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; приготування домашнього вина: &lt;em&gt;Що таке виноградне &lt;strong&gt;сусло&lt;/strong&gt; і які маніпуляції потрібно з ним проводити для отримання кінцевого результату?&#xA;Виноградне сусло - це заготовка для вина, яка виходить шляхом пресування свіжого винограду.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/suslo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУСЛО&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 1. Водний розчин рослинної сировини або солоду, признач. для зброджування при виробництві пива, квасу. &lt;em&gt;Почалось&#xA;  будівництво цеху по виробництву екстракту сусла, з якого готують&#xA;  хлібний квас&lt;/em&gt; (Вечірній Київ, 5.II 1975, 2).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Відпресований сік винограду. &lt;em&gt;Сухі вина одержують внаслідок повного зброджування свіжого виноградного сусла з м'язгою або без неї&lt;/em&gt;&#xA;  (Українські страви, 1957, 380).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить яке походження має слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;сусло&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-04T12:51:52.610" Title="Походження слова &quot;сусло&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4480" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4483" CreationDate="2018-07-04T12:20:05.837" Score="3" ViewCount="105" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Слінг&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - &lt;em&gt;шматок тканини, призначений для носіння немовлят на грудях матері.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/sling&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонують декілька відповідників до слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;слінг&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;плекальце&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;кубельце&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;сповивач&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ворочок&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку найкраще підходить слово &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spovyvach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;сповивач&quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; або навіть замінити на &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/povyvach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;повивач&quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Довгий вузький шматок тканини для сповивання немовляти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке із слів краще вживати? Чи, можливо, слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;слінг&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; вже є в якихось академічних виданнях (я не знайшла)? Можливо, нормативно вживати саме слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;слінг&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-05T07:02:58.297" LastActivityDate="2018-07-05T07:03:12.533" Title="Відповідники до слова &quot;слінг&quot;" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4481" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4485" CreationDate="2018-07-04T12:29:09.500" Score="3" ViewCount="5143" Body="&lt;p&gt;Коли говоримо про візитку картку, яке слово краще вживати? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-20 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Візи́тна &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=40792&amp;amp;page=1288&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ка́ртка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – картка з прізвищем, ім'ям та по батькові, іноді з&#xA;  зазначенням посади, звання і контактних адрес та телефонів її&#xA;  власника.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14479&amp;amp;page=467&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Візитка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  и, ж. 1. Однобортний чоловічий піджак, признач. для&#xA;  візитів. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Те саме, що Візи́тна ка́ртка (див. ка́ртка).  // Те, що характеризує кого-, що-небудь, є типовим для когось, чогось. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;розм. Невелика чоловіча ручна сумка для документів.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=188214&amp;amp;page=467&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Візитівка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; и, ж. Те саме, що візи́тка 2.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи варто розмежовувати вживання даних слів? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-05T06:47:32.777" Title="Візитка і візитівка" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4482" PostTypeId="2" ParentId="4479" CreationDate="2018-07-04T12:51:52.610" Score="1" Body="&lt;p&gt;Знаходимо в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt;:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/n747Z.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/n747Z.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-04T12:51:52.610" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4483" PostTypeId="2" ParentId="4480" CreationDate="2018-07-04T13:10:03.287" Score="1" Body="&lt;p&gt;Знайшла інформацію на одному з медичних &lt;a href=&quot;http://mediclab.com.ua/index.php?newsid=27658&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;порталів&lt;/a&gt; :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пов'язка Підтримуюча&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;(Sling)&lt;/strong&gt; - пов'язка, призначена для підтримки та забезпечення спокою травмованої кінцівки, так щоб процесу одужання не заважала її фізична активність. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Даний Вами термін у вищенаведеному прикладі поданий у трішки іншому контексті, але це пов'язано з великою кількістю різновидів слінгів. Однак, цікавить нас те, що у дужках коло українського відповідника (який складається з 2-х слів) бачимо англійське слово. Очевидно, в цьому випадку  в українській мові маємо справу з &lt;a href=&quot;http://pidruchniki.com/1156052248100/dokumentoznavstvo/zapozichennya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;матеріальним запозиченням&lt;/a&gt;. І не зважаючи на українські відповідники, це слово є більш поширеним. Щодо наявності цього слова у словниках, то, очевидно, що ми ще &quot;не встигли&quot; внести його у реєстр, але воно є нормативним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, на мою думку, можна використовувати такі  українські відповідники: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D1%96%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перев'язь, тканинний утримувач&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-05T07:03:12.533" LastActivityDate="2018-07-05T07:03:12.533" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4484" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4488" CreationDate="2018-07-04T13:41:29.660" Score="-1" ViewCount="191" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://bukinfo.com.ua/show/news?lid=103852&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття&lt;/a&gt; &lt;em&gt;&amp;quot;У Чернівцях на 10 років засудили &lt;strong&gt;альфонса&lt;/strong&gt;-грабіжника, який підсипав жінкам снодійне в алкоголь&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=958&amp;amp;page=40&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;АЛЬФОНС&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; а, ч., зневажл. Коханець, що перебуває на утриманні жінки. &lt;em&gt;– Держить вона альфонса, .. платить йому добрі гроші&lt;/em&gt; (А.&#xA;Кримський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження має слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;альфонс&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-05T12:07:02.370" Title="Походження слова &quot;альфонс&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4485" PostTypeId="2" ParentId="4481" CreationDate="2018-07-04T13:42:46.313" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/vizytivka/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вільному тлумачному словнику української мови&lt;/a&gt; знаходимо, що візитівка має те ж значення, що візитна картка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;візи́ті́вка, -и, жін.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Картка із короткими відомостями про особу чи організацію (ім'ям, діяльністю, контактною інформацією тощо) для обміну під час знайомства; візитка (у 2 знач.). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Картка із відомостями про особу чи організацію взагалі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; знаходимо ці 2 слова в одному  значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/sw7kW.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/sw7kW.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З плином часу, ці два слова набули однакового значення, тому що &lt;strong&gt;візитка&lt;/strong&gt; у значенні &lt;em&gt;чоловічого піджака&lt;/em&gt; майже не вживається, тому, на мою думку, вживання цих двох слів у значенні &lt;strong&gt;візитна картка&lt;/strong&gt; розмежовувати не потрібно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-05T06:47:32.777" LastActivityDate="2018-07-05T06:47:32.777" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4486" PostTypeId="2" ParentId="4481" CreationDate="2018-07-04T13:44:47.020" Score="0" Body="&lt;p&gt;Обидва слова є абсолютно правильними і можна казати як &quot;візитка&quot; так і &quot;візитівка&quot;.&#xA;На те, що ці слова синоніми також вказує стаття із &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B7%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;. Крім того знаходимо обидва слова в &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D1%96%D0%B7%D0%B8%D1%82%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Єфремова-Кримського&lt;/a&gt; (1924–1933 рр.).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ні &quot;візитка&quot;, ні &quot;візитівка&quot; не перечать правилам українського словотвору.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-04T13:44:47.020" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4487" PostTypeId="2" ParentId="3922" CreationDate="2018-07-05T11:35:11.187" Score="1" Body="&lt;p&gt;Як бачите на самій &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D1%82%D1%87%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, на яку ви опираєтеся в своєму запитанні, є розділ &quot;Давач чи датчик&quot;, де вказано, що слово &quot;датчик&quot; увійшло в українську мову як калька з російської, тому хоч він і зафіксований у деяких сучасних словниках, вживати не бажано.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що до слова &quot;сенсора&quot;, то це також запозичення з англійської (слово &quot;sensor&quot;), тому навіщо вживати запозичені слова, коли є українське &quot;давач&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім цього, якщо ви заглянете на сайт &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/sensor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;, то побачити, що відповідником до слова сенсор є не лише &quot;давач&quot;, але й &quot;чутливець&quot;, однак такого слово немає в СУМі, тому все таки краще &quot;давач&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, на тому ж &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/datchyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; люди шукали відповідник до слова &quot;датчик&quot;, і саме &quot;давач&quot; там на першому місці.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-05T11:35:11.187" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4488" PostTypeId="2" ParentId="4484" CreationDate="2018-07-05T12:07:02.370" Score="1" Body="&lt;p&gt;Альфонс (Alfons, Alfonse, Alfonso, Alphonsus, Αλφόνσος) — чоловіче ім'я.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D1%8C%D1%84%D0%BE%D0%BD%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російська Вікіпедія&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%84%D0%BE%D0%BD%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російський Вікісловник&lt;/a&gt; стверджують, що використання цього імені в ролі загальної назви чоловіка, що перебуває на утриманні жінки, почалося після п'єси &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80_%D0%94%D1%8E%D0%BC%D0%B0_(%D1%81%D0%B8%D0%BD)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Александра Дюма (сина)&lt;/a&gt; під назвою «Пан Альфонс» («Monsieur Alphonse», 1873), де був персонаж із відповідним іменем.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме ім'я Альфонс, за твердженням &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Alphons&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійської Вікіпедії&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Alfonso&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійського Вікісловника&lt;/a&gt;, походить від поєднання готських &lt;em&gt;*&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;*aþals&lt;/em&gt;,  «благородний»; споріднене зі старонімецьким &lt;em&gt;adal&lt;/em&gt; із тим же значенням) і &lt;em&gt;*&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;*funs&lt;/em&gt;, «готовий»; Російська вікіпедія (див. посилання вище) вточнює це значення як «готовий [до бою]»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-07-05T12:07:02.370" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4489" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-05T12:32:40.667" Score="2" ViewCount="369" Body="&lt;p&gt;Вже тривалий час для позначення збірки виконаних робіт використовують слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;портфоліо&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, від англійського &lt;em&gt;portfolio&lt;/em&gt;(знач.2)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%20portfolio&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Загальний народний англійсько-український словник 2010– &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;portfolio&lt;/strong&gt; [ˌpɔːtˈfəʊli‿əʊ, амер. ˌpɔːrtˈfoʊlioʊ ˌpoʊrt-]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) портфе́ль, те́ка (для документів чи паперів)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) портфе́ль, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;підбірка робіт (фотографа, художника…)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3) портфе́ль, поса́да міністра&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;4) портфе́ль цінних паперів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/portfolio&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; пропонують декілька варіантів відповідників: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;доробок, наробок, творотека, робітка, творозбірка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ присутні &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dorobok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;доробок&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(1. Те, що зроблене, створене ким-небудь.2. діал. Заробіток; прибуток.)&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/robitka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;робітка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; ( и, жін., зневажл. Те саме,&#xA;  що робота 1, 3, 7.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте вони не передають те значення, яке потрібне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо існують ще якісь відповідники? Який відповідник можна вживати в діловому мовленні? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-17T07:37:22.100" LastActivityDate="2018-08-16T08:01:33.567" Title="Відповідники слова &quot;портфоліо&quot;" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4490" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4547" CreationDate="2018-07-05T13:16:02.683" Score="4" ViewCount="314" Body="&lt;p&gt;У колядці &quot;&lt;a href=&quot;https://nashe.com.ua/song/9943&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бог ся рождає&lt;/a&gt;&quot; зустрічаємо такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;em&gt;Тут ангели чудяться,&#xA;&lt;strong&gt;Рожденного&lt;/strong&gt; бояться,&#xA;А віл стоїть трясеться,&#xA;Осел смутно пасеться&lt;/em&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі такого слова немає, але там є &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rodzhenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;роджений&lt;/a&gt;&quot; із позначкою &quot;діал.&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, в Інтернеті набагато частіше зустрічається слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/narodzhenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;народжений&lt;/a&gt;&quot;, наприклад: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;новонароджений&lt;/a&gt;, а також &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nezakonnonarodzhenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;незаконнонароджений&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить те чи можна таким же чином утворити слова новорожденний, назаконнорождений або ж новороджений та незаконороджений? А також чи слово &quot;рождений&quot; є діалектним (бо колядка слова якої я навів на початку часто зустрічається в західній частині України) чи калькою від російського &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B4%D1%91%D0%BD%D0%BD%D1%8B%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рождённый&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-07-16T13:52:56.223" LastActivityDate="2018-07-16T13:52:56.223" Title="Вживання слів &quot;рождений&quot;, &quot;народжений&quot; та &quot;роджений&quot;" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4491" PostTypeId="2" ParentId="3741" CreationDate="2018-07-05T13:43:38.913" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53396/26320.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови (з газети «Хрещатик»)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Даний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – це дієприкметник, утворений від дієслова дати. Виникає&#xA;  запитання: хто той час дав? Хто дав ту роботу (доручення, завдання)? У&#xA;  названих зворотах, якщо хоч трохи подумати, лексема даний не має&#xA;  сенсу. Чому не сказати без бюрократичних викрутасів нині, тепер&#xA;  (замість у даний час), у цій справі, у цьому творі? Замість “на даному&#xA;  підприємстві” – “на цьому підприємстві”, замість &lt;strong&gt;&lt;em&gt;“у даному разі” – “в&#xA;  цьому разі”.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Можна дібрати й інші повноцінні вислови, радить відомий&#xA;  лінгвіст Олександра Сербенська.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.armyfm.com.ua/slovo-danij-ce-kalka-z-ros%D1%96jsko%D1%97-movi-/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Не офіційне джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...слово «даний» здебільшого є канцеляризмом і у наведених прикладах&#xA;  ще й калькою з російської мови. Тому його варто уникати. Отже, замість&#xA;  “у даному батальйоні” говоримо “у цьому батальйоні”, замість “у даному&#xA;  разі” – “у цьому разі”, «у цьому випадку», «за цих умов (обставин)». А&#xA;  ще для перекладу слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«данный»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; можна вживати такі слова, як&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«зазначений», «наведений», «згаданий»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та ін. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-20 в визначені &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=20865&amp;amp;page=707&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ДАНИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; вираз &lt;em&gt;&quot;у даному разі&quot;&lt;/em&gt; відсутній. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, краще зробити переклад &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;у цьому разі&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-05T13:43:38.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4492" PostTypeId="2" ParentId="3298" CreationDate="2018-07-05T14:05:14.420" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/34/53411/33342.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Як ми говоримо» Антоненка-Давидовича&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...Узагалі, коли мовиться про рух у напрямі міста, села, селища, тоді&#xA;  треба ставити прийменник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;до&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;«Через кілька днів Ковпак вилетів до&#xA;  Москви»&lt;/em&gt; (П. Вершигора); коли йдеться про дію чи перебування в чомусь, тоді слід користуватися прийменником &lt;strong&gt;&lt;em&gt;у (в)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;«У Києві на риночку ой пив чумак горілочку»&lt;/em&gt; (народна пісня). Якщо мета руху в певному напрямі супроводжується ще додатковими поясненнями, тоді після них може стояти замість прийменника &lt;strong&gt;&lt;em&gt;до — у (в)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;«Ми їздили на ярмарок у Косів»&lt;/em&gt; (М. Рильський).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;... Прийменник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;на&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; вживають також, коли описують процес перетворення:&#xA;  &lt;em&gt;«звівся ні на що».&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/orfografiya/u-lviv,-do-lvovu-chu-do-lvova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова-ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я їду до Львова по безцінні емоції.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мов&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53396/861791.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДО&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - I прийм. , з род. в. Сполучення з до виражають: Просторові відношення: 1. Уживається на означення місця, предмета або&#xA;  особи, в бік яких спрямована дія.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53405/909680.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НА&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -  прийм. Уживається із знах. і місц. відмінками. Сполучення з прийм. на виражають: Просторові відношення: 1. із знах. і&#xA;  місц. в. Уживається для позначення предмета: а) на якого з метою&#xA;  розміщення спрямовується дія (знах. в. ); б) на якому розташовується,&#xA;  міститься хто-, що-небудь (місц. в. ).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правильно буде &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;маршрутка до Львова&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-05T14:05:14.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4493" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4495" CreationDate="2018-07-05T14:54:41.527" Score="4" ViewCount="98" Body="&lt;p&gt;Харуки Мураками «О чем я говорю, когда говорю о беге»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;И, тем не менее, я твердо намерен держаться до последнего, чтобы&#xA;  момент, когда моей &lt;strong&gt;&lt;em&gt;витальности&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; уже не хватит на сопротивление&#xA;  внутреннему яду, наступил как можно позже.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українських словниках&lt;/a&gt; дане слово відсутнє. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/enc_philosophy/1947/%D0%92%D0%98%D0%A2%D0%90%D0%9B%D0%AC%D0%9D%D0%9E%D0%A1%D0%A2%D0%AC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Философская энциклопедия&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ВИТАЛЬНОСТЬ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (от лат. vita жизнь)  жизненная сила (см. Витализм); (большая или&#xA;  меньшая) сила жизненной функции.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B6%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0%D1%8F%20%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська)&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;• Жизненная сила – &lt;em&gt;життьова сила&lt;/em&gt;; живець.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна перекласти &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;витальность&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; одним словом? Яким саме? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-05T20:25:53.657" Title="Переклад слова &quot;витальность&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="1" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4494" PostTypeId="2" ParentId="4493" CreationDate="2018-07-05T20:21:51.603" Score="0" Body="&lt;p&gt;В українській мові вживається слово майже співзвучне з російським [&lt;strong&gt;вітальність]&lt;/strong&gt;(&lt;a href=&quot;http://www.big-lib.com/book/2_Filosofiya_prava/224_43Antropologema_vitalnosti&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://www.big-lib.com/book/2_Filosofiya_prava/224_43Antropologema_vitalnosti&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вітальність&lt;/strong&gt; людини являє собою сукупність вроджених властивостей і здатностей, які забезпечують її життя в природі. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цей термін часто використовують у &lt;a href=&quot;http://poradumo.pp.ua/cikave/59802-vtalnst-ce-stan-zhittyevoyi-aktivnost.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;просторах інтернету&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більше інформації про це слово можна знайти у &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=qscV6idz6AAC&amp;amp;pg=PA388&amp;amp;lpg=PA388&amp;amp;dq=%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C+%D0%B2+%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%85&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=P2j-6YqwSj&amp;amp;sig=nD9rTdryPpb6XWLn2ixn_B7CZrM&amp;amp;hl=ru&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjPrqjn5IjcAhUGWSwKHTklCxsQ6AEIaTAJ#v=onepage&amp;amp;q=%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%20%D0%B2%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%85&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Європейському словнику філософії: Лексикон неперекладностей. Т. 2&lt;/a&gt;, де вказані такі синоніми: &lt;strong&gt;плинний, живий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-05T20:21:51.603" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4495" PostTypeId="2" ParentId="4493" CreationDate="2018-07-05T20:25:53.657" Score="0" Body="&lt;p&gt;Вище навів п. Artemiх &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/42/53394/279414.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник іншомовних слів Мельничука&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІТАЛЬНИЙ&lt;/strong&gt; віта́льний (лат. vitalis) біол. життєвий, &lt;strong&gt;прижиттєвий&lt;/strong&gt;; той, що стосується життєвих явищ. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ймовірно, звідси й утворюємо &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вітальність - прижиттєвість, життєвість&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=169645&amp;amp;page=483&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-20&lt;/a&gt; подають аналогічно, але спершу до відсилання до &lt;strong&gt;&quot;вітальний 2&quot;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІТА́ЛЬНІСТЬ&lt;/strong&gt; , ності, ж. &lt;em&gt;Властивість за знач. &lt;strong&gt;віта́льний 2&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Повнота життя, вітальність, нічим не стримуваний активізм для В. Винниченка важливіші за крихкі й відносні моральні категорії(з наук. літ.);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІТА́ЛЬНИЙ2&lt;/strong&gt;, а, е. 2. біол. &lt;strong&gt;Життєвий, прижиттєвий&lt;/strong&gt;; той, що стосується життєвих явищ; необхідний для життя. Той “паралельний” Львів, у якому жив Андрухович і в середохресті якого товклося чимало іншого люду, був головним або й узагалі єдиним об'єктом прикладання інтелектуальної, творчої та іншої вітальної енергії(із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://classes.ru/all-ukrainian/dictionary-ukrainian-explanatory-term-25440.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; сайті у Тлумачному словнику української мови ще пропонується так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІТАЛЬНІСТЬ&lt;/strong&gt; -ності, ж., психол. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) Здатність залишатися живим.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) &lt;strong&gt;Рух&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дія&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;сила&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-05T20:25:53.657" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4496" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4497" CreationDate="2018-07-05T20:37:05.337" Score="2" ViewCount="525" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.unlimited-translate.org/uk/dictionaries/russian-to-ukrainian/translate/%D0%BC%D1%8F%D0%BC%D0%BB%D0%B8%D1%82%D1%8C.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; знаходжу лише розмовний відповідник:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;мямлить&lt;/strong&gt; (говорить неразборчиво) разг. &lt;strong&gt;мимрити&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак цікавить, чи є НЕрозмовний відповідник до слова &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;мямлить&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-05T20:37:55.723" Title="Чи є український нерозмовний відвідник до слова &quot;мямлить&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4497" PostTypeId="2" ParentId="4496" CreationDate="2018-07-05T20:37:55.723" Score="2" Body="&lt;p&gt;Можна сказати &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/burmotaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бурмотати (бурмотіти)&lt;/a&gt;. Цікаво, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mymryty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; не подає це слово як розмовне. Всі інші &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BC%D0%B8%D0%BC%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синоніми&lt;/a&gt; бачимо з позначкою розм.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-05T20:37:55.723" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4498" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4499" CreationDate="2018-07-05T20:56:03.057" Score="3" ViewCount="81" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cjukaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходимо слово &lt;strong&gt;цюкати&lt;/strong&gt; без позначки &lt;strong&gt;розм.&lt;/strong&gt;. Однак, в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%86%D1%8E%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt; коло цього слова знаходжу позначку &lt;strong&gt;розм.&lt;/strong&gt;. То як бути із слововживанням? Адже, позначка &lt;strong&gt;розм.&lt;/strong&gt; його обмежує.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-05T20:56:43.307" Title="Цюкати - розмовне чи загальновживане?" Tags="|вживання-слів|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4499" PostTypeId="2" ParentId="4498" CreationDate="2018-07-05T20:56:43.307" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://synonyms_uk.enacademic.com/6899/%D1%81%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів української мови. 2014&lt;/a&gt; теж подають без позначок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;сапати (знищувати бур'ян і підпушувати ґрунт сапою), сапувати, просапувати, просапати; шарувати; прошаровувати, прошарувати (між рядками посіву); &lt;strong&gt;цюкати&lt;/strong&gt; (перев. не на повну силу); підсапувати, підсапати (зрубувати бур'ян навколо рослини).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також і в наведеному Вами &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cjukaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; без позначки. Це означає, що &lt;strong&gt;слово загальновживане&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;літературне&lt;/strong&gt;, не діалектизм, не розмовне тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-05T20:56:43.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4500" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-06T05:46:29.663" Score="2" ViewCount="440" Body="&lt;p&gt;За правописом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;знак м’якшення (ь) у словах іншомовного походження пишеться після&#xA;  приголосних д, т, з, с, л, н перед я, ю, є, ї, йо&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil3.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис, параграф 93&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже має бути тьюторіал.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в мережі частіше трапляються контексти з &lt;strong&gt;туторіалом&lt;/strong&gt;. Що це - незнання правила чи вмотивована зміна орфограми в слові?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/tutorial&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перекладаємо&lt;/a&gt; слово туторіал&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://netiquette.in.ua/2018/05/19/%D1%82%D1%83%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B0%D0%BB-%D1%8F%D0%BA-%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%96%D0%B1%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F-%D1%83-%D1%84%D0%B5%D0%B9%D1%81%D0%B1%D1%83%D1%86%D1%96-%D1%87%D0%B0/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Туторіал&lt;/a&gt; як розібратися у Facebook? Частина друга.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.vitaliypodoba.com/2015/06/webdev-howto/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;онлайн&lt;/a&gt; курси і туторіали наведені раніше в даній статті&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи англійська вимова відповідає саме звучанню &lt;strong&gt;туторіал&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="1455" LastEditDate="2018-07-06T06:19:42.180" LastActivityDate="2018-07-06T07:37:27.420" Title="Тьюторіал чи туторіал?" Tags="|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4501" PostTypeId="2" ParentId="4500" CreationDate="2018-07-06T07:28:34.310" Score="6" Body="&lt;p&gt;Ви, мені здається, не до кінця правильно інтерпретуєте наведене правило правопису. Воно не каже, що якщо стоїть &lt;em&gt;т&lt;/em&gt;, то після нього обов'язково треба писати &lt;em&gt;ью&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;ья&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ьє&lt;/em&gt; тощо). Навіть у наступному пункті того ж правила написано: «Знак м’якшення не пишеться перед &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ю&lt;/em&gt;, коли вони позначають сполучення пом’якшеного приголосного з &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;мадя́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;малярі́я&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;дю́на&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ілю́зія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нюа́нс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тю́бик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тюль&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Аля́ска&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Дюма́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Сю&lt;/em&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто фактично річ така:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо воно звучить як [т'йу] чи [тйу] — то треба писати &lt;em&gt;тью&lt;/em&gt;, наприклад, &lt;em&gt;Метью&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;(але не &lt;em&gt;тʼю&lt;/em&gt; — не  &lt;em&gt;Метʼю&lt;/em&gt;)&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо воно звучить як [т'у] — то треба писати &lt;em&gt;тю&lt;/em&gt;, наприклад, &lt;em&gt;тюбик&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо воно звучить як [ту] — то треба писати &lt;em&gt;ту&lt;/em&gt;, наприклад, &lt;em&gt;турист&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто немає обмежень окрім заборони на &lt;em&gt;тʼю&lt;/em&gt;, всі три інші варіанти можливі: &lt;em&gt;ту&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тью&lt;/em&gt; — залежно від звучання. (Причому варіант &lt;em&gt;тью&lt;/em&gt; статистично найрідкіший.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Причому звучання, мені здається, варто зважати радше запозичене, а не оригінальне. Бо часто так трапляється, що слово, яке в оригіналі звучить по-одному, після адаптації іншою мовою починає звучати по-іншому. Хоча тут я можу помилятися.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж усе-таки розглядати оригінальне англійське звучання, то у &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/tutorial#Pronunciation&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Англійському Вікісловнику&lt;/a&gt; ми бачимо, що можливі два варіанти звучання: /tjuːˈtɔːɹɪəl/ (тобто [тйу…]) і /tuwˈtɔɹijəɫ/ (тобто [ту…]) — відповідно, обидва варіанти: &lt;em&gt;тью&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ту&lt;/em&gt; теоретично можливі. Причому справа ускладнюється тим, що в англійській мові немає як таких твердого [т] і м'якого [т'] — лише щось проміжне (за МФА: не [&amp;nbsp;t̪&amp;nbsp;] і не [&amp;nbsp;tʲ&amp;nbsp;]), тому і проти варіанту &lt;em&gt;тю&lt;/em&gt; мені теж теоретично нема чим заперечити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це слово не словникове, тому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;я не впевнений, що воно взагалі доречне у багатьох стилях (зокрема офіційному);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;писати його можуть по-всякому (я б схилявся просто до найпоширеніших варіантів написання).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-06T07:37:27.420" LastActivityDate="2018-07-06T07:37:27.420" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4502" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-06T08:16:51.677" Score="4" ViewCount="134" Body="&lt;p&gt;У змі звично використовують слово &lt;strong&gt;апдейт&lt;/strong&gt; там, де йдеться суто про комп'ютерні програми. Що заважає використовувати тільки &lt;strong&gt;оновлення&lt;/strong&gt; (окрім любові до іншомовних слів)? Чи є мовленнєві ситуації не про комп'ютерні програми, коли &lt;strong&gt;апдейт&lt;/strong&gt; краще передає зміст висловлювання, ніж український відповідник &lt;strong&gt;оновлення&lt;/strong&gt;? Чи є у слова &lt;strong&gt;апдейт&lt;/strong&gt; такі значення, яких не має оновлення?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цитати для контексту питання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Апдейт (від англ. Update – оновлення) – термін англійського&#xA;  походження, який часто використовується в сленгу SEO-оптимізаторів&#xA;  (іноді в середовищі оптимізаторів можна зустріти скорочення «ап») і&#xA;  буквально означає «оновлення даних». Таким чином, апдейтом можна&#xA;  вважати оновлення (зміну) певної сторінки на сайті або її зовнішнього&#xA;  вигляду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://igroup.com.ua/seo-articles/apdejt/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;igroup.com.ua/seo-articles/apdejt/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Апдейт=програмне оновлення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коли буде апдейт PageRank? Оновлення тулбарного показника PageRank в&#xA;  цьому році більше не буде, заявив Метт Каттс у своєму Twitter.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://igroup.com.ua/news/koly-bude-apdejt-pagerank/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;igroup.com.ua/news/koly-bude-apdejt-pagerank/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-07-08T11:34:19.707" LastActivityDate="2018-07-08T11:34:19.707" Title="Чи є різниця між оновленням і апдейтом?" Tags="|іншомовні-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4503" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-06T08:25:26.323" Score="4" ViewCount="656" Body="&lt;p&gt;З пояснення вікіпедії дізнаємося, що це таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D0%BA%D0%BF%D0%B5%D0%BA%D1%96%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бекпе́кінг&lt;/a&gt; (англ. backpacking від англ. backpack — «рюкзак») —&#xA;  поширений в останні десятиліття термін, що позначає подорожі, які&#xA;  здійснюються туристом (бекпекером) за невеликі гроші, найчастіше&#xA;  принципово відмовляючись від послуг туроператорів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як часто буває, назви видів спорту не перекладають, але це не спорт, а спосіб подорожувати, ба навіть стиль життя, судячи з насупного визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо перекласти дослівно, то «бекпекінг» (backpacking) означає&#xA;  «рюкзак». І тут стає все зрозуміло. Це спосіб подорожі по світу з цим&#xA;  самим «багажем за плечима». А людей, які подорожують без нічого,&#xA;  називають «бекпекерамі». Перші «мандрівники з рюкзаком» були хіпі, і&#xA;  з'явилися вони в Америці і Європі в 60-х роках минулого століття.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://bokosmart.com/turyzm/turystu-na-zamitku/2255-wcho-take-bekpeking&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;bokosmart.com&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як краще українською назвати бекпекінг і бекпекера, не втрачаючи при цьому багато змісту?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-07-06T12:55:20.767" Title="Український відповідник бекпекінгу, бекпекера" Tags="|переклад|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4504" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-06T08:34:03.900" Score="6" ViewCount="140" Body="&lt;p&gt;У статті про явище каучсерфінгу вжито кілька варіантів перекладу, в тому числі і спроба знайти відповідник - &quot;гостьовий туризм&quot;, хоч це, мабуть, не переклад, а спроба визначення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Що таке &lt;strong&gt;каучсерфінг&lt;/strong&gt;? &lt;strong&gt;Гостьовий туризм&lt;/strong&gt; – це шикарна альтернатива нудним&#xA;  готелям і галасливим хостелам. Суть його в тому, що ви можете&#xA;  ненадовго «вписатись» у місцевого жителя. Гостинні хости пропонують&#xA;  мандрівникам ліжко або навіть кімнату у своїй квартирі зовсім&#xA;  безкоштовно. Цим вони дають змогу зануритись у культурний простір&#xA;  країни зі сторони місцевого жителя.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Громада каучсерферів дуже велика, і умовно ділиться на три «табори»&#xA;  залежно від можливостей:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Хости – це ті, хто пропонує зупинитись у себе. Серфери – ті, хто&#xA;  шукають собі вписку. Люди, котрі залюбки познайомлять вас з містом,&#xA;  але з певних причин не можуть запропонувати житло. &lt;a href=&quot;http://1001idea.info/scho-take-kauchserfinh-7-vidpovidej-ta-porad-mandrivnyku/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;там-таки вжито слово в формі варваризма:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Варто пам’ятати, що &lt;strong&gt;couchsurfing&lt;/strong&gt; – це не база безкоштовного житла, а&#xA;  місце інтернаціонального знайомства. Тож тут категорично не&#xA;  приймається нахабство і «нахлібництво».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є українські слова, які позначали б це явище і називали б зайнятих цим осіб?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-03T12:33:34.903" LastActivityDate="2018-10-02T14:00:41.237" Title="Український відповідник до каучсерфінгу та каучсерфера" Tags="|переклад|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4505" PostTypeId="2" ParentId="4503" CreationDate="2018-07-06T08:43:25.150" Score="1" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/backpacking&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; сайті такий переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;backpacking&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;Бекпекінг; піший туризм&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Бекпекера&lt;/strong&gt; немає у перекладі, однак звідси можна утворити &lt;strong&gt;піший турист&lt;/strong&gt; (або ж просто &lt;strong&gt;турист&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/ru/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%BE-%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9/backpack?q=backpacking&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кембріджському англо-російському словнику&lt;/a&gt; пропонують ще такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;backpacking&lt;/strong&gt; noun [ U ] B1 &lt;strong&gt;туристичний похід&lt;/strong&gt;: to go backpacking&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;backpacker&lt;/strong&gt; noun [ C ] B1 &lt;strong&gt;турист&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-06T08:43:25.150" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4506" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-06T08:45:09.067" Score="2" ViewCount="196" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/khostel&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Slovotvir&lt;/a&gt; на голосуванні лиш два варіанти: &lt;strong&gt;гостель&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;гуртожиток&lt;/strong&gt;, до всього там шукають відповідник до &lt;strong&gt;хостелу&lt;/strong&gt; через &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що можна дібрати або створити нове на позначення гостелу? Чи хай лишається запозиченням?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пояснення слова з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;тимчасове житло економ-класу для туристів, орієнтоване в основному на&#xA;  молодь, головна відмінність якого від готелю — плата за місце, а не за&#xA;  номер.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Міні-готель не годиться, бо тут особливість не в тому, що воно міні, а в тому, що платиш за койку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-11-26T19:29:56.627" Title="Український відповідник до гостелу" Tags="|іншомовні-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4507" PostTypeId="2" ParentId="4506" CreationDate="2018-07-06T09:06:58.007" Score="2" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/hostel&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Glosbe&lt;/a&gt; пропонують:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;hostel - гостел, хостел, гуртожиток&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghurtozhytok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; щодо слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;гуртожиток&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГУРТО́ЖИТОК&lt;/strong&gt;, тку, чол. Приміщення для спільного проживання осіб, перев. тих, що працюють на одному підприємстві або вчаться в одному навчальному закладі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто слово &lt;strong&gt;гуртожиток&lt;/strong&gt; не зовсім відповідає семантиці слова &lt;strong&gt;хостел&lt;/strong&gt;. Спільність хіба в тому, що оплата за ліжко-місце, однак тут різна мета перебування (гуртожиток - спільність заняття, хостел - здебільшого кожен індивідуально).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки у &lt;a href=&quot;http://ukr-tur.narod.ru/dovidnyk/slovnykh/h1/hostel.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;географічному словнику&lt;/a&gt; читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ХОСТЕЛ&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;різновид готелів&lt;/strong&gt; з невеликим набором послуг, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дешевий молодіжний готель на зразок гуртожитку&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То, на мою думку, &lt;strong&gt;найкраще&lt;/strong&gt; залишити саме слово іншомовного походження &lt;strong&gt;гостел / хостел&lt;/strong&gt;, адже воно найкраще відображає семантику. Поки що відповідника, який би найвдаліше і якнайкраще підходив, не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-06T09:06:58.007" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4508" PostTypeId="2" ParentId="2972" CreationDate="2018-07-06T10:19:11.073" Score="1" Body="&lt;p&gt;Цілком можливе використання прийменника &lt;strong&gt;по&lt;/strong&gt; у сполученні &lt;strong&gt;Достава по Одесі&lt;/strong&gt;, адже словник фіксує значення словосполуки &quot;прийменник+місцевий відмінок іменника&quot; таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;з місц. в. Уживається при вказуванні на місце, простір, у межах якого відбувається дія, рух або хто-, що-небудь перебуває,&#xA;  розташовується, розміщується.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/po&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-07-06T10:19:11.073" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4509" PostTypeId="2" ParentId="4502" CreationDate="2018-07-06T12:07:41.487" Score="0" Body="&lt;p&gt;Оновлення і апдейт є синонімами. Термін не є специфічним тільки для SEO-оптимізаторів. Операційні системи комп'ютерів/смартфонів також викачують оновлення/апдейти з виправленнями помилок функціоналу програм або з доданим новим функціоналом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="419" LastActivityDate="2018-07-06T12:07:41.487" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4511" PostTypeId="2" ParentId="4503" CreationDate="2018-07-06T12:55:20.767" Score="2" Body="&lt;p&gt;Дослівними перекладами будуть &lt;strong&gt;рюкзачник&lt;/strong&gt; і, можливо, &lt;strong&gt;наплічникар&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-07-06T12:55:20.767" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4512" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4514" CreationDate="2018-07-06T15:44:09.503" Score="1" ViewCount="405" Body="&lt;p&gt;Під час пошуку українського відповідника до слова &quot;модератор&quot; на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/moderator&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; наткнувася на варіант &quot;впорядник&quot;, і все б нічого, але такого слова немає в СУМі, однак там є &quot;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/moderator&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;упорядник&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож чи можна вживати слово &quot;впорядник&quot; і чи не буде воно суперечити правилам українського словотвору?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2022-10-26T00:37:25.693" Title="Модератор - це упорядник чи впорядник?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4513" PostTypeId="2" ParentId="4512" CreationDate="2018-07-06T15:49:30.967" Score="1" Body="&lt;p&gt;В сучасному «Словнику української мови» в 20 томах є «впорядник»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=142067&amp;amp;page=537&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВПОРЯ́ДНИК&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &lt;em&gt;див[итись]&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;упоря́дник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-07-06T15:49:30.967" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4514" PostTypeId="2" ParentId="4512" CreationDate="2018-07-06T15:52:03.297" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/uporjadnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі в 11 т. &lt;/a&gt; знаходимо слово &lt;strong&gt;впорядник&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;УПОРЯ́ДНИК (ВПОРЯ́ДНИК)&lt;/strong&gt;, а, чол.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Той, хто організовує, влаштовує що-небудь. Впорядники вистави можуть їх [інсценівки] скорочувати, збільшувати, заміняти іншими (Степан Васильченко, III, 1960, 274).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Той, хто створює що-небудь (збірник, словник і т. ін.), систематизуючи, складаючи, підбираючи в певному порядку якийсь матеріал. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також в українській мові є слово &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53394/263143.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;впорядковувати&lt;/a&gt;. Зрозуміло, що українська мова має закони милозвучності, тому краще вживати &lt;strong&gt;упорядник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-06T15:52:03.297" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4515" PostTypeId="2" ParentId="4512" CreationDate="2018-07-06T15:52:43.817" Score="1" Body="&lt;p&gt;Відповідно до &lt;a href=&quot;http://p-for.com/book_293_glava_30_%C2%A7_25._Pravila_milozvuchnost%D1%96.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правил милозвучності&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;В українській мові чергуються&lt;/strong&gt; як прийменники у, в, так і &lt;strong&gt;префік­си у-, в-&lt;/strong&gt; чи початкові звуки кореня.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;в) після голосного перед більшістю приголосних, крім в, ф, хв,&#xA;льв, св і под. (див.: п. 1; в): &lt;strong&gt;пізно &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;же&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином якщо попереднє слово закінчуватиметься на &lt;strong&gt;голосний&lt;/strong&gt;, то пишемо &amp;quot;&lt;strong&gt;Впорядник&lt;/strong&gt;&amp;quot;, якщо ж на &lt;strong&gt;приголосний&lt;/strong&gt; - &amp;quot;&lt;strong&gt;Упорядник&lt;/strong&gt;&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-06T15:52:43.817" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4517" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4518" CreationDate="2018-07-06T20:11:09.850" Score="1" ViewCount="189" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Є одинарні і подвійні лапки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1389" LastActivityDate="2018-07-06T20:37:16.057" Title="Чи правильно говорити &quot;одинарні лапки&quot;?" Tags="|вживання-слів|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4518" PostTypeId="2" ParentId="4517" CreationDate="2018-07-06T20:31:39.320" Score="3" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odynarnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОДИНА́РНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. Який складається з однієї частини; не подвійний. Зачинені віконниці мало захищали від морозу, і одинарні рами вкрилися товстим шаром льоду (Олександр Бойченко, Молодість, 1949, 124).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки існують так звані &lt;a href=&quot;http://404.in.ua/2013/03/lapky-v-ukrajinskij-ta-inshyh-movah/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;одинарні лапки&lt;/a&gt;, які не є подвійними, то цей термін нормативно вживати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-07-06T20:37:16.057" LastActivityDate="2018-07-06T20:37:16.057" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4519" PostTypeId="2" ParentId="4297" CreationDate="2018-07-07T07:48:56.173" Score="0" Body="&lt;p&gt;Із визначень поданих в СУМ-20 можна зробити висновок, що слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;відтермінувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;відстрочувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; не є синонімами. Оскільки &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=13919&amp;amp;page=450&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відстрочувати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;Переносити виконання або виплату чогось на пізніший термін.&lt;/em&gt;)  має ширне значення ніж &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=182576&amp;amp;page=453&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відтерміновувати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;Відкладати, затримувати якусь дію, виконання чого-небудь&lt;/em&gt;).  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%87%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; до слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;відстрочувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; подаються такі синоніми: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВІДКЛАДА́ТИ (призначати здійснення, проведення чого-небудь на інший&#xA;  час), ПЕРЕНО́СИТИ, ВІДСТРО́ЧУВАТИ, ВІДТЯГА́ТИ, ВІДТЯ́ГУВАТИ,&#xA;  ВІДВОЛІКА́ТИ &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Відтерміновувати/відтермінува́ти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в словнику синонімів відсутнє. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, слід розмежовувати вживання даних слів залежно від контексту. Якщо говоримо про перенесення часу виконання певної дії вживати &lt;strong&gt;&quot;відтермінування&quot;&lt;/strong&gt;, про оплату - &lt;strong&gt;&quot;відстрочка&quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-07T07:48:56.173" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4520" PostTypeId="2" ParentId="3014" CreationDate="2018-07-07T07:50:17.007" Score="2" Body="&lt;p&gt;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53395/850511.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГАРНИЙ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 1. Приємний зовнішнім виглядом; який відзначається&#xA;  гармонією барв, ліній і т. ін. || Який має привабливу зовнішність,&#xA;  привабливі риси обличчя. || Приємний для слуху; милозвучний. ||&#xA;  Блискучий, ефектний.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;2. Який має позитивні якості або властивості, цілком відповідає вимогам, заслуговує схвалення.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; || Який сприяє успіхові, пов'язаний з&#xA;  ним; вдалий. || Про погоду, клімат і т. ін. || Про душевний стан.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53396/861885.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДОБРИЙ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -а, -е. 1. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Який доброзичливо, приязно, чуйно ставиться до&#xA;  людей&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; доброзичливий; прот. лихий, поганий. || до кого і без додатка.&#xA;  Привітний, лагідний у взаєминах. || у знач. ім. добрий, -рого, ч. Той,&#xA;  хто доброзичливо, приязно, чуйно ставиться до людей. || Який виражає&#xA;  доброту, щирість; сповнений ласки, приязні (про голос, усмішку,&#xA;  обличчя і т. ін.). || Уживається як постійний епітет до сл. люди,&#xA;  хлопці і т. ін. (найчастіше у формі звертання). Добра душа — чуйна,&#xA;  щира, спокійна людина.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Для якого характерна взаємна прихильність, симпатія; близький.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Який приносить добро, задоволення, радість і т. ін.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53413/1013381.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ХОРОШИЙ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -а, -е.1. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Який має позитивні якості або властивості&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;;&#xA;  який своїми якостями цілком відповідає поставленим вимогам; такий, як&#xA;  треба; прот. поганий. || Який заслуговує схвалення: досконалий. ||&#xA;  Схвальний, приємний. || Те саме, що милозвучний. || Гарний, справжній&#xA;  (про життя). || Корисний, потрібний. || Нічим не затьмарений (про&#xA;  настрій, душевний стан і т. ін.); піднесений. || Викликаний приємними&#xA;  почуттями, добрими намірами. || Ясний, тихий, теплий, сонячний (про&#xA;  погоду, пору дня, року і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;гарні&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; оцінки, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;хороші&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; відгуки, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;добрі&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; стосунки. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-07T07:50:17.007" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4521" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4522" CreationDate="2018-07-07T09:59:31.210" Score="3" ViewCount="113" Body="&lt;p&gt;Наткнувся на таке речення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...в монастирі Святомихайловськом при ігумені Іоаникії Сенютовичу і при&#xA;  наміснику Варсонуфії і уставнику Гедеоні, за &lt;strong&gt;канархистру&lt;/strong&gt; лівого&#xA;  кліроса, ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить значення слова &quot;канархистр&quot;, бо в СУМі його немає. Також знайшов це слово &lt;a href=&quot;http://philology.lnu.edu.ua/wp-content/uploads/2015/05/%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%BA%D1%83%D0%BC.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, і судячи із завдання (ст.63) - це архаїзм та назва якоїсь професії.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-07T11:05:08.617" Title="Що означає слово &quot;канархистр&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4522" PostTypeId="2" ParentId="4521" CreationDate="2018-07-07T11:05:08.617" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/rizne/zvslovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗВЕДЕНОМУ СЛОВНИКУ ЗАСТАРІЛИХ ТА МАЛОВЖИВАНИХ СЛІВ&lt;/a&gt; натрапляємо на таке визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Канархистр — церковний співак&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-07T11:05:08.617" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4523" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4524" CreationDate="2018-07-07T15:09:41.593" Score="6" ViewCount="854" Body="&lt;p&gt;Знаю такий фразеологізм &lt;strong&gt;давати джосу&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Дуже бити кого-небудь.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Громити кого-небудь, завдаючи поразки.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Гостро сварити, критикувати кого-небудь.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/27/53396/204.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику мови Стуса&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;◊ Дати джосу — дати &lt;strong&gt;поштовх&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але чи справді &lt;strong&gt;джос&lt;/strong&gt; - це &lt;strong&gt;поштовх&lt;/strong&gt;? В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; цього слова не має.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-07T15:12:05.557" Title="Що таке &quot;джос&quot;?" Tags="|значення-слів|етимологія|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4524" PostTypeId="2" ParentId="4523" CreationDate="2018-07-07T15:12:05.557" Score="7" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom2.pdf#page=53&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику, т. 2, с. 53&lt;/a&gt; знаходимо таке слово із відповідним поясненням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;[джос]&lt;/strong&gt; (у виразі джосу дати «покара­ти») Кур; - очевидно, пов'язане з ви­разом дати чосу «те.», де ч змінилося на дж внаслідок деетимологізації (пор. та­кож чумак -[джумак], чума -[джу­ма]).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;strong&gt;джосу&lt;/strong&gt; - це &lt;strong&gt;чосу&lt;/strong&gt; від слова чесати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знову звертаємось в &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom6.pdf#page=277&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ, том 6.&lt;/a&gt; і бачимо значення слова чесати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЧесаТИ&lt;/strong&gt; &amp;lt;&amp;lt;ОПОрЯдЖаТИ ВОЛОССЯ; МИКа­ТИ, чухрати; швидко бігти, йти, говори­ти; &lt;strong&gt;бити&lt;/strong&gt;, рубати; шпетити•&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке ж значення знаходимо у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chesaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; (3 значення, 3 відтінок):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;чесати - бити&lt;/strong&gt; по чомусь кого-, що-небудь; &lt;strong&gt;дубасити&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;шмагати&lt;/strong&gt;. Хлопець.. рушниками зав'язав дякові ноги, потім руки, далі взяв різки, поплював на руки і почав чесати, не дивлячись по чому — по руках, по ушах, по лицю, по колінах (Степан Васильченко, II, 1959, 382).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;дати джосу = дати чосу = завдати ударів = бити&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-07T15:12:05.557" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4525" PostTypeId="2" ParentId="4335" CreationDate="2018-07-08T08:52:32.873" Score="1" Body="&lt;p&gt;Все ж таки варто звернути увагу на те, що ОнлайнКоректор вказує, що &quot;&lt;strong&gt;Не рекомендовано&lt;/strong&gt;&quot; вживати слово &quot;дзвонити&quot; у значенні: &quot;Викликати до телефону дзвінком телефонного апарата&quot;, однак все ж його вживання можливе. А згідно до цієї &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine59-41.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; - слово &quot;дзвонити&quot; частіше вживається у розмовній мові, так само як і &quot;стелефонуймося&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/article.aspx?l1=198&amp;amp;DID=2736&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лінгвістичний портал&lt;/a&gt; закликає до того, щоб вживати дієслово &quot;телефонувати&quot;, тому, гадаю, що все ж краще уникати вживання слова &quot;дзвонити&quot; скажімо у творах ЗНО.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-08T08:52:32.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4526" PostTypeId="2" ParentId="4502" CreationDate="2018-07-08T09:11:34.207" Score="1" Body="&lt;p&gt;На цьому сайті вже було схоже &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/760/%D0%AF%D0%BA-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E-update-%D1%96-upgrade&quot;&gt;питання&lt;/a&gt; і був виконаний переклад дієслів &quot;update&quot; та &quot;upgrade&quot;. І як було зазначено, &quot;update&quot; вживається, коли йдеться про програмне забезпечення і був запропонований переклад &quot;оновлення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гугл дає також варіант &quot;оновлення&quot; і те ж саме каже &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/apdeit&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; (а також там є варіант &quot;обнова). Тому можете заміняти слово &quot;апдейт&quot; українським відповідником &quot;оновлення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-08T09:11:34.207" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4527" PostTypeId="2" ParentId="3036" CreationDate="2018-07-08T09:18:24.420" Score="-4" Body="&lt;p&gt;Згідно з &quot;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/111.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 111. ВІДМІНЮВАННЯ СЛІВ ИНШОМОВНОГО ПОХОДЖЕННЯ&lt;/a&gt;&quot; іменники іншомовного походження не відмінюються якщо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;6&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Не відмінюємо іменники иншомовного походження з кінцевими:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а (у тих випадках, коли перед а виступає инший голосний, коли слово&#xA;  односкладове, у власних і непослідовно в загальних назвах з&#xA;  наголошеним а, а також непослідовно у власних назвах з ненаголошеним&#xA;  а: амплуа́, боа́, мас-ме́дія, Брази́лія (столиця Бразилії),&#xA;  Нікара́гуа; бра, па; антраша́, бакара́, Доза́, Дюма́, Сая́т-Нова́;&#xA;  Вітто́ріо де Си́ка (але, наприклад, прізвища Казано́ва, Куроса́ва&#xA;  відмінюємо);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;е: кафе́, кашне́, турне́, Туапсе́, Беранже́, Ґе́те;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;є: ательє́, конферансьє́, Барб’є́, Ґотьє́, Лавуазьє́;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;и (крім випадків, коли ця буква означає форму множини іменників:&#xA;  Єсентуки́ і т. ин.): Алмати́, Аман-гельди́, Мари́;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;і: колі́брі, по́ні, таксі́, цуна́мі, Гаї́ті, Дебюссі́, Ше́ллі;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ї: Віньї́, Луї́;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;о (коли перед ним стоїть инший голосний): ра́діо, Онта́ріо, Бази́ліо,&#xA;  Ма́ріо, але пальто́ — пальта́, пальто́м, (у) пальті́; так само б’юро́,&#xA;  депо́, кіно́, метро́, ситро́;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;у: какаду́, у́рду, шо́у, Баку́, Папандре́у, Попе́ску;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ю: інтерв’ю́, меню́, К’юсю́, Сю;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;я (в позиції під наголосом або в односкладових словах): Золя́.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До невідмінюваних належать також жіночі імена, що закінчуються на&#xA;  твердий приголосний звук, крім губних: Алі́с, Беатри́с, Гу́друн,&#xA;  Доло́рес, Еди́т, Елізабе́т, Енн, Есте́р, І́нґрид, Карме́н (але Ете́ль&#xA;  — Ете́лі, Ете́ллю; Ізабе́ль — Ізабе́лі, Ізабе́ллю; Зейна́б — Зейна́бі,&#xA;  Зейна́б’ю; Руф — Ру́фі, Ру́ф’ю), а також слова мада́м, міс, мі́сис,&#xA;  фре́йлейн та ин. (але мадемуазе́ль — мадемуазе́лі і т. д.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Прізвища з кінцевим приголосним, якщо вони стосуються жінок, не&#xA;  відмінюємо, як і власне українські: Елеоно́ра Ру́звельт — Елеоно́ри&#xA;  Ру́звельт, Елеоно́рі Ру́звельт, Елеоно́рою Ру́звельт.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До невідмінюваних належать також російські прізвища, що є застиглими&#xA;  формами родового відмінка однини і множини: Жарки́х, Жива́го,&#xA;  Дурново́, По́льських.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у параграфі міститься інформація про ті іменники, які відмінюються.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-09T06:14:52.393" LastActivityDate="2018-08-09T06:14:52.393" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4528" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4529" CreationDate="2018-07-08T11:18:52.867" Score="3" ViewCount="717" Body="&lt;p&gt;Є така  українська казка &lt;a href=&quot;https://kazky.org.ua/zbirky/ukrajinsjki-narodni-kazky/koza-dereza&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Коза-&lt;strong&gt;дереза&lt;/strong&gt;&quot;&lt;/a&gt;. Що таке &lt;strong&gt;дереза&lt;/strong&gt;? В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dereza&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДЕРЕЗА́, и&lt;/strong&gt;, жін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;(Caragana frutex). Розгалужений кущ родини бобових, що росте в степу, по степових схилах. На плато вони [чагарникові зарості] утворені в основному дерезою (Caragana frutex) (Український ботанічний журнал, XIII, 2, 1956, 54).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;(Lycium barbarum). Колючий кущ родини пасльонових, який добре вкорінюється на сухих схилах, скелях, обривах; повій звичайний. Од високої скелі.. починався рів, обсаджений густою дерезою (Нечуй-Левицький, II, 1956, 125).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, це значення не зовсім підходить до даного контексту. То що ж таке &lt;strong&gt;дереза&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-07-08T13:31:50.863" LastActivityDate="2018-07-08T13:31:50.863" Title="Що таке &quot;дереза&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4529" PostTypeId="2" ParentId="4528" CreationDate="2018-07-08T11:19:55.780" Score="3" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom2.pdf#page=37&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику, т. 2, с. 37&lt;/a&gt; читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;дереза&lt;/strong&gt; (бот.) настирлива людина; &lt;strong&gt;сварлива&lt;/strong&gt; людина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;коза-дереза = настирлива коза = сварлива коза&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-08T11:19:55.780" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4530" PostTypeId="2" ParentId="4377" CreationDate="2018-07-08T11:52:15.950" Score="1" Body="&lt;p&gt;Після відповіді &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/4381/9&quot;&gt;Анатолія&lt;/a&gt; звернувся, до автора редагування на Вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%A0%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%8F%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;type=revision&amp;amp;diff=6542473&amp;amp;oldid=6454239&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; ви вжили термін обезрозмірнити, а також безрозмірні змінні. Звідки ці терміни. Мені дивно чути префікс обез- зазвичай кажуть зне-. Питання виникло &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/4377/%D0%AF%D0%BA-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-nondimensionalization&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;. --&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87:Igor_Yalovecky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Igor Yalovecky&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87%D0%B0:Igor_Yalovecky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обговорення&lt;/a&gt;) 10:06, 21 червня 2018 (UTC)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю звідки. Так говорять у моєму середовищі. Проти «&lt;strong&gt;знерозмірити&lt;/strong&gt;» не заперечую. &lt;em&gt;Знерозмірювання можливий варіант обезрозмірювання. &lt;strong&gt;Власне, звучить краще&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. На що ви збираєтеся замінити слово безрозмірні, не маю гадки. Розмірні величити це ті. що мають розмірність, безрозмірні - просто числа. --&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87:%D0%94%D1%8F%D0%B4%D1%8C%D0%BA%D0%BE_%D0%86%D0%B3%D0%BE%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дядько Ігор&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87%D0%B0:%D0%94%D1%8F%D0%B4%D1%8C%D0%BA%D0%BE_%D0%86%D0%B3%D0%BE%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обговорення&lt;/a&gt;) 14:26, 21 червня 2018 (UTC)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікаве дослідження префіксів &lt;strong&gt;зне-&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;обез-&lt;/strong&gt; можна знайти в &lt;a href=&quot;http://confesp.fl.kpi.ua/node/1260&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Особливості вживання префіків зне- та обез- у дієслівному термінотворенні&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Більшання продуктивності префікса обез‑ пов’язуємо з мовною політикою Радянського Союзу. Як відомо з термінологічних бюлетенів, основним звинуваченням до термінознавців 20‑х рр. ХХ ст. було відмежовування української мови від російської [2, с. 249–254; 3, с. 219–243; 6, с. 234–249]. Серед іншого у відповідних документах йдеться про надмірне вживання дієслів з префіксами &lt;strong&gt;зне-&lt;/strong&gt; для перекладу російських лексем з &lt;strong&gt;обез‑ (обес‑)&lt;/strong&gt; [22, с. 156]. Показово, що П. Горецький, який виступив з критикою засад термінотворення 20‑х рр. ХХ ст., не наводить переконливих лінгвістичних фактів на користь сполуки префіксів &lt;strong&gt;обез‑&lt;/strong&gt; й радить використовувати відповідний тип термінотворення лише з огляду на його подібність до російської мови, тобто критика мовознавця ґрунтується не на лінгвістичних засадах, а зумовлена позамовними факторами [12, с. 156].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, з префіксом наче розібрались, ще треба вирішити щодо того який варіант правильний:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Знерозмірювання&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Знерозмірнення&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-08T11:52:15.950" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4531" PostTypeId="2" ParentId="4223" CreationDate="2018-07-08T12:08:13.597" Score="3" Body="&lt;p&gt;Посилаючись на Словник української мови за редакцією Б.Д.Грінченка, можу зробити висновок, що ці слова можуть бути синонімами у певному контексті, зазвичай у художньому стилі, але все ж таки мають відтінки у значеннях. Саме тому О.М. Авраменко й застерігає проти використання слів у неправильному значенні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Рисувати&lt;/strong&gt;, -су?ю, -єш, гл. 1) Рисовать, чертить. Мальовали, рисували чорні брови мої. Н. п. 2) Обходить? Другого дня, як ішла на поле, то вже рисувала через дві різи. Левиц. Пов. 338.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Малюва́ти&lt;/strong&gt;, -люю, -єш, гл. 1) Писать (красками), живописать; рисовать. Не такий страшний чорт, як його малюють. Ном. № 4233. 2) Красить, малевать, расписывать. Ой там на горі, малювали малярі, малювали, рисували чорні брови мої. Чуб. V. 15. 3) Изображать. Ользі здавалося, що той вечір буде якийсь не простий, буде такий веселий, яким його малювала її молода фантазія. Левиц. Пов. 141. 4) Оставлять знаки отъ ударовъ. Нагай малює вдовж жидівську спину. Шевч. 136.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-08T12:08:13.597" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4532" PostTypeId="2" ParentId="3014" CreationDate="2018-07-08T16:13:42.693" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згідно з сайтом &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B9-%D0%B0%D0%B1%D0%BE-%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ОнлайнКоректор»&lt;/a&gt;, коли ми говоримо &quot;про особу чи предмет з позитивними якостями або властивостями&quot;, то краще вживати прикметник &quot;&lt;strong&gt;добрий&lt;/strong&gt;&quot;, а коли про зовнішність — &quot;&lt;strong&gt;гарний&lt;/strong&gt;&quot;. &lt;strong&gt;АЛЕ&lt;/strong&gt; врахуйте що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прикметник &quot;&lt;strong&gt;хороший&lt;/strong&gt;&quot; в українській мові має значення «який має&#xA;  привабливу зовнішність, гарні риси обличчя; вродливий»: Хороший з&#xA;  лиця, повновидий, рум’янець на всю щоку, з чорними веселими очима, з&#xA;  чорним лискучим усом, він був перший красень на селі… (Панас Мирний)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/garnij-chi-horoshij-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Как правильно?»&lt;/a&gt; також читаємо, що краще вживати слово «&lt;strong&gt;гарний&lt;/strong&gt;» в значенні красивий, вродливий; а слово «&lt;strong&gt;хороший&lt;/strong&gt;» щей може вживатися в значенні добрий, добротний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з відео-уроком &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=5kjZFYCY_4Q&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Хороший фільм чи гарний?»&lt;/a&gt; від Олександра Авраменка — &lt;strong&gt;гарним&lt;/strong&gt; може бути як і людина, так і якийсь предмет, характер, частини тіла. &quot;&lt;strong&gt;Хороший&lt;/strong&gt;&quot; також можна вживати до предметів та людей (&quot;хороший з лиця&quot;, &quot;хороша книжка&quot;). Однак, коли говоримо про красу, то краще вживати слово &quot;&lt;strong&gt;гарний&lt;/strong&gt;&quot;, а коли маємо значення &quot;добрий, добротний&quot; — &quot;&lt;strong&gt;хороший&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-10-21T13:33:30.490" LastActivityDate="2019-10-21T13:33:30.490" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4533" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4537" CreationDate="2018-07-08T17:10:31.577" Score="1" ViewCount="175" Body="&lt;p&gt;Ввівши в СУМі слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/monitor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;монітор&lt;/a&gt;, був здивований, що у нього були такі значення як: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Баштовий броньований військовий корабель із великокаліберною артилерією, призначений для операцій біля морських берегів і на&#xA;  річках. У складі дніпровської флотилії був монітор «Вірний». Цей&#xA;  корабель гідно боровся з ворогами в роки громадянської війни (Семен&#xA;  Скляренко, Орл. крила, 1948, 12).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Те саме, що гідромонітор.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак жодне з цих слів не підійде для значення: &quot;електронний пристрій для відображення інформації&quot; (див. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D1%96%D1%82%D0%BE%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедію&lt;/a&gt;). Отож, як бути із комп'ютерним монітором? Чи є в українській мові якісь відповідники? Адже на Словотворі найкращим варіантом є &quot;візор&quot;, однак такого слова в СУМі немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-09T08:27:28.277" Title="Монітор до комп'ютера українською" Tags="|вибір-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4534" PostTypeId="2" ParentId="3994" CreationDate="2018-07-08T17:27:36.893" Score="1" Body="&lt;p&gt;Перш за все знайдемо це слово в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prezentuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;, де у нього є лише одне значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРЕЗЕНТУВА́ТИ&lt;/strong&gt;, ую, уєш, недок. і док., перех., заст., розм. Передавати&#xA;  що-небудь у власність як подарунок; дарувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дивимось на &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53408/25605.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; : &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Очевидно, під впливом поширених тепер презентацій плутають дієслова і&#xA;  замість репрезентувати (представляти) ставлять іноді презентувати:&#xA;  “Творчість художника презентувала тогочасне образотворче мистецтво” (з&#xA;  газети). Правильно: газета репрезентує інтереси дебютантів, гідно&#xA;  репрезентувати свою країну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо у нашій мові і справді часто неправильно вживають слово &quot;презентувати&quot;, однак варто розрізняти слова презентувати і репрезентувати. Також, якщо заглянемо в &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=269936&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;орфографічний словник&lt;/a&gt;, то побачимо, що &quot;презентувати&quot; якщо й вживається в значенні &quot;представляти щось&quot;, то рідко.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-08T17:27:36.893" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4535" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4536" CreationDate="2018-07-08T17:29:27.643" Score="1" ViewCount="79" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghrokhnuty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; такого слова немає, однак в &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B3%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%BD%D1%83%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;орфографічному словнику&lt;/a&gt; воно наявне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;грохнути&lt;/strong&gt; - дієслово, доконаний вид&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож це слово літературне?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-08T17:30:37.860" Title="Слово &quot;грохнути&quot; - літературне?" Tags="|вживання-слів|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4536" PostTypeId="2" ParentId="4535" CreationDate="2018-07-08T17:30:37.860" Score="2" Body="&lt;p&gt;Знаходимо &lt;a href=&quot;http://nauka-online.org/content/ukrayinskyy-komp-yuternyy-slenh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;грохнути&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; як сленгове слово (комп'ютерний сленг):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Грохнути&lt;/strong&gt; — видалити інформацію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також в &lt;a href=&quot;https://dspace.udpu.edu.ua/jspui/bitstream/6789/1677/1/materialudoslovnukapolonizmiv.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;МАТЕРІАЛАХ ДО «СЛОВНИКА ПОЛОНІЗМІВ У СХІДНОПОДІЛЬСЬКИХ ГОВІРКАХ» Тищенка Т.М.&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Грохнути&lt;/strong&gt; г|рохнути ‘розбити’.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, це слово не є нормативним в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-08T17:30:37.860" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4537" PostTypeId="2" ParentId="4533" CreationDate="2018-07-09T08:27:28.277" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;УСЕ (Універсальний словник-енциклопедія)&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/29/53404/15992.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МОНІТОР&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; пристрій для відтворення зображення на екрані&#xA;(люмінесцентному або рідкокристалічному) з відеосигналу телекамери,&#xA;комп'ютера, вимірювальних пристроїв.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найповніше значення даного слова знаходимо в &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Великому тлумачному словнику (ВТС) сучасної української мови&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53404/908218.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МОНІТОР&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; -а, ч. 1. Прилад для контролю станів об'єкта за певними&#xA;параметрами, які повинні зберігатися в заданих межах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Пристрій для контролю якості телевізійного зображення; відеоконтрольний пристрій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Баштовий броньований військовий корабель із великокаліберною артилерією, призначений для операцій біля морських берегів і на&#xA;річках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Те саме, що гідромонітор.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;спец. &lt;em&gt;Пристрій комп'ютера, призначений для виводу на екран текстової та графічної інформації; дисплей.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;спец. Машинна програма, яка регулює, контролює або перевіряє операції в системі обробки даних. Монітор реального часу — керівна&#xA;програма, призначена для організації роботи системи реального часу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У мовах програмування – високорівневий механізм взаємодії та синхронізації процесів і керівництва системою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/monitor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; є приклад &lt;em&gt;&lt;strong&gt;відображувач&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, яке присутнє в СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=13236&amp;amp;page=433&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВІДОБРАЖУВАЧ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;  а, ч. Той, хто щось відображує.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, можна використовувати слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;відображувач&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&lt;strong&gt;монітор&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, оскільки обидва слова присутні в академічних виданнях.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-09T08:27:28.277" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4539" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-10T08:55:42.830" Score="1" ViewCount="139" Body="&lt;h3&gt;Засновок 1:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Літера &amp;quot;g&amp;quot; в інґових закінченнях не вимовляється, замість неї вимовляється &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Velar_nasal&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;носовий (назальний) звук [ŋ]&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Засновок 2:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20160307020619/http://sips.gov.ua/ua/transliteruvannja.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правилах транслітерування &lt;strong&gt;власних назв&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; з анґлійської мови кажуть звук [ŋ] передавати або як &amp;quot;нґ&amp;quot; в кінці слова і як &amp;quot;н&amp;quot; в усіх інших випадках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Засновок 3:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Купу таких слів транслітерують ніби хаотично, наприклад: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D1%96%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;майнінг&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D1%8C%D0%BA%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;булінг&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;петинг&lt;/a&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Отже:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ці запозичення відбуваються згідно з певним правилом, будь ласка, поділіться ним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ні - будь ласка, поділіться правилом, яке б охоплювало не тільки власні назви, а загалом транслітерування при запозиченні іноземних слів. Сам поки знайти не можу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо такого правила не існує, скажіть, будь ласка, як, все-таки, правильно запозичувати такі слова просто з точки зору лоґіки й схожих випадків.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-16T18:14:22.630" Title="Як передавати носовий звук [ŋ] в словах англомовного походження, що закінчуються на &quot;ing&quot;?" Tags="|запозичені-слова|" AnswerCount="0" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4541" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4542" CreationDate="2018-07-10T15:03:02.697" Score="4" ViewCount="55" Body="&lt;p&gt;У творі О. Конського &lt;a href=&quot;http://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=4290&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дід Євмен&lt;/a&gt; натрапила на таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Очі у діда чорні, великі та лискучі такі; скине їми він на тебе – аж здригнеш, &lt;strong&gt;наче&lt;/strong&gt; тебе &lt;strong&gt;імпетом&lt;/strong&gt; з печі &lt;strong&gt;вдарить&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розумію, що &lt;strong&gt;&lt;em&gt;наче імпетом вдарить = сильно вдарить&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Про це читаю і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/impet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;І́МПЕТ&lt;/strong&gt;, у, чол., заст. Сильний натиск, раптовий порив; сила.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, чи є ще якісь відповідники до слова &quot;імпет&quot;, які б якнайточніше передали значення цього слова, зокрема у поданому мною контексті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-10T15:05:14.677" Title="Відповідники до слова &quot;імпет&quot;" Tags="|вживання-слів|значення-слів|іменники|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4542" PostTypeId="2" ParentId="4541" CreationDate="2018-07-10T15:05:14.677" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику чужомовних слів і термінів&#xA;&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;імпет&lt;/strong&gt; - запал, натиск, потяг, поштовх, розмах, рушій, удар, див. &lt;em&gt;імпакт&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі за &lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відсиланням&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;імпакт&lt;/strong&gt; - зудар, поштовх, сутичка, див. колізія.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Кожен із цих відповідників може підійти до поданого Вами контексту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-10T15:05:14.677" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4543" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4544" CreationDate="2018-07-10T15:30:14.923" Score="4" ViewCount="104" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику чужомовних слів і термінів&lt;/a&gt; натрапляю на такі відповідники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Кнехт&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;вояк&lt;/strong&gt; (найманий), див. &lt;strong&gt;найманець&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак якщо глянути на значення слова &quot;кнехт&quot; у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/knekhty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, то воно &lt;strong&gt;≠&lt;/strong&gt; пропонованим відповідникам:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КНЕ́ХТИ, ів, мн. (одн. кнехт, а, чол.). Парні тумби на палубі судна або на пристані для закріплювання канатів, снастей.&lt;/strong&gt; Андрій і Марко скочили на берег і почали кріпити трос, обмотуючи ним береговий кнехт (Микола Трублаїні, Шхуна.., 1940, 16).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож у &quot;Словнику чужомовних слів і термінів&quot; помилка? Адже СУМ-11 подає лише одне значення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-12T09:18:38.917" Title="Значення слова &quot;кнехт&quot;" Tags="|вживання-слів|значення-слів|іменники|запозичені-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4544" PostTypeId="2" ParentId="4543" CreationDate="2018-07-10T15:32:20.877" Score="3" Body="&lt;p&gt;У  &lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/slovvirobnichiy/alovnyk_virobnichiy_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Практичному словнику виробничої термінології&lt;/a&gt; також знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Кнехт&lt;/strong&gt; (речн.) - &lt;em&gt;кнага&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BD%D0%B0%D0%B3%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Кна́га&lt;/strong&gt;[1] (від пол. knaga) - дільна річ на судні, що являє собою дворогу металеву планку, закріплену на палубі (чи на іншій частині судна). Призначена для кріплення рухомого такелажу.&amp;lt; … &gt;На невеликих вітрильних судах (наприклад, яхтах) кнага жорстко кріпиться до корпусу й може використовуватися для кріплення якірних, швартовних, буксирних та інших тросів, замінюючи собою &lt;strong&gt;кнехт&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже,  це значення у &lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику чужомовних слів і термінів&lt;/a&gt; = &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/knekhty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt;.&#xA;Тобто, слово &lt;strong&gt;кнехт&lt;/strong&gt; має 2 значення ( не думаю, що це помилка).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також маємо підтвердження цих значень у &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BD%D0%B5%D1%85%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-07-10T15:40:00.570" LastActivityDate="2018-07-10T15:40:00.570" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4545" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4546" CreationDate="2018-07-10T19:28:41.403" Score="2" ViewCount="304" Body="&lt;p&gt;В українській мові є цікаве слово &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BA%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кромка&lt;/a&gt;, яке часто старші люди вживають при вказуванні на частину(окраєць) хліба. Очевидно, що це слово є запозиченим, однак у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; цього слова не знайшла. Тоді яке ж походження слова &lt;strong&gt;кромка&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-10T19:44:32.087" Title="Походження слова &quot;кромка&quot;?" Tags="|етимологія|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4546" PostTypeId="2" ParentId="4545" CreationDate="2018-07-10T19:30:42.247" Score="3" Body="&lt;p&gt;Найімовірніше, що слово кромка утворене із слова &quot;крома&quot;. Далі - звертаємось у той же &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=102&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ, т. 3, с. 102&lt;/a&gt; і знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;[крома] - Ж;­&lt;/strong&gt; р. [крома] «край, бік чогось», кромка «край чогось; вузька смужка по краю тканини», п. &lt;strong&gt;kromka «скибка, шматок»&lt;/strong&gt;, вл. kroma «край, рант, борт; кромка; &lt;strong&gt;пола б. krumka «окраєць хліба&lt;/strong&gt;»;- псл. kroma «обріза­ний край чогось»;-очевидно, спорід­нене з лит. krimsti «гризти»; &lt;strong&gt;припущення про походження від нім. Krume «м'якушка»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Отже, це слово у значенні &quot;окраєць хліба&quot; побутує у багатьох мовах, зокрема є припущення про походження від нім. Krume «м'якушка».&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-07-10T19:44:32.087" LastActivityDate="2018-07-10T19:44:32.087" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4547" PostTypeId="2" ParentId="4490" CreationDate="2018-07-11T08:45:05.377" Score="3" Body="&lt;p&gt;У Словнику Грінченка є слово &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com//slovar/znachenie-slova/51186-rozhdaty.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рождати&lt;/a&gt;, що посилає на &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/51184-rozhaty.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рожати&lt;/a&gt;. Тобто &quot;... рожденного бояться&quot; означає народженого. В той час &lt;em&gt;рождений&lt;/em&gt; має інше значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Рождений, -а, -е. Прирожденный. Рождена відьма. ХС. VII. 449. Відьми є рождені і вчені. Драг. 68&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки &lt;em&gt;народжений&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;рожденний&lt;/em&gt; є синонімами, тому як і від слова &lt;em&gt;народжений&lt;/em&gt;, так і від &lt;em&gt;рожденний&lt;/em&gt; можна утворити слова префіксальним способом.&#xA;&lt;em&gt;Рожденний&lt;/em&gt; не є калькою з російської, бо використовується у назві шевченківського твору &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/shevchenko/shev140.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;І МЕРТВИМ, І ЖИВИМ, І НЕНАРОЖДЕННИМ ЗЕМЛЯКАМ МОЇМ В УКРАЙНІ І НЕ В УКРАЙНІ МОЄ ДРУЖНЄЄ ПОСЛАНІЄ&quot;&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;рождати&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;рождений&lt;/em&gt; є архаїзмами оскільки вийшли з загального ужитку та були замінені на &lt;em&gt;народжувати&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;природжений&lt;/em&gt;. Зроблю припущення, що&#xA;ці слова мають старослов'янське походження (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/hrushukr/hrush411.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-11T08:45:05.377" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4548" PostTypeId="2" ParentId="4543" CreationDate="2018-07-12T09:18:38.917" Score="2" Body="&lt;p&gt;Просто ці слова різного походження: &quot;кнехт&quot; у значенні &lt;em&gt;найманець&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;слуга&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;батрак&lt;/em&gt; походить з німецької &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%81%D0%BA%D0%BD%D0%B5%D1%85%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/#de/uk/Knecht&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[2]&lt;/a&gt;, а &quot;кнехти&quot; у значенні тумби для швартування походить з нідерландської &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BD%D0%B5%D1%85%D1%82%D1%8B_(%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B9_%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B8%D0%BD)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[3]&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BD%D0%B5%D1%85%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[4]&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схожа річ трапилась і з словом &lt;strong&gt;кран&lt;/strong&gt;. У значенні вантажопідіймальної машини воно прийшло з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%96%D0%B4%D0%B9%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;німецької&lt;/a&gt; від слова &lt;a href=&quot;https://de.wikipedia.org/wiki/Kranich&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;der Kanich&lt;/a&gt;, що означає &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/de/uk/Kranich&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;журавель&lt;/a&gt;, а у значенні трубопровідного крану пішло від нідерландського &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%BD_(%D0%B3%D1%96%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D1%96%D0%BA%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;kraan&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-12T09:18:38.917" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4549" PostTypeId="2" ParentId="3307" CreationDate="2018-07-12T12:11:15.810" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ім'я &lt;strong&gt;Орест&lt;/strong&gt; походить з грецької, де має  наголос на &quot;Е&quot; &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Orestes&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ορέστης(Орестeс)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ім'я &lt;strong&gt;Гарасим&lt;/strong&gt; походить також від грецького &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Gerasimus_of_the_Jordan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Γεράσιμος(Герасимос)&lt;/a&gt;, наголос падає на другий склад. &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[джерело]&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо Прокопа, у &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%96%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику відмінків&lt;/a&gt; наголос падає на перший склад, проте у повному грецькому варіанті - Прокопіус - наголос падає на другий склад &lt;a href=&quot;https://el.wikipedia.org/wiki/%CE%86%CE%B3%CE%B9%CE%BF%CF%82_%CE%A0%CF%81%CE%BF%CE%BA%CF%8C%CF%80%CE%B9%CE%BF%CF%82_%CE%BF_%CE%BC%CE%B5%CE%B3%CE%B1%CE%BB%CE%BF%CE%BC%CE%AC%CF%81%CF%84%CF%85%CF%81%CE%B1%CF%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Προκόπιος)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-12T12:11:15.810" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4550" PostTypeId="2" ParentId="2885" CreationDate="2018-07-12T12:32:41.243" Score="1" Body="&lt;p&gt;Вікіпедія дає нам визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сино́німи — це слова однієї частини мови, різні за звучанням і написанням, які мають дуже близьке або тотожне лексичне значення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всі наведені вами словосполучення мають близьке значення, що я віддаляюся від пункту А, зближуюся з пунктом В. Отже, так, ці фрази є синонімічними.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Тепер Соломія вагалась, в якому напрямку йти (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 362)&lt;/em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naprjamok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[посилання]&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-12T12:55:20.750" LastActivityDate="2018-07-12T12:55:20.750" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4551" PostTypeId="2" ParentId="3197" CreationDate="2018-07-12T12:48:11.010" Score="4" Body="&lt;p&gt;В офіційному джерелі, на державному сайтах, використовується варіант &quot;вул. Новобакинська&quot;, наприклад: &lt;a href=&quot;http://kharkivoda.gov.ua/content/documents/763/76284/Attaches/dodatok_do_postanovi_54_okrugi_dlya_publikats.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Додаток до постанови…&quot;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.drv.gov.ua/portal/!cm_core.cm_index?option=ext_dvk&amp;amp;pid100=63&amp;amp;pf5242=631219&amp;amp;prejim=3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Державний реєстр виборців&quot;&lt;/a&gt;. Ґуґл-карти також &lt;a href=&quot;https://goo.gl/J4t2Gr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонують&lt;/a&gt; такий варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, правильно &quot;Новобакинська&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-10T11:17:46.287" LastActivityDate="2018-08-10T11:17:46.287" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4552" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-12T13:19:42.720" Score="4" ViewCount="2468" Body="&lt;p&gt;Часто вживається такий  фразеологізм, як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;цур тобі&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. На сайті &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/search.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt; знайшла лише значення слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;цур&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53414/1015721.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЦУР&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; виг. , розм. Уживається для заборони торкатися чого-небудь, брати, привласнювати що-небудь, робити щось (за старовини&#xA;  в заклинаннях, тепер перев. в іграх).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;|| Вигук, яким скріплюють яку-небудь умову, домовленість і т. ін.&#xA;  (перев. в іграх).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;|| кому, чому. Вигук, що вживається, щоб висловити невдоволення ким-,&#xA;  чим-небудь, несхвалення чогось.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;|| Уживається при бажанні позбутися, не згадувати кого-, чого-небудь,&#xA;  відвернути щось (перев. з част. хай, нехай).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Цур тобі та (і) пек тобі&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — а) виражає побажання позбутися кого-, чого-небудь, не мати справи з кимсь, чимсь; б) уживається, щоб&#xA;  висловити невдоволення ким-, чим-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, яке походження має даний фразеологізм? У Словопедії, на жаль, немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2022-09-22T15:54:06.380" Title="Походження фразеологізму &quot;цур його&quot;" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4553" PostTypeId="2" ParentId="4552" CreationDate="2018-07-12T14:22:49.870" Score="5" Body="&lt;p&gt;Є польська, грецька, чуваська, давньоскандинавська версії. А також, що &amp;quot;цур&amp;quot; походить від &amp;quot;цурка&amp;quot;, тобто палиця.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Докладніше у &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/978-966-00-0197-8/978-966-00-0197-8.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимологічному словнику української мови&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;цур¹&lt;/strong&gt; «вигук закляття від чогось»,&#xA;&lt;em&gt;цур-цура́&lt;/em&gt; «тс.»,&#xA;[&lt;em&gt;цура́ха&lt;/em&gt;] «цур Г; анафема Пі»,&#xA;[&lt;em&gt;цура́чка&lt;/em&gt;] «цур»,&#xA;[&lt;em&gt;цура́ти&lt;/em&gt;] «сахатися, відчужуватися»,&#xA;[цура́ть] «займати або привласнювати щось, вигукуючи першим: “Цур, моє”» Чабаненко,&#xA;&lt;em&gt;цура́тися&lt;/em&gt; «тс., відчужуватися»,&#xA;[_зацура́ти] «лишити, кинути»,&#xA;[одцу́р] «зречення» Пі,&#xA;ст. &lt;em&gt;цуратися&lt;/em&gt;;&#xA;— р. &lt;em&gt;чур&lt;/em&gt;,&#xA;бр. &lt;em&gt;цур&lt;/em&gt;, [&lt;em&gt;чур&lt;/em&gt;],&#xA;п. &lt;em&gt;cur&lt;/em&gt; «чорт» (з укр.);&#xA;— задовільної етимології не має;&#xA;пов'язується зі словом &lt;em&gt;цу́рка&lt;/em&gt; «палиця (для відганяння ворожої сили)» (Преобр. ІІ, вып. последний 81–82)&#xA;або може розглядатися як символічне дерев'яне зображення далекого предка (духа-охоронця дому),&#xA;тоді вигуки &lt;em&gt;цур&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цур-цура́&lt;/em&gt; є зверненнями до цього духа, прикликанням його,&#xA;пор. припущення зв'язку зі словами &lt;em&gt;пра́щур&lt;/em&gt; (Желтов ФЗ 1876/4, 37; Никальский ФЗ 1891/4-5, 11) і &lt;em&gt;чорт&lt;/em&gt; (Bern. І 164),&#xA;з гр. &lt;em&gt;ϰύριος&lt;/em&gt; «пан, господь» (Зеленин ІІ 93);&#xA;гіпотези про запозичення р. &lt;em&gt;чур&lt;/em&gt; з чув. tšar (&lt;em&gt;чар&lt;/em&gt;) «тримай, спиняй, стій» (Gauthiot MSL 16, 89), дсканд. Туг «бог війни» (Погодин ЖСт. 20, 427) менш прийнятні.&#xA;— Фасмер IV 385–386; Лукінова. З архаїчної лексики //Київське Полісся (К., 1989, 79–83). — Див. ще &lt;strong&gt;цу́ра́&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[&lt;strong&gt;цур²&lt;/strong&gt;] (у вислові &lt;em&gt;цуром врагу в очі глянь&lt;/em&gt;) Нед; — очевидно, пов’язане з &lt;em&gt;цур&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цу́ра&lt;/em&gt; (в значенні «дух-охоронець дому»). — Див. ще &lt;strong&gt;цу́ра́&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-09-22T15:54:06.380" LastActivityDate="2022-09-22T15:54:06.380" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4554" PostTypeId="2" ParentId="4552" CreationDate="2018-07-12T16:31:24.517" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://pidruchniki.com/2015082666419/kulturologiya/tsur_yomu#740&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Світ фразеологізмів&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://filologukr.ucoz.ru/publ/skrinka_cikavinok_dlja_uchniv/filologichni_cikavinki/pro_frazeologizm_cur_jomu/35-1-0-408&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; подають таке пояснення походження даного фразеологізму:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Цур йому&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Цуром&lt;/em&gt; називали давнє слов'янське божество, яке охороняло земельні межі. Часто на межах забивали дерев'яні стовпчики,&#xA;  на яких був зображений Цур. Ці місця слов'яни вважали священними. Тоді&#xA;  й з'явилося слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;цуратися&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — обходити священне місце.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вислів &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;цур йому&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; виражав побажання кари Цура за поганий вчинок:&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;Цур йому і віддячить&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. У сучасній мові цей фразеологізм означає незадоволення чимось, несхвалення, бажання позбутися когось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/zhaivoronok_znaky_ukrainskoi_etnokultury/%D1%86%D1%83%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Жайворонок В. В. Знаки української етнокультури: Словник-довідник. — К.: Довіра, 2006. — С. 632.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Цур&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; = Чур — у дохристиянських віруваннях — як і Пек (див.), можливо,&#xA;  божество війни, бійок, кривавих сутичок, кровопролиття, всілякої біди,&#xA;  тому й досі насилаємо комусь біду: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«Цур тобі, пек тобі!»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; або кажемо&#xA;  так, сахаючись, і відходимо, віддаляємося від когось, чогось,&#xA;  цураємося (пор. ще: «Хай йому цур!»); &lt;em&gt;за версією І. Огієнка&lt;/em&gt;, навпаки,&#xA;  це домовий бог, що оберігав родину, господу, майно, і звідси, можливо,&#xA;  [від]цуратися, тобто «покинути (кидати) свої родові межі, забути&#xA;  (забувати) родину, когось близького, рідного чи щось близьке, рідне»;&#xA;  кажуть: «Хоч лайся, та тільки не цурайся»; на це саме можуть вказувати&#xA;  й вислови: «Цур та пек лихим очам!», «Цур нас та й далі од нас!»; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Цур&#xA;  (Чур, старосл. Щур)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — це, можливо, обоготворений предок (звідси&#xA;  пра́щур); на користь домового бога може бути й повір’я, що він любить&#xA;  жити в цурі (чурі), тобто цурці, якою розпалюють піч, і тим самим&#xA;  охороняє домашнє вогнище; так чи інакше, численні народні вислови зі&#xA;  словом цур позначено енантіосемією, тобто як позитивним значенням&#xA;  слова (відгомін бога-захисника), так і значенням негативним (відгомін&#xA;  бога-біди): «Цур дурня серед будня!», «Цур їм та пек!», «Цур тобі,&#xA;  сатано, відчепись!»; пор. у П. Куліша: «Кажуть дивні речі, не знаю, чи&#xA;  вірити тільки: буцім — цур нашого місця — до неї літає змій!».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-12T16:31:24.517" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4555" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4556" CreationDate="2018-07-12T18:48:03.440" Score="1" ViewCount="5136" Body="&lt;p&gt;У Львові є заклад із назвою &quot;Кумпель&quot;. Зацікавило, що ж означає насправді це слово. Звернулась у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kumpelj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, однак саме такого слова там немає. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То &lt;strong&gt;яка&lt;/strong&gt; ж &lt;strong&gt;семантика слова &quot;кумпель&quot;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-12T18:49:52.747" Title="Що означає слово &quot;кумпель&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4556" PostTypeId="2" ParentId="4555" CreationDate="2018-07-12T18:49:52.747" Score="1" Body="&lt;p&gt;Значення цього слова знаходимо у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;• &lt;strong&gt;Кумпель&lt;/strong&gt; — старольвівське слово, котре означає «товариш», «колєга»[1] Слово використовували львівські батяри.&#xA;  • &lt;strong&gt;«Кумпель»&lt;/strong&gt; — два ресторани регіональної кухні у центрі Львова. Ресторан-пивоварня «Кумпель», відкритий у 2008 році за адресою м. Львів, вул. Винниченка, 6.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53402/374919.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словарі українського сленгу&lt;/a&gt; знаходимо таке ж значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КУМПЕЛЬ&lt;/strong&gt; &#xA;  (-пля) ч.; мол. Товариш. Банзаїв кращий кумпель - Сергій Мокша, який усім представлявся як Дощ, - знайшов безтямного Юрка у квартирі на кухні (Л. Дереш, Культ). &#xA;  ■ Від польськ. розм. &lt;strong&gt;kumpel&lt;/strong&gt; - приятель.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, очевидно, власники цих ресторанів взяли за основу назви закладів львівське сленгове слово, яке запозичене з польської і значає &lt;strong&gt;друг, приятель&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-12T18:49:52.747" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4557" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4558" CreationDate="2018-07-12T19:59:42.573" Score="2" ViewCount="2797" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kapci&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; подають без жодної позначки, отже, виходить, воно літературне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КА́ПЦІ&lt;/strong&gt;, ів, мн. (одн. капець, пця, чол.). Легкі туфлі, переважно для хати. Його одіж — то латка на латці.. На ногах із онуч старих капці (Іван Франко, XIII, 1954, 134).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак &lt;a href=&quot;https://www.slideshare.net/tan4ikbah/2-76608963&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; його подають серед діалектизмів Вінниччини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Взуття&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;капці&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож слово &lt;strong&gt;&quot;капці&quot; - літературне чи діалектизм&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-12T20:01:38.693" Title="Слово &quot;капці&quot; - літературне чи діалектизм?" Tags="|вживання-слів|іменники|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4558" PostTypeId="2" ParentId="4557" CreationDate="2018-07-12T20:01:38.693" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://eslovnyk.com/%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D1%86%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Найповнішому тлумачному словнику української мови&lt;/a&gt;  знаходимо це слово без позначки діал.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Капці&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;-ів, мн. (одн. ка́пець, -пця, ч.).&#xA;Легкі туфлі, перев. для хати. || Вид легкого взуття на Сході.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/22132-kapec.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику за ред. Б. Грінченка &lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Капці=капець&lt;/strong&gt;  -пця, м. 1) Кожаная обувь безъ голенищъ, опорки, туфли. Від злого давця бери й капця. Ном. А дід бабці купив капці, та короткі були, то втяв пальці. О. 1861. XI. 68. (Н. п.). 2) Родъ суконныхъ шитыхъ носковъ. Гол. Од. 67. Иногда къ нимъ пришивается продолженіе, охватывающее икры ногъ. Шух. І. 125. 3) Переносно: конецъ, смерть. Як де нагрюкають якого жида, там йому й капець. Екатер. у. Слов. Д. Эварн. Cм. капут.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2009/12/post-4.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Блозі професора Пономарева&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Замість &lt;em&gt;„тапочки&amp;quot;&lt;/em&gt; краще казати &lt;strong&gt;„капці&amp;quot;&lt;/strong&gt;. Це легке хатнє взуття. Так що тут в нас є кращий синонім.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, словники вказують, що це нормативне слово, запозичене з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;польської&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-12T20:01:38.693" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4559" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4560" CreationDate="2018-07-12T20:21:29.270" Score="2" ViewCount="1896" Body="&lt;p&gt;Часто ми використовуємо слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;забанити&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Наприклад, &lt;a href=&quot;http://ua.smart-ip.net/what-to-do-if-i-was-banned&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://steamcommunity.com/discussions/forum/9/1480982338952793575/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://ua.censor.net.ua/photo_news/3070217/kyyivskogo_hudojnyka_yermolenka_zabanyly_v_facebook_pislya_publikatsiyi_alternatyvnyh_plakativ_do_chs2018&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також з останнього посилання наводжу контекст:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Київського художника Єрмоленка &lt;strong&gt;забанили в Facebook&lt;/strong&gt; після публікації альтернативних плакатів до ЧС-2018.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zabanyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; цього слова немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То яке ж насправді значення слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;забанити&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-07-12T20:24:05.753" LastActivityDate="2018-07-12T20:24:05.753" Title="Значення слова &quot;забанити&quot;" Tags="|значення-слів|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4560" PostTypeId="2" ParentId="4559" CreationDate="2018-07-12T20:23:45.343" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://odb.km.ua/?dep=1&amp;amp;dep_up=563&amp;amp;dep_cur=1705&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику комп’ютерного сленгу&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Забанити&lt;/strong&gt; – заборонити написання повідомлень у форум або чат, заборонити доступ до будь-якого ресурсу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://fuck-hack.com/slovnyk-dlya-novachkiv-chastyna-2/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику для новачків (сайт про те як стати хакером)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Забанити&lt;/strong&gt;, забабить заборонити користувачеві написання повідомлень в форум або чат (від англ. to ban), заборонити доступ до якого-небудь ресурсу (наприклад, «забанити .mp3 файли на проксе»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також знаходимо інформацію у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D0%BD_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Бан&lt;/strong&gt; (англ. ban, /bæn/ — забороняти, оголошувати поза законом) — один з прийнятих в Інтернеті способів контролю за діями користувачів. Як правило, бан полягає в обмеженні певних прав користувача (на створення/відправлення нових повідомлень або створення нових тем на веб-форумі, на відправлення повідомлень в чаті, на коментування в блогах та ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-12T20:23:45.343" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4561" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4564" CreationDate="2018-07-13T09:59:12.677" Score="3" ViewCount="1100" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=screenshot&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; Англійсько-український словник з ІТ 1999–2011рр. &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;screenshot = знімок екрана&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/skrinshot&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонують замінювати слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;скріншот&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; на відповідники  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;зняток, знімок екрану, екранка, знимка.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;зняток&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; має найбільшу кількость голосів, проте в словниках не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке слово нормативно вживати в значенні screenshot? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-14T09:54:31.003" LastActivityDate="2018-07-17T11:19:44.747" Title="Український відповідник до слова &quot;скриншот&quot;" Tags="|переклад|вживання-слів|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4562" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4563" CreationDate="2018-07-13T10:13:13.810" Score="2" ViewCount="12887" Body="&lt;p&gt;Я вважала, що правильно писати &lt;em&gt;&quot;скриншот&quot;&lt;/em&gt; (відповідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2%27%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правила дев'ятки&lt;/a&gt;), проте сайт &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/skrinshot&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; подає слово, як &lt;em&gt;&quot;скріншот&quot;&lt;/em&gt;. Можливо на сайті припустились помилки?!&#xA;Як правильно передати на письмі запозичене слово (переклад screenshot)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-07-13T12:01:01.817" LastActivityDate="2018-07-13T15:20:37.657" Title="Як нормативно &quot;скриншот&quot; чи &quot;скріншот&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4563" PostTypeId="2" ParentId="4562" CreationDate="2018-07-13T15:14:38.950" Score="1" Body="&lt;p&gt;Правильним є лише варіан &amp;quot;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;скриншот&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&amp;quot;, оскільки це слово підпадає під &lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/#search=90-91&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;правило дев’ятки&amp;quot;, § 90, п. 5, в-1&lt;/a&gt;, про яке Ви самі згадали:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;И пишеться&lt;/strong&gt;:&#xA;В загальних назвах &lt;strong&gt;після&lt;/strong&gt; приголосних д, т, з, с, ц, ж (дж), ч, ш, &lt;strong&gt;р перед наступним приголосним&lt;/strong&gt;: брига́да, риф, фа́брика та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Такий же варіант пропонує нам і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%BE%D0%BA_%D0%B5%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знімок екрану (англ. screenshot, &lt;strong&gt;скриншот&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічно і стверджує &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-38442934&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;О. Пономанів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За так званим правилом дев'ятки, &lt;strong&gt;потрібно вимовляти скриншот і писати разом&lt;/strong&gt;, а не з дефісом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, додам, що, чомусь, варіант &amp;quot;скрІншот&amp;quot; таки зафіксований у &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%BE%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачно-стилістичному словнику української мови, 2013&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зня́ток&lt;/strong&gt;, -тка, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;комп., новотвір. Те ж саме, що й &lt;strong&gt;скріншо́т&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-13T15:20:37.657" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4564" PostTypeId="2" ParentId="4561" CreationDate="2018-07-13T15:38:04.273" Score="2" Body="&lt;p&gt;Словників як таких, на жаль, не знайшла, оскільки слово &quot;скриншот&quot; є відносно новотвором. Єдиною працею, в якій зафіксоване це слово із можливим відповідником, є &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%BE%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачно-стилістичний словник української мови, 2013&lt;/a&gt;, що вище у коментарях був запропонованим п. muffin:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зня́ток&lt;/strong&gt;, -тка, чол. - 3. комп., новотвір. Те ж саме, що й &lt;strong&gt;скріншо́т&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак щодо різних сайтів, то вони пропонують здебільшого саме цей відповідник. Про це дізнаємося на &lt;a href=&quot;http://forum.meta.ua/topic/t/160341/asc/0.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;forum.meta.ua&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗНЯТОК&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;скріншот&lt;/strong&gt;, прінтскрін; скан (сканована сторінка) &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%BE%D0%BA_%D0%B5%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Знімок екрану (англ. screenshot, скриншот, &lt;strong&gt;зняток&lt;/strong&gt;) &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://kolomyia.today/vpodobajka-lazivka-ta-golyarnya-krasyvi-ukrayinski-slova-yaki-zaminyat-populyarni-zapozychennya-14416&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;kolomyia.today&lt;/a&gt; та ін.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;скріншот – &lt;strong&gt;зняток&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-07-14T06:06:16.390" LastActivityDate="2018-07-14T06:06:16.390" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4565" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4566" CreationDate="2018-07-13T19:28:40.603" Score="1" ViewCount="1583" Body="&lt;p&gt;Доволі часто використовуємо слово &lt;strong&gt;&quot;корпоратив&quot;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&quot;корпоративна вечірка&quot;&lt;/strong&gt;. Однак я зацікавилась саме його відповідником - питомим словом, яке б передавало його значення. Якщо ввести у google, то одразу вибиває значення терміну, його види та ін. Відповідника, чомусь, не знайшла. Для прикладу подаю статтю &lt;a href=&quot;http://faqukr.ru/biznes/101245-shho-take-korporativ-i-jakim-vin-mozhe-buti.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Що таке корпоратив і яким він може бути?&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-14T03:23:39.053" Title="Чи є українські відповідники до слова &quot;корпоратив&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4566" PostTypeId="2" ParentId="4565" CreationDate="2018-07-13T19:29:56.317" Score="1" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/korporatyv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; знаходимо такі відповідники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;колегулька, робоча вечірка, робопляс, гуртівка, фірмова забава, внутрішня вечірка, гультяйня, гуртяйнівка, фірмові гульки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://druzy.com.ua/sho-take-korporativ-znachennia-i-pravopis-slova/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;druzy.com.ua&lt;/a&gt; знаходимо такі синоніми до слова корпоратив:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;• вечірка;&#xA;  •   свято;&#xA;  •   гулянка;&#xA;  •   пиятика;&#xA;  •   банкет;&#xA;  •   фуршет.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-07-14T03:23:39.053" LastActivityDate="2018-07-14T03:23:39.053" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4567" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-14T12:03:43.617" Score="3" ViewCount="309" Body="&lt;p&gt;В літературознавсті на позначення історичного роману певного типу використовують термін &quot;вальтер-скоттівський&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось, наприклад, у &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Baran_Yevhen/Khudozhnia_proza_Oresta_Levytskoho.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті Євгена Барана &quot;Художня проза Ореста Левицького&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Від П. Куліша до О. Маковея письменники крок за кроком вдосконалювали традиційний вальтерскоттівський метод написання історичних романів, співвідносячи його із культурно-політичною національною специфікою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрозуміло, що цей прикметник утворений від імені анґлійського письменника Вальтера Скотта. Тоді лоґічно припустити, що запозичений він з анґлійської мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звичайні анґло-українські, російсько-українські, тлумачні словники результатів не дають.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шукаю в Ґуґлі &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?ei=XOJJW_aLF8itsAHGsIXABA&amp;amp;q=%22walterscottish%22&amp;amp;oq=%22walterscottish%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..35i39k1j0i19k1j0i13i30i19k1j0i8i13i30i19k1l6j0i8i13i10i30i19k1.833.3851.0.4228.2.2.0.0.0.0.187.187.0j1.1.0....0...1.1.64.psy-ab..1.1.185....0.yHFn9fkikBE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;walterscottish&lt;/a&gt;, знаходить 38 результатів, що для анґломовного Ґуґлу десь так само як нуль, половина з тих посилань повторюється, ще половина - взагалі не викликає довіри.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шукаю &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22walter%20scottish%22&amp;amp;spell=1&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjpgs2Uwp7cAhVGkSwKHS-vA9EQBQgkKAA&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=662&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;walter scottish&quot;&lt;/a&gt;, результатів вже більше, але більшість - це просто щось на кшталт &quot;Walter, Scottish writer/novelist&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Отже, питання:&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна дізнатися, де виник цей термін і як потрапив до українського літературознавства? Якщо можна, то як.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи, може, це українська вигадка, адже нам важливо наголосити на &quot;вальтер-скоттівському&quot; характері &quot;Чорної ради&quot; Куліша (бо цей роман для українців - певна віха)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-07-16T13:33:55.723" LastActivityDate="2018-07-16T16:20:04.513" Title="Як, де, в якій традиції виникло слово &quot;вальтер-скоттівський&quot;/&quot;вальтерскоттівський&quot;?" Tags="|етимологія|власні-назви|запозичені-слова|неологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4568" PostTypeId="2" ParentId="4567" CreationDate="2018-07-16T16:15:47.037" Score="3" Body="&lt;p&gt;Найдавніше використання слова, що мені вдалося знайти, - це у вересні 1838 у місячному періодичному шотландському виданні &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Tait%27s_Edinburgh_Magazine&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Tait's Edinburgh Magazine&quot;&lt;/a&gt;. Слово &quot;&lt;strong&gt;walter-scottish&lt;/strong&gt;&quot; використовується в примітці до статті на її першій сторінці (&lt;em&gt;12 рядок примітки&lt;/em&gt;). У &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=KuARAAAAYAAJ&amp;amp;pg=PA559&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; автор критикує серію романів &quot;Walladmor&quot;, які позиціонувалися як вільний переклад роману Вальтера Скотта &quot;Waverly&quot;, що, звичайно, не сподобалось шотландцям.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі, відношення земляків Вальтера Скотта складно порівняти з чимось, бо він відродив національну та історичну пам'ять народу і відкрив її для світу. Це яскраво видно ще на початку статті, де автор згадує Вальтера Скотта як &quot;Author of &quot;Waverly&quot; ('Author' з великої літери), що має на увазі, що кожен, хто читає статтю, знає автора цього роману.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, відповідь на запитання: так, дізнатися щодо етимології цього слова можна шляхом дослідження джерел, зокрема періодичних видань. Слово &quot;вальтер-скоттівський&quot; безумовно не є вигадкою українських літературознавців, бо ймовірно використовувалось ще за життя письменника. А вальтер-скоттівським романтизмом називають період, у який письменники зверталися до історичного минулого, шукаючи у ньому відповіді на проблеми сучасності. До цього руху відноситься й роман П. Куліша &quot;Чорна рада&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-16T16:20:04.513" LastActivityDate="2018-07-16T16:20:04.513" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4569" PostTypeId="2" ParentId="4489" CreationDate="2018-07-16T16:56:24.400" Score="1" Body="&lt;p&gt;Взагалі-то, слово &lt;em&gt;доробок&lt;/em&gt;, на мою думку, найкраще виступає у значенні портфоліо, адже воно не обов'язково використовується у значенні &quot;творчої спадщини&quot;.&#xA;Можна використовувати слово &lt;em&gt;огляд&lt;/em&gt; у значенні, яке пропонує &lt;a href=&quot;https://sum.in.ua/s/oghljad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Стисле повідомлення про ряд подій, явищ і т. ін., поєднаних спільною темою.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У діловому мовленні також використовують такі слова, як &lt;em&gt;резюме&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;репертуар&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;збірка робіт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;збірник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;досьє&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-16T16:56:24.400" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4570" PostTypeId="2" ParentId="4468" CreationDate="2018-07-16T17:28:27.937" Score="4" Body="&lt;p&gt;Можливо, ви маєте рацію, що українці доволі-таки часто надають перевагу англицизмам. Але це предмет вивчення іншої царини.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для використання слова булінг все-таки є підстави. В українській мові довгий час &quot;цькувати&quot; мало основне значення &quot;наганяти собак на когось&quot;. У значенні &quot;знущання над кимось&quot; воно з'явилось пізніше й випливало з основного значення.&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cjkuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[джерело]&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В той час як в англійській слово &lt;em&gt;bully&lt;/em&gt; мало одне значення (те, в якому його зараз і вживають). Більш того, усі авторитетні тлумачні словники англійської мови такі, як &lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/bully&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оксфордський&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/bully&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кембриджський&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/bully&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Колінс&lt;/a&gt; наводять приклади вживання цього слова саме у значенні шкільного або дитячого булінгу, що в принципі одне й те саме.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це наводить на думки, що українці вживають слово &lt;em&gt;булінг&lt;/em&gt; частіше, бо воно не має побічних значень. Хоча ваша версія також не позбавлена сенсу, бо можна знайти велику кількість статей про цькування, де англицизм використовується узаголовку, проте український відповідник - у самій статті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-16T17:28:27.937" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4571" PostTypeId="2" ParentId="4561" CreationDate="2018-07-17T10:41:34.667" Score="3" Body="&lt;p&gt;В українському інтерфейсі macOS використано термін &quot;знімок екрана&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/81tdA.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/81tdA.png&quot; alt=&quot;знімок екрану налаштувань комбінацій клавіш&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-17T11:19:44.747" LastActivityDate="2018-07-17T11:19:44.747" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4572" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4592" CreationDate="2018-07-17T19:32:24.010" Score="1" ViewCount="489" Body="&lt;p&gt;Знайшла у творі Марко Вовчок &lt;a href=&quot;https://www.ukrlib.com.ua/styslo/printit.php?tid=10459&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Маша&quot;&lt;/a&gt; таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У сім років вона захотіла навчитися плести &lt;strong&gt;кружево&lt;/strong&gt;, над роботою сиділа цілий тиждень поки не навчилася ідеально плести.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож цікавить, чи слово &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;кружево&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot; - це літературне чи таки росіянізм?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kruzhevo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; цього слова немає, однак є &quot;мереживо&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-20T17:37:09.797" LastActivityDate="2018-07-20T20:16:17.883" Title="Кружево - росіянізм чи літературне слово?" Tags="|етимологія|іменники|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4574" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4575" CreationDate="2018-07-17T19:52:22.920" Score="3" ViewCount="76" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghipjur&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГІПЮ́Р&lt;/strong&gt;, у, чол. Сорт мережива з опуклим узором. Розчервоніла коло печі Уляна ступав поруч Карпа, в тісній кофті з рожевого гіпюру (Василь Кучер, Трудна любов, 1960, 163).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак зацікавилась, яке ж походження цього слова. Звернулась в &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=515&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt;, однак такого слова там не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-17T19:54:00.867" Title="Яке походження слова “гіпюр”?" Tags="|етимологія|іменники|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4575" PostTypeId="2" ParentId="4574" CreationDate="2018-07-17T19:54:00.867" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D0%BF%D1%8E%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Гіпю́р&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;фр. guipure, від guiper — «обвивати»&lt;/em&gt;) — сорт мережива з опуклим узором.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, ця інформація взята з &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/42/53395/280392.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника іншомовних слів Мельничука&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;гіпю́р&lt;/strong&gt; &#xA;  (&lt;em&gt;франц. guipure&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таку ж інформацію знаходимо у російськомовних джерелах, наприклад, у &lt;a href=&quot;https://krylov.lexicography.online/%D0%B3/%D0%B3%D0%B8%D0%BF%D1%8E%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологческому онлайн-словаре русского языка Крылова Г.А&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, більше інформації  про етмологію цього слова не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-17T19:54:00.867" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4576" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4591" CreationDate="2018-07-17T19:54:31.277" Score="3" ViewCount="249" Body="&lt;p&gt;У творі Панаса Мирного &lt;a href=&quot;http://lib.ru/SU/UKRAINA/MIRNIJ/h_r_v_ya.txt_Piece100.01&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Хіба ревуть воли, як ясла повні&quot;&lt;/a&gt; натрапила на таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Недовго й мiсця шукав:  зараз  жид  &lt;strong&gt;злебенив&lt;/strong&gt;  його  та  й заправив у поштарi.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож цікавить, що означає слово &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;злебенити&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шукала у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zlebenyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt;,однак там цього слова немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-07-23T06:43:21.073" LastActivityDate="2018-07-23T06:43:21.073" Title="Що означає слово &quot;злебенити”?" Tags="|значення-слів|дієслова|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4577" PostTypeId="2" ParentId="4576" CreationDate="2018-07-17T19:55:15.683" Score="1" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/20256-zlebenity.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику за ред. Б. Грінченка&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Злебені́ти&lt;/strong&gt;, -ню́, -ниш, гл. Попасть, схватить. Зараз жид злебенив його та й заправив у поштарі. Мир. ХРВ. 4.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже,  «зараз жид &lt;strong&gt;схопив&lt;/strong&gt; його та й заправив у поштарі».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-07-22T08:08:11.707" LastActivityDate="2018-07-22T08:08:11.707" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4578" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4581" CreationDate="2018-07-17T20:11:07.743" Score="2" ViewCount="255" Body="&lt;p&gt;Значення слова знаходжу у &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=154738&amp;amp;page=1548&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;МАЗОХІ́СТ&lt;/strong&gt;, а, ч. Особа, схильна до мазохізму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, аби все ж уникати такого масового запозичення, хотіла б і до цього слова знати український відповідник. Чи є такий / -і?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-19T18:53:52.897" Title="Чи є український відповідник до слова &quot;мазохіст&quot;?" Tags="|іменники|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4579" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4580" CreationDate="2018-07-17T20:17:26.807" Score="2" ViewCount="502" Body="&lt;p&gt;Часто практикують у школах уроки з елементами &lt;em&gt;&lt;strong&gt;тренінгів&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, а також і в практичній психології цей тип заняття доволі популярний. Отож цікавить, &lt;em&gt;чи є український відповідник до цього слова?&lt;/em&gt; Адже у тому ж &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/treningh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; знаходимо лише такі значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТРЕ́НІНГ&lt;/strong&gt;, у, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тренування, а також спеціальний тренувальний режим&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Спеціальне приміщення для тренування (у 1 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На інших сайтах, чомусь, не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-17T20:20:54.970" Title="Чи є відповідник до слова &quot;тренінг&quot;?" Tags="|іменники|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4580" PostTypeId="2" ParentId="4579" CreationDate="2018-07-17T20:20:54.970" Score="4" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/treninh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; знаходимо такі відповідники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;вишкіл,&#xA;  майстерка,&#xA;  вдосконалення&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%96%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ТРЕНУВА́ННЯ, ТРЕНА́Ж, ТРЕ́НІНГ&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-17T20:20:54.970" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4581" PostTypeId="2" ParentId="4578" CreationDate="2018-07-18T07:42:14.300" Score="2" Body="&lt;p&gt;Відповідник буде знайти досить важко, так як це назва психічного захворювання, що походиться від назви &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%B4_%D1%84%D0%BE%D0%BD_%D0%97%D0%B0%D1%85%D0%B5%D1%80-%D0%9C%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;людини&lt;/a&gt;, яка вперше дослідила це явище (як було вже зазначено у коментарях). На кшталт цього слова у нашій мові також існують такі слова як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;садизм&lt;/a&gt; (садист), &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кретинізм&lt;/a&gt; (кретин) тощо. Такі слова вкрай важко замінити, бо були вони винайдені вже давно і в нашу мову потрапили також давно, того й немає у нас відповідників, які мали б точно таке саме значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, опираючись на визначення терміну &quot;&lt;a href=&quot;http://getword.ru/ukr/slovari.php?word=%D0%BC%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D1%85%D1%96%D0%B7%D0%BC&amp;amp;table=ukr_melnuk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мазохізм&lt;/a&gt;&quot; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Статеве збочення, при якому для досягнення оргазму необхідно&#xA;  відчувати фізичний біль або моральне приниження з боку партнера&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;можу припустити, що цей термін у певному контексті можна замінити словом &quot;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B7%D0%B1%D0%BE%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;збоченець&lt;/a&gt;&quot; або ж &quot;сексуальний збоченець&quot;, однак врахуйте, що слово &quot;збоченець&quot; все одно має ширше значення аніж &quot;мазохіст&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-07-19T18:53:52.897" LastActivityDate="2018-07-19T18:53:52.897" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4582" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4584" CreationDate="2018-07-19T06:32:28.010" Score="2" ViewCount="335" Body="&lt;p&gt;В рекламі &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=QRWO5rW0Y4s&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ФАВОРИТ СПОРТ&lt;/a&gt; запитують - &quot;Споримо?&quot;&#xA;Мені здавалося &quot;споримо&quot; - російське слово, проте в СУМ-11 присутнє визначення &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sporyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СПОРИТИ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Те саме, що сперечатися. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;перен.&lt;/em&gt; Змагатися, не поступатися у чому-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У визначені присутня позначка &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, тобто слово краще не вживати в діловому письмі. &#xA;Цікавить чи не запозичене &quot;спорити/споримо&quot; з російської?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-19T16:44:31.617" Title="Спорити - питоме чи запозичене слово?" Tags="|значення-слів|дієслова|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4583" PostTypeId="2" ParentId="3119" CreationDate="2018-07-19T08:12:33.523" Score="7" Body="&lt;p&gt;В правописі дійсно помилка. У &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par103p2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 103.2&lt;/a&gt; слово Ігор справді подано у парадигмі відмінювання м'якої групи, і кличний відмінок мав би мати закінчення -ю, а не -е.&#xA;Але &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par45IIp2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 45 цього ж правопису визначає всі критерії м'якої групи&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;М’яка група&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чоловічий рід&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До м’якої групи належать іменники &lt;strong&gt;чол. роду з кінцевим м’яким приголосним основи&lt;/strong&gt;: боєць, велетень, звичай, край, учитель, Бенедьо; сюди належить частина &lt;strong&gt;іменників із суфіксами -ар, -ир&lt;/strong&gt;, які в однині мають наголос на корені: бондар — бондаря, козир — козиря, лікар — лікаря, писар — писаря, а також &lt;strong&gt;іменники, у яких при відмінюванні наголос переходить із суфікса на закінчення&lt;/strong&gt;: буквар — букваря, вівчар — вівчаря, друкар — друкаря, інвентар — інвентарю, календар — календаря, кобзар — кобзаря, пролетар — пролетаря, секретар — секретаря, шахтар — шахтаря; гузир — гузиря, проводир — проводиря, пухир — пухиря та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, немає жодних підстав зараховувати іменник Ігор до м'якої групи: закінчується на твердий приголосний основи, не має суфіксів -ар, -ир, і при відмінюванні наголос не переходить на закінчення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому цей випадок потрібно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;або вважати &lt;strong&gt;винятком&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par103p2prym2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 103.2 Примітка 2&lt;/a&gt;) і запам'ятати,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;або нарешті визнати його належність до твердої групи і застосовувати відповідні правила відмінювання.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1644" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-22T18:50:50.657" LastActivityDate="2018-07-22T18:50:50.657" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4584" PostTypeId="2" ParentId="4582" CreationDate="2018-07-19T11:29:29.183" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник&lt;/a&gt; у словниковій статті із словом &lt;strong&gt;спорити&lt;/strong&gt; відсилає нас до &lt;strong&gt;перти 3&lt;/strong&gt;:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/AXwMa.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/AXwMa.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;    &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/PYaiV.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/PYaiV.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, воно питоме (походить ще з праслов'янського *pertі, *pьrǫ і присутнє в багатьох інших слов'янських мовах)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-07-19T16:44:31.617" LastActivityDate="2018-07-19T16:44:31.617" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4585" PostTypeId="2" ParentId="1206" CreationDate="2018-07-19T16:40:01.573" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо хочете позбутися двозначності, можна використовувати форму &lt;code&gt;&quot;той, що був у вжитку&quot;&lt;/code&gt;. Таким чином, ця сполука слів набуває єдиного значення. Приклад: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я купив телефон, що був у вжитку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також в деяких ситуаціях використовується слово &quot;старий&quot; в залежності від контексту як еквівалент словам &quot;подержанный&quot; та &quot;second-hand&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-19T16:40:01.573" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4588" PostTypeId="2" ParentId="4149" CreationDate="2018-07-19T21:38:58.943" Score="5" Body="&lt;p&gt;Вочевидь, мова йде про два різні міста &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%85%D0%B5%D0%BD%D1%8C%D1%8F%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пхеньян&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%85%D1%8C%D0%BE%D0%BD%D1%87%D1%85%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пхьончхан&lt;/a&gt;.&#xA;Для передачі корейських назв кирилицею нині використовується &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Система Концевича&lt;/a&gt;, яка фактично створювалась для російської мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1633" LastActivityDate="2018-07-19T21:38:58.943" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4589" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6048" CreationDate="2018-07-20T07:50:29.797" Score="5" ViewCount="3714" Body="&lt;p&gt;Після запитання &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/3540/9&quot;&gt;“Йошкін кот” - це “Йосип на кобилі”?&lt;/a&gt; я поцікавився значенням цього фразеологізму. Я так розумію, що Йосип, то Сталін, але яке значення мають ці фразеологізми, частину з яких я знайшов на &lt;a href=&quot;http://tereveni.org/topic/15385/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;теревенях&lt;/a&gt; (див. другу сторінку):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Йосип на кобилі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Йосип за пеньком&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Йосип босий&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Йосип драний&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклад вживання із життя:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/v2FWY.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/v2FWY.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2024-01-23T13:21:39.757" LastActivityDate="2024-01-23T13:21:39.757" Title="Що означають ці фразеологізми про Йосипа" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4590" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4597" CreationDate="2018-07-20T10:17:14.017" Score="8" ViewCount="5624" Body="&lt;p&gt;Цікавить чи є якась різниця у вживанні слів &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kalabanja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;калабаня&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kovbanja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ковбаня&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kaljuzha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;калюжа&lt;/a&gt;&quot;. Всі ці слова знаходимо в СУМі, і якщо біля слова &quot;калабаня&quot; бачимо, що це діалектизм, то біля слів &quot;ковбаня&quot; (раніше такого слова не доводилося зустрічати) та &quot;калюжа&quot; таких позначок немає.&#xA;На &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; також знайшов такі синоніми до цих слів, як &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bajura&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;баюра&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/barligh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;барліг&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kalabatyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;калабатина&lt;/a&gt;&quot; (також має позначку, що це діалектизм), &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bakaj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бакай&lt;/a&gt;&quot; (діал.) та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kovtjoba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ковтьоба&lt;/a&gt;&quot; (діал.). Вони також є в СУМі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, виходить слів, які б означали &quot;заглибина в ґрунті, наповнена водою або іншою рідиною&quot; дуже багато в українській мові. Однак, цікаво які з них краще вживати в творах ЗНО. І якщо з тими словами, у яких є позначка &quot;діал.&quot;, ще все зрозуміло, то як бути із такими, як &quot;калюжа&quot; (спершу думав, що це росіянізм, але прочитавши цю &lt;a href=&quot;https://day.kyiv.ua/uk/article/istoriya-i-ya/pravda-istoriyi-ta-mifi-movoznavstva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt;, я виявив, що саме слово &quot;лужа&quot; було утворено від українського варіанту), &quot;ковбаня&quot;, &quot;баюра&quot; та &quot;барліг&quot;? Чи є між цими словами якась значна різниця, чи ми можемо без сумнівів вживати всі ці слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-22T17:17:19.910" LastActivityDate="2019-07-21T07:59:33.233" Title="Чи є різниця між словами &quot;калюжа&quot;, &quot;калабаня&quot; та &quot;ковбаня&quot;?" Tags="|вживання-слів|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4591" PostTypeId="2" ParentId="4576" CreationDate="2018-07-20T17:50:31.320" Score="4" Body="&lt;p&gt;Пропоную інший варіант відповіді для тих, хто не знає російської й надає перевагу літературній мові для розуміння незрозумілих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%BB%D0%B5%D0%B1%D0%B5%D0%B4%D0%B0%CC%81%D1%82%D0%B8&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійський словник 1955р.&lt;/a&gt; (К. Андрусишин, Я. Крет):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;злебені́ти&lt;/strong&gt; (-і́ю, -і́єш) Р vt = &lt;em&gt;злебеда́ти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;злебеда́ти&lt;/em&gt; (-а́ю, -а́єш) P vt to catch (seize) unexpectedly, surprise.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;em&gt;злебеніти&lt;/em&gt; - це &lt;strong&gt;несподівано схопити&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;заскочити&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-20T17:55:52.277" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4592" PostTypeId="2" ParentId="4572" CreationDate="2018-07-20T20:16:17.883" Score="3" Body="&lt;p&gt;Звернувшись до &lt;a href=&quot;http://resource.history.org.ua/cgi-bin/eiu/history.exe?&amp;amp;I21DBN=ELIB&amp;amp;P21DBN=ELIB&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=elib_all&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=ID=&amp;amp;S21COLORTERMS=0&amp;amp;S21STR=0007831&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічного словника української мови&lt;/a&gt;, бачимо, що це слово запозичене з російської мови. З цього випливає, що &quot;&lt;em&gt;кружево&lt;/em&gt;&quot; - росіянізм.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/0m3hd.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/0m3hd.jpg&quot; alt=&quot;кружево&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-20T20:16:17.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4593" PostTypeId="2" ParentId="3286" CreationDate="2018-07-21T11:17:23.527" Score="5" Body="&lt;p&gt;Online Corrector рекомендує використовувати слово &lt;em&gt;&amp;quot;невідчужуваний&amp;quot;&lt;/em&gt;, бо &lt;em&gt;&amp;quot;відчужувати&amp;quot;&lt;/em&gt; - &lt;code&gt;юридичний термін&lt;/code&gt;. &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14317&amp;amp;page=462:&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІДЧУ́ЖУВАТИ&lt;/strong&gt;, ую, уєш, недок., &lt;strong&gt;ВІДЧУ́ЖИТИ&lt;/strong&gt;, жу, жиш, док.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;що, &lt;em&gt;юр.&lt;/em&gt; Спираючись на певний закон, відбирати в кого-небудь майно на користь держави, організації чи окремої особи.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кожний громадянин .. має право .. набувати і відчужувати майно із зазначеними в законі обмеженнями (з мови документів); – Спасибі, таки відчужили хоч хату та кузню, мене наділили (А. Головко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/435-15/page8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;цій&lt;/a&gt; сторінці Цивільного кодексу України можна знайти достатньо прикладів використання &lt;em&gt;&amp;quot;відчужувати&amp;quot;&lt;/em&gt; та похідних слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можливо автори хотіли наголосити на повсякденності цього права, а не тільки у рамках законів.&#xA;Висновок: &lt;em&gt;&amp;quot;відчужувати&amp;quot;&lt;/em&gt; рекомендується використовувати в юридичному контексті, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nevid.jemnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&amp;quot;невід'ємний&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; - у значенні того, кого не можна відокремити від когось чи чогось, у повсякденному контексті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-21T11:17:23.527" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4594" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4618" CreationDate="2018-07-22T07:53:08.053" Score="4" ViewCount="1038" Body="&lt;p&gt;Декілька разів натрапляла на інформацію, в якій стверджують, що маслини - це росіянізм, українська назва якого - оливки. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://elle.pp.ua/olivki-i-maslini-v-chomu-riznicya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оливки&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - це українська назва &lt;em&gt;&lt;strong&gt;від слова олива&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, а &lt;strong&gt;маслины&lt;/strong&gt; — це &lt;em&gt;&lt;strong&gt;російська назва, від слова масло&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (олія або олива).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%BC%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-українському словнику&lt;/a&gt; знаходжу таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;маслина&lt;/strong&gt; - &lt;em&gt;плід&lt;/em&gt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;оливка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, однак і зазначено, що &lt;em&gt;рослина&lt;/em&gt; - &amp;quot;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;маслина&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Там само у прикладах бачу заміну &amp;quot;маслини&amp;quot; у 2 своїх значеннях на &amp;quot;оливки&amp;quot; (включно із значенням дерева):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки &lt;strong&gt;оливкове дерево&lt;/strong&gt; досить витривале, воно могло залишатися живим під водою протягом кількох місяців Потопу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Паростки ростуть від одного пня з корінням, і всі разом вони приносять добрий урожай &lt;strong&gt;оливок&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;То як же насправді, &lt;strong&gt;маслина - це росіянізм чи все ж питоме слово?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-24T21:41:28.073" Title="Маслини - це росіянізм чи питоме слово?" Tags="|росіянізм|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4595" PostTypeId="2" ParentId="4594" CreationDate="2018-07-22T07:54:16.180" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику української мови&lt;/a&gt; знаходимо:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/OuNeV.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/OuNeV.png&quot; alt=&quot;маслина&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;маслина&lt;/strong&gt; не є росіянізмом і  присутнє в інших слов'янських мовах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-07-23T16:57:13.607" LastActivityDate="2018-07-23T16:57:13.607" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4596" PostTypeId="2" ParentId="3874" CreationDate="2018-07-22T17:39:49.197" Score="2" Body="&lt;p&gt;Ця абревіатура підпадає під другий пункт &lt;a href=&quot;http://pravopys.net/sections/39/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 39&lt;/a&gt; Українського правопису як складноскорочена ініціальна абревіатура, утворена від загального імені. Ця стаття не передбачає написання абревіатур з крапками. До того ж в &lt;a href=&quot;https://www.pravoconsult.com.ua/chomu-vi-shhe-dosi-ne-zminili-svoye-im-ya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;одному&lt;/a&gt; з ваших джерел пишуть &quot;ПІБ&quot; також:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;“Кожен громадянин України може змінити власне прізвище, ім’я і по батькові (ПІБ)”&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &quot;ПІБ&quot; правильно писати &lt;strong&gt;разом і без крапок&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-22T17:39:49.197" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4597" PostTypeId="2" ParentId="4590" CreationDate="2018-07-22T18:17:40.693" Score="4" Body="&lt;p&gt;В принципі значної різниці між цими словами немає. Ви можете вживати кожне з цих слів у повсякденному житті. Головне, щоб вас розуміли. Наприклад, &amp;quot;барліг&amp;quot; у своєму четвертому словниковому значенні особисто мені був невідомим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;БАРЛІ́Г, лога і логу, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Болото; калюжа.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також треба відзначити, що деякі з цих слів мають відтінки у значенні. Наприклад, &amp;quot;ковбаня&amp;quot; згідно з словником - саме вибоїна, в той час як &amp;quot;калюжа&amp;quot; може бути просто водою, розлитою на поверхні; &amp;quot;баюра&amp;quot; ж має значення саме великої калюжі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо ЗНО, то я раджу використовувати &amp;quot;сухіші&amp;quot; й найпоширеніші синоніми слів, оскільки власне висловлення у форматі ЗНО не передбачає перевірку творчості у тексті, а лише дотримання правопису та форми, передбаченої ЗНО.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-22T18:17:40.693" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4598" PostTypeId="2" ParentId="2727" CreationDate="2018-07-22T20:59:54.063" Score="0" Body="&lt;p&gt;Безклубенко С. Д. &lt;em&gt;Нариси загальної теорії мистецтва&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Українське слово мистецтво (як і біл. мастацтва) вважається запозиченням зі ст.-пол. misterstwo (від mistrz), що походить од нім. Meister (майстер), котре виводиться з лат. Magister (навчитель, начальник), утвореного шляхом поєднання слів magis («великий») та histor («знавець», «умілець», згодом — «актор»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/0LkLO.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/0LkLO.png&quot; alt=&quot;магістр1&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/KQ7He.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/KQ7He.png&quot; alt=&quot;магістр2&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-22T20:59:54.063" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4599" PostTypeId="2" ParentId="4133" CreationDate="2018-07-22T21:17:34.833" Score="1" Body="&lt;p&gt;Можна сказати &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9+%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA+%D0%B7%D1%96+%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%BC%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;&lt;em&gt;науковець зі ступенем&lt;/em&gt;&quot;&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%86%D1%8C+%D0%B7%D1%96+%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%BC%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;&lt;em&gt;науковий працівник зі ступенем&lt;/em&gt;&quot;&lt;/a&gt;. Хоча й такі сполуки слів менше використовують, але, по-моєму, це те, що ви хочете сказати, не вживаючи &quot;власник&quot; чи &quot;володар&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-07-23T10:48:56.697" LastActivityDate="2018-07-23T10:48:56.697" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4600" PostTypeId="2" ParentId="3805" CreationDate="2018-07-22T22:03:43.300" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не думаю, що &quot;атмосферний&quot; може бути калькою з російської, оскільки це прикметник, утворений від іменника, що пішов з грецької мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/wSDVH.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/wSDVH.png&quot; alt=&quot;атмосфера&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але у разі, якщо ви хочете використати слово синонімічне, то, мабуть, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dushevnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;душевний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; підходить під ваш опис:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;//  Який викликає приємні почуття, приємно вражає. [Ярина:] Ох, як я люблю душевні пісні (Олександр Корнійчук, II, 1955, 101); Почула, що чергує Артем Громов, і одразу її голос пом'якшав, помолодів, таким душевним став (Василь Кучер, Чорноморці, 1956, 28). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-22T22:03:43.300" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4601" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4604" CreationDate="2018-07-23T04:23:29.087" Score="-2" ViewCount="63" Body="&lt;p&gt;I have learned the soft sign 'ь' cannot appear at the beginning of a sentence.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Would someone care to explain further?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1642" LastActivityDate="2018-07-23T07:39:11.073" Title="Why can't 'ь' appear at the beginning of a sentence?" Tags="|граматика|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4602" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4606" CreationDate="2018-07-23T05:20:59.977" Score="-2" ViewCount="113" Body="&lt;p&gt;Through my studies I have come across the letter 'Ь' for soft sign and the letter 'й' for iot. I wonder now if there are more named letters within the Ukrainian language.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1642" LastEditorUserId="1642" LastEditDate="2018-08-11T17:37:30.483" LastActivityDate="2018-08-11T17:37:30.483" Title="Are й and ь exceptions to letters named after pronunciation?" Tags="|граматика|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ClosedDate="2018-07-25T08:36:52.643" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4603" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4605" CreationDate="2018-07-23T06:09:03.893" Score="-1" ViewCount="324" Body="&lt;p&gt;I noticed the hard sign 'ъ' (твёрдый знак) is not present and used in the Ukrainian language in comparison with Russian; why is this?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1642" LastEditorUserId="1642" LastEditDate="2018-08-15T22:37:03.247" LastActivityDate="2018-08-15T22:37:03.247" Title="Use for the hard sign (ъ) in the Ukrainian language" Tags="|граматика|" AnswerCount="2" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4604" PostTypeId="2" ParentId="4601" CreationDate="2018-07-23T06:43:00.680" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Soft_sign&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;“Ь” (soft sign)&lt;/a&gt; can be used only right after a consonant, because its purpose is to make the (preceding) consonant &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Palatalization_(phonetics)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;to sound “softer” (i. e. palatalized)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-23T07:39:11.073" LastActivityDate="2018-07-23T07:39:11.073" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4605" PostTypeId="2" ParentId="4603" CreationDate="2018-07-23T06:56:51.703" Score="6" Body="&lt;p&gt;Why should it?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I know two modern use-cases for hard sign:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;In Russian it can be used between a consonant and an &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Iotation#Iotified_vowels&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;iotified vowel&lt;/a&gt; to specify that the following iotified vowel should sound &lt;em&gt;as in the beginning of the word&lt;/em&gt;, not as it usually sounds when placed after a consonant. &lt;strong&gt;In Ukrainian we just put &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Apostrophe&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;apostrophe&lt;/a&gt; for that&lt;/strong&gt;. (In Russian they sometimes used apostrophe too, but hard sign is more standard in Russian.)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;In Bulgarian it can be used to specify &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Mid_back_unrounded_vowel&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;mid back unrounded vowel (IPA /ɤ̞/)&lt;/a&gt;. &lt;strong&gt;We don't have such sound in Ukrainian&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Update. I noticed that you're asking explicitly about Russian. Sorry, I didn't notice it initially. Probably in that case we need to dive in the history a bit.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Old_East_Slavic&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Old East Slavic&lt;/a&gt; language, which was used on the territory of the &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Kievan_Rus&amp;#39;&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Kievan Rus'&lt;/a&gt; (predecessor of modern Belarus, Ukraine and Russia) at least as a written language (some claim that it was also used as an oral language while other think that the oral language of that time was quite different), did use both &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; (hard sign) and &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; (soft sign). However their meaning was originally quite different than in modern Russian and Ukrainian languages —  both &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; meant extra-short vowels. In fact, at that times, Old East Slavic allowed only open syllables (every syllable had to end with a vowel, and &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; were both vowels).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Since approximately the XI century, extra-short vowels start to disappear from the Old East Slavic language and the language started to allow closed syllables. In some cases &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; were replaced by &lt;em&gt;о&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;е&lt;/em&gt; and other vowels, in some cases they just dropped out. They didn't immediately disappear from writing, writers often continued to traditionally put &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; in old places for a long time after they were replaced or disappeared in pronunciation.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But the larger distance emerged between the written language and the oral language the harder it was for writers to put &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; consistently (such “mistakes” are actually the thing that helps modern researchers to explore evolution of the oral dialects — as there was no audio-recording hardware in medieval/pre-medieval times).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;At the turn of the XIX and XX centuries, the Russian language:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;used &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; (soft sign) only for softening the preceding consonant (I don't know exactly how such role actually appeared; probably it's a rudiment of the original &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt;'s role, i.e. when &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; sounded like a vowel it also sometimes palatalized preceding consonant); additionally it made the following iotified vowel to sound it usually sounds in the beginning of the word or after a vowel (which is natural for &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; as it was originally a vowel);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;used &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; (hard sign) mostly as an aimless traditional character; additionally it made the following iotified vowel to sound like in the beginning of the word or after a vowel (which is natural for &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt;; but was probably only a minority of &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; usages). In the beginning of XX a reform of the Russian language eliminated that aimless-traditional use &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; from Russian (as for now, it's used only to make the following iotified vowel to sound like in the beginning of the word or after a vowel).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The Ukrainian language used almost the same writing system (with some differences in traditions) as Russian at least till the end of the XVIII century. XIX was relatively experiment-rich century for the Ukrainian language: at least 10 different writing systems were proposed by different Ukrainian authors in XIX, some of which were quite radical. Many of them abandoned “dead” Cyrillic letters long before they were eliminated by the corresponding reform in Russian. Under such circumstances there seems to be no strong reasons to keep using &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In fact, apostrophe fits its role (which is handled by &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; in modern Russian) quite well. The fact is that both Ukrainian and Russian have so-called iotified vowels (which sound in certain style when they're placed right after a consonant and in the other style in  other cases, i.e. in the beginning of the word or right after vowel). And apostrophe or dash are quite intuitive symbols to “break” a word and to make the following letter to sound like in the beginning of the word. Unofficially apostrophe was sometimes used in the same role (i.e. instead of &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt;) in the Russian language too (especially in 1920-1930th), though it was never officially adopted for that role there.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-24T00:38:48.003" LastActivityDate="2018-07-24T00:38:48.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4606" PostTypeId="2" ParentId="4602" CreationDate="2018-07-23T07:32:47.027" Score="2" Body="&lt;p&gt;Every letter has a name.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But the fact is that names of the most of the Ukrainian letters simply resemble their pronunciations more or less:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Names of vowel-like letters exactly resemble their pronunciation as when the letter is used in the beginning of the word, e.g.: &lt;em&gt;а&lt;/em&gt; is called &lt;em&gt;а&lt;/em&gt; /ɑ/, &lt;em&gt;я&lt;/em&gt; is called &lt;em&gt;я&lt;/em&gt; /jɑ/, etc.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Names of consonant-like letters are typically extended with &lt;em&gt;а&lt;/em&gt; /ɑ/ (put after the corresponding consonant) or &lt;em&gt;е&lt;/em&gt; /ɛ/ (put after or before the consonant), e.g:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;к&lt;/em&gt; (produces /k/ sound) is called &lt;em&gt;ка&lt;/em&gt; /kɑ/;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;л&lt;/em&gt; (produces /l/ sound) is called &lt;em&gt;ел&lt;/em&gt; /ɛl/;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;з&lt;/em&gt; (produces /z/ sound) is called &lt;em&gt;зе&lt;/em&gt; /zɛ/.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So far the only Ukrainian letters that don't follow that scheme are &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; (produces /j/ sound, but is called &lt;em&gt;йот&lt;/em&gt; /jɔt/ (not /jɑ/, /ɛj/ or /jɛ/ as one may expect when looking on the other consonants)) and &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; (produces no sound (modifies preceding letter's sound), is called &lt;em&gt;м'який знак&lt;/em&gt; /mjɑˈkɪj ˈznɑk/, which literally means “soft sign”).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-07-23T07:32:47.027" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4607" PostTypeId="2" ParentId="870" CreationDate="2018-07-23T08:08:56.053" Score="2" Body="&lt;p&gt;Граматичний словник з серії &quot;ЦИФРОВЕ ЛЕКСИКОГРАФІЧНЕ НАДБАННЯ УКРАЇНИ&quot;, що був розроблений на основі академічних орфографічних словників, каже, що правильно буде &quot;варіант&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZXAwS.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZXAwS.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/180689769033511/photos/a.368530956916057.1073741829.180689769033511/498557550580063/?type=3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.facebook.com/180689769033511/photos/a.368530956916057.1073741829.180689769033511/498557550580063/?type=3&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1190" LastEditorUserId="1190" LastEditDate="2018-07-23T09:01:06.187" LastActivityDate="2018-07-23T09:01:06.187" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4608" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-23T12:48:26.977" Score="6" ViewCount="3006" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pled&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;плед&lt;/a&gt;&quot; було запозичене від німецького &quot;&lt;a href=&quot;https://vasmer.lexicography.online/%D0%BF/%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Рlаid&lt;/a&gt;&quot;, тому я вирішив знайти відповідник. У СУМі бачимо значення слова &quot;плед&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Шерстяне або напівшерстяне покривало&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також там є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/koc&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;коц&lt;/a&gt;&quot;, одним зі значень якого є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Грубе вовняне однотонне вкривало з начісками&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, в &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/k/koc/33-1-0-8271&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику синонімів&lt;/a&gt; до слова &quot;коц&quot; мені не вдалося знайти слова &quot;плед&quot;. Отож чи можна вживати ці слова як синоніми чи все ж між ними є різниця (друге значення слова &quot;коц&quot; - &quot;Ворсовий пристрижений однобічний килим&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-02-23T15:54:15.183" Title="Чи можна вважати слово &quot;коц&quot; відповідником до &quot;плед&quot;?" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4609" PostTypeId="2" ParentId="4602" CreationDate="2018-07-23T16:33:41.360" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Just for notice to answer of Sasha and about not obviously things.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Sasha writed about their &lt;em&gt;sound&lt;/em&gt; for reading alphabet. What is it meaning? When to write here is just &lt;em&gt;к&lt;/em&gt; — not &lt;em&gt;ка&lt;/em&gt;, but when reading, here is &lt;em&gt;ка&lt;/em&gt;. So, each letter is already name themself. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Another thing, Ukrainian has genders, and each name of letters is in neuter gender but has not cases. So, correct writing is &lt;em&gt;велик&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=39757&amp;amp;page=1257&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;к&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Sasha writed about variation sounds. But here is nothing hard, because currently sounds are just coppied from &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Latin_alphabet#Classical_Latin_alphabet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Classic Latin&lt;/a&gt;, even for different sounds but with similar way of pronunciation. Let’s look.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;b&gt;   Same         Different Sound&#xA;C  Sound  L     C       L&lt;/b&gt;&#xA;&#xA;Б   be    B  →  В  we         — from Greek &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Beta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;beta&lt;/a&gt;&#xA;&lt;i&gt;Г&lt;/i&gt;   ɦе    &lt;i&gt;G&lt;/i&gt;  →  Ц  ts&lt;b&gt;e&lt;/b&gt;  &lt;i&gt;C&lt;/i&gt;  k&lt;b&gt;e&lt;/b&gt; — from Greek &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Gamma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;i&gt;gamma&lt;/i&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;i&gt;Ґ&lt;/i&gt;   ɡe    ┘     Ч  tʃ&lt;b&gt;e&lt;/b&gt;  ┘ &#xA;Д   de    D     Х  x&lt;b&gt;a&lt;/b&gt;   H  h&lt;b&gt;a&lt;/b&gt;&#xA;К   ka    K     З  z&lt;b&gt;e&lt;/b&gt;   Z  dz&lt;b&gt;e&lt;/b&gt;ta&#xA;Л   el    L&#xA;M   em    M     &lt;b&gt;Only Cyrrilic&lt;/b&gt; &lt;i&gt;just remember&lt;/i&gt;&#xA;Н   en    N     Ж  ʒe&#xA;П   pe    P     Ш  ʃа   ┐&#xA;Р   er    R     Щ  ʃtʃa ┘&#xA;С   es    S&#xA;Т   te    T     &lt;b&gt;Only with Greek&lt;/b&gt;&#xA;Ф   еf    F     Й  jot  J      — from Greek &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Iota&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;iota&lt;/a&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Only one consonant left — &lt;i&gt;й&lt;/i&gt; which represent the sound &lt;em&gt;j&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;short i&lt;/em&gt; which came from &lt;em&gt;i&lt;/em&gt; which is from Greek iota. Obviously, we cann’t sound that as as &lt;em&gt;ja&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;je&lt;/em&gt;, because in this case we get &lt;i&gt;я&lt;/i&gt; and &lt;i&gt;є&lt;/i&gt;. So we and others Slovs (for Cyrillic &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Serbian_Cyrillic_alphabet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ј&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; or &lt;em&gt;j&lt;/em&gt; if Latin script) use just Greek name here. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Letter &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; is even non-letter but &lt;em&gt;sign&lt;/em&gt;, that is why is called as &lt;em&gt;soft sign&lt;/em&gt;. For example, Serbian remove &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; and created letters as &lt;em&gt;љ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;њ&lt;/em&gt;. For Ukrainian need many another letters, so &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; is saved here. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-07-23T16:39:41.373" LastActivityDate="2018-07-23T16:39:41.373" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4610" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4612" CreationDate="2018-07-23T19:55:43.890" Score="5" ViewCount="2031" Body="&lt;p&gt;Нещодавно прочитала цікаву статтю про &lt;a href=&quot;http://it-ua.info/news/2016/10/03/chat-boti-yak-nam-z-cim-dopomozhe-microsoft.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;IT-технології&lt;/a&gt;, де натрапила на нове для себе слово &lt;strong&gt;чат-боти&lt;/strong&gt;. На цьому сайті це слово пишеться через дефіс, так само у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B0%D1%82-%D0%B1%D0%BE%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, але на сайті &lt;a href=&quot;http://thefuture.news/chatbot&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;THE FUTURE&lt;/a&gt; бачимо написання цього слова разом. Можливо, на 2-й варіант вплинуло написання &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Chatbot&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;англ. chatbot&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як правильно писати &lt;strong&gt;чат-боти чи чатботи&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-23T21:44:28.907" LastActivityDate="2023-11-12T15:20:52.603" Title="Чат-боти чи чатботи?" Tags="|орфографія|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4611" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4614" CreationDate="2018-07-23T20:15:40.997" Score="3" ViewCount="63" Body="&lt;p&gt;На різних жіночих сайтах-порадниках, наприклад, на &lt;a href=&quot;http://womens-life.org/simeyniy-zatishok/pislyarodova-depresiya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Поради подруги&lt;/a&gt; знаходжу поради як боротися з &lt;strong&gt;післяродовою&lt;/strong&gt; депресією. Однак, на одному медичному порталі,зокрема, &lt;a href=&quot;http://www.ufmm.org.ua/stati/shho-take-pislyarodova-depresiya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Медичний портал UFMM&lt;/a&gt; знаходжу в 1 статті 2 терміни &lt;strong&gt;післяродова і післяпологова&lt;/strong&gt; депресія. У СУМі знаходжу 2 слова з однаковим значенням: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pologhy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пологи&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОЛОГИ&lt;/strong&gt; 1, ів, мн. Фізіологічний процес виходу плода з тіла матері; &lt;strong&gt;роди.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rody&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;роди&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;РОДИ,&lt;/strong&gt; ів, мн., рідко. Те саме, що &lt;strong&gt;пологи&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи в офіційних медичних документах буде нормативно вживати ці 2 терміни? Чи &lt;strong&gt;післяродова депресія&lt;/strong&gt;  можна вживати лише в розмовному мовленні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-24T11:19:00.677" Title="Післяпологова чи післяродова депресія?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4612" PostTypeId="2" ParentId="4610" CreationDate="2018-07-23T21:41:12.340" Score="6" Body="&lt;p&gt;Я вважаю, що має писатись через дефіс.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par26&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 26. Складні іменники&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Разом пишуться&lt;/strong&gt;:&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;) складні іменники, утворені шляхом поєднання за допомогою &lt;strong&gt;сполучного звука&lt;/strong&gt; двох або кількох основ, одна з яких — дієслівного походження: &lt;em&gt;вертоліт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лісосплав&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;самохід&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;силосонавантажувач&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тепловоз&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;[не підходить]&lt;/strong&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;б&lt;/strong&gt;) складні іменники, утворені поєднанням &lt;strong&gt;прикметникової&lt;/strong&gt; та іменникової основ за допомогою сполучного звука: &lt;em&gt;білокрівці&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чорногуз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чорнозем&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;[не підходить]&lt;/strong&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;) складні іменники, утворені за допомогою &lt;strong&gt;сполучного звука&lt;/strong&gt; від двох іменникових основ: &lt;em&gt;верболіз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лісостеп&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;носоріг&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;трудодень&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шлакоблок&lt;/em&gt;; але &lt;em&gt;людино-день&lt;/em&gt;; сюди ж належать іменники, першою частиною яких є незмінний іменник іншомовного походження (тут роль &lt;strong&gt;сполучного звука&lt;/strong&gt; виконує останній голосний першого іменника: &lt;em&gt;автострада&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;велотрек&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;радіокомітет&lt;/em&gt;) &lt;strong&gt;[не підходить]&lt;/strong&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;) складні іменники, утворені з &lt;strong&gt;дієслова в наказовій формі&lt;/strong&gt; та іменника: &lt;em&gt;горицвіт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зірвиголова&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перекотиполе&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пройдисвіт&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Непийпиво&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Перебийніс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Убийвовк&lt;/em&gt; (прізвища) &lt;strong&gt;[не підходить]&lt;/strong&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;) складні іменники, утворені з кількісного &lt;strong&gt;числівника у формі родового відмінка&lt;/strong&gt; (для числівника сто — називного) та іменника: &lt;em&gt;дванадцятитонка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сторіччя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;стоп’ятдесятиріччя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шестиденка&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;[не підходить]&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Примітка. &amp;lt;…&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;) складні іменники &lt;strong&gt;з першою частиною пів-, напів-, полу-&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;піваркуша&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;півгодини&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;півдюжини&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;півкарбованця&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;півколо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;півмісяць&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;півогірка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пів’яблука&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;напівавтомат&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;напівсон&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;полукіпок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;полумисок&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;[не підходить]&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Примітка. &amp;lt;…&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;) складні іменники, утворені &lt;strong&gt;з трьох і більше основ&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;автомотогурток&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;світловодолікування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;термогідродинаміка&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;[не підходить]&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Через дефіс пишуться:&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;1&lt;/strong&gt;) складні іменники, утворені &lt;strong&gt;з двох іменників без допомоги сполучного звука&lt;/strong&gt;, незалежно від того, чи в даному слові відмінюються обидва іменники, чи тільки другий &lt;strong&gt;[підходить]&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;До слів з обома відмінюваними частинами належать:&lt;br&gt;&#xA;  &amp;lt;…&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;До слів із другою відмінюваною частиною належать:&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;) іменники, в яких перше слово підкреслює певну прикмету чи особливість предмета, явища, названого другим словом: &lt;em&gt;блок-система&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;буй-тур&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дизель-мотор&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;жар-птиця&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;козир-дівка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;крекінг-процес&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Свят-вечір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;стоп-кран&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;[зовсім підходить]&lt;/strong&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  &amp;lt;…&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Виділення напівжирним і висновки «підходить»/«не підходить» мої.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-07-23T21:41:12.340" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4613" PostTypeId="2" ParentId="4611" CreationDate="2018-07-24T06:16:02.463" Score="4" Body="&lt;p&gt;Дивіться відповідь на питання &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3638/%D0%A7%D0%B8-%D0%BC%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D0%B0-%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE-%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8-%D1%83-%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%96-%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8&quot;&gt;Чи можна вживати слово “роди” у значенні “пологи”?&lt;/a&gt; цього ж сайту. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки в визначенні слова &quot;роди&quot; є позначка &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;, краще його не вживати в офіційних документах. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, в офіційних медичних документах правильно вживати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;післяпологова депресія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Післяродова депресія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; вживається лише в розмовному мовленні. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-07-24T06:16:02.463" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4614" PostTypeId="2" ParentId="4611" CreationDate="2018-07-24T07:51:38.983" Score="6" Body="&lt;p&gt;Не можу сказати, що я повністю погоджуюсь з аргументацією у &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/4613&quot;&gt;відповіді @MariiaMatskevych&lt;/a&gt; — адже іноді слово, цілком вживане у наш час, може базуватися на застарілому корені/основі/тощо. Але згоден із висновком, хоч аргументуватиму його по-іншому — &lt;em&gt;післяпологовий&lt;/em&gt; частіше зустрічається в словниках і у практичному вжитку, ніж &lt;em&gt;післяродовий&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Академічний «Російсько-український словник» А. Кримського і С. Єфремова (1924–1933) містить &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;післяполо́говий&lt;/em&gt; (а також &lt;em&gt;&lt;strong&gt;по&lt;/strong&gt;поло́говий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;післяро́д&lt;strong&gt;ивн&lt;/strong&gt;ий&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt;, але не &lt;em&gt;післяродовий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Українсько-англійський словник» К. Андрусишина і Я. Крета (1955) містить &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=after+birth&amp;amp;dicts=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;післяполого́вий&lt;/em&gt; (а також &lt;em&gt;післярод&lt;strong&gt;и́вн&lt;/strong&gt;ий&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt;, але не &lt;em&gt;післяродовий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах (1975) містить &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pisljapologhovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;післяполо́говий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, але не &lt;em&gt;післяродовий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У корпусі ГРАК-3 &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BB%D1%8F%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;післяпологовий&lt;/em&gt; зустрічається 39 разів&lt;/a&gt;, а &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;післяродовий&lt;/em&gt; — 17&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У «Google Книгах» &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;q=%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BB%D1%8F%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;num=100&amp;amp;start=100&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;післяпологовий&lt;/em&gt; зустрічається приблизно 108 разів&lt;/a&gt;, а &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;q=%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;num=100&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;післяродовий&lt;/em&gt; — приблизно 74&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож &lt;strong&gt;&lt;em&gt;післяполо́говий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (у деяких словниках чомусь &lt;em&gt;післяполого́вий&lt;/em&gt;) здається вживанішим і відомішим, ніж &lt;em&gt;післяродовий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Окрім (можливо, застарілих) варіантів &lt;em&gt;&lt;strong&gt;по&lt;/strong&gt;поло́говий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;післяро́д&lt;strong&gt;и́вн&lt;/strong&gt;ий&lt;/em&gt;, що були випадково знайдені і зазначені вище, є ще варіант &lt;em&gt;постната́льний&lt;/em&gt; (згадується у &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словниках України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/42/53407/288395.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словнику іншомовних слів» Мельничука&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Великому тлумачному словнику української мови» Бусела&lt;/a&gt;).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-24T11:19:00.677" LastActivityDate="2018-07-24T11:19:00.677" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4615" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4616" CreationDate="2018-07-24T12:55:45.990" Score="5" ViewCount="2090" Body="&lt;p&gt;Цікавить етимологія слова &quot;андрути&quot; (&quot;&lt;a href=&quot;https://ukrainian_lemko.academic.ru/187/%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%83%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вафлі&lt;/a&gt;&quot;). Часто доводиться зустрічати це слово на сайтах присвячених кулінарії (наприклад &lt;a href=&quot;http://panistefa.com/andruty-tse-vam-ne-yakis-tam-peremashheni-vafli/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;), однак його пошук в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1982/EtSlUkrM_1982.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимологічному словнику&lt;/a&gt; не дав ніяких результатів. Також цього слова немає ані в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, ані в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-25T18:43:14.783" LastActivityDate="2018-07-25T18:43:14.783" Title="Етимологія слова &quot;андрути&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4616" PostTypeId="2" ParentId="4615" CreationDate="2018-07-24T13:09:25.637" Score="6" Body="&lt;p&gt;Німецького походження посередництвом польської&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//pl.wiktionary.org/wiki/andrut#pl&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;andrut&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(1.1) &lt;em&gt;daw.&lt;/em&gt; „andrót” &lt;em&gt;zamiast&lt;/em&gt; „on(d)rót” (&lt;em&gt;z wstawionym&lt;/em&gt; d) &amp;lt; &lt;em&gt;niem.&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/ohne#German&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ohne&lt;/a&gt; + &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Rot#German&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Rot&lt;/a&gt; → (&lt;em&gt;o waflu&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;opłatku&lt;/em&gt;) bez rumieńca, bez przyrumienienia&#xA;(1.2) od (1.1)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ohne&lt;/em&gt; — без&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Rot&lt;/em&gt; — червоний&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згадані словники не мають, бо &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53392/1060192.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вузькозахідне&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;андру́т (&lt;em&gt;перев. мн.&lt;/em&gt; андрути) &lt;em&gt;кул.&lt;/em&gt; вафля&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-24T13:16:16.563" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4617" PostTypeId="2" ParentId="2677" CreationDate="2018-07-24T18:23:37.797" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Not answer, but just additional information about letter &lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt; in variation writing.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As we already know, the letter can sound like:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ʃt&lt;/strong&gt; in South Slovs language and is writed as &lt;strong&gt;шт&lt;/strong&gt;, but only Bulgars has as 1 letter;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ʃ-tʃ&lt;/strong&gt; in North, exept Muscowian, and is writed as &lt;strong&gt;шч&lt;/strong&gt;, but only Ukrainian has as 1 letter; but some Ukrainian &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81#%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA%D0%B8_XIX_%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82%D1%82%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;old spellings&lt;/a&gt;&lt;sup&gt; &lt;em&gt;ukr&lt;/em&gt; &lt;/sup&gt;also had &lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt; as &lt;strong&gt;шч&lt;/strong&gt; or &lt;strong&gt;сч&lt;/strong&gt; which still is used in Muscowian; one of spellings and known as &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Drahomanivka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;drahomaniwka&lt;/a&gt; is on 20 ₴, look at image bellow.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ɕ&lt;/strong&gt;(:) in Muscowian.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It’s a very strange letter, which &lt;em&gt;no one&lt;/em&gt; need, even for Muscowian:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;stop a &lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%8F_%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%8F%D0%B7%D1%8B%D0%BA%D0%B0#%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D1%8B%D1%85_%D0%B2_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B5_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;rule&lt;/a&gt;&lt;sup&gt; &lt;em&gt;msc&lt;/em&gt; &lt;/sup&gt;about to write &lt;strong&gt;жы&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;шы&lt;/strong&gt; as &lt;strong&gt;жи&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ши&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;шына&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шит&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ши&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шастать&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шявель&lt;/em&gt;…;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;write &lt;strong&gt;сч&lt;/strong&gt; as &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;ь: &lt;em&gt;шястье&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Не відповідь, а просто додаткові відомості про &lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt; в способах написаннях.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як вже знаємо, буква звучить як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ʃt&lt;/strong&gt; в південих слов’янах і пишуть &lt;strong&gt;шт&lt;/strong&gt;, окрім болґарів, де 1 буква;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ʃ-tʃ&lt;/strong&gt; в північних, окрім московської, і пишуть &lt;strong&gt;шч&lt;/strong&gt;, лиш українська має як 1 букву; але деякі українські &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81#%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA%D0%B8_XIX_%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82%D1%82%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;старі правописи&lt;/a&gt; також мали &lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt; як &lt;strong&gt;шч&lt;/strong&gt; or &lt;strong&gt;сч&lt;/strong&gt;, котрого московська досі вживає; один з таких правописів, знаний як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;драгоманівка&lt;/a&gt;, надрукований на 20 ₴;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ɕ&lt;/strong&gt;(:) in Muscowian.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вельми дивна буква, котрої &lt;em&gt;ніхто&lt;/em&gt; не потрeбує, навіть московська:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;відмінити &lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B8%D1%8F_%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%8F%D0%B7%D1%8B%D0%BA%D0%B0#%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5_%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D1%8B%D1%85_%D0%B2_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B5_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правило&lt;/a&gt;&lt;sup&gt; &lt;em&gt;мск&lt;/em&gt; &lt;/sup&gt;про напису &lt;strong&gt;жы&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;шы&lt;/strong&gt; як &lt;strong&gt;жи&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ши&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;шына&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шит&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ши&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шастать&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шявель&lt;/em&gt;…;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;писати &lt;strong&gt;сч&lt;/strong&gt; відповідно &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;ь: &lt;em&gt;шястье&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/7/7a/20-Hryvnia-2003-detail.png&quot; alt=&quot;20 ₴&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;i&gt;Земле, моја всеплодьучаја мати!&lt;br&gt;&#xA;  Сили, &lt;strong&gt;шч&lt;/strong&gt;о в твојіј движель глубині,&lt;br&gt;&#xA;  Крапльу, &lt;strong&gt;шч&lt;/strong&gt;об в боју сміліјше стојати,&lt;br&gt;&#xA;  дај i міні!&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-07-24T18:28:56.680" LastActivityDate="2018-07-24T18:28:56.680" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4618" PostTypeId="2" ParentId="4594" CreationDate="2018-07-24T20:09:25.680" Score="6" Body="&lt;p&gt;Дуже дивна етимологія, адже „старослов'янської“ мови нема, є церковнослов'янська. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, менш з тим, вживати слово &lt;em&gt;маслини&lt;/em&gt; не є правильно з тієї причини, що вказана в самому запитані. &#xA;&lt;strong&gt;Масло&lt;/strong&gt; в українській тільки одне — вершкове, все інше: або олія, або олива. &#xA;А так, як з &lt;em&gt;оливок&lt;/em&gt; в нас виходить &lt;em&gt;оливкова&lt;/em&gt; &lt;em&gt;олія&lt;/em&gt; (а не маслинове масло), то звичайно і називати треба — &lt;em&gt;оливки&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;upd:&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine68-69-27.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;культура мови&lt;/a&gt; дає таке твердження:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українській мові від ХVІ ст. слова олива і маслина виступають як конкуренти. Слово маслина підтримане впливом російської мови, яка тісно пов’язана із &lt;em&gt;старослов’янською&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1648" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-24T21:41:28.073" LastActivityDate="2018-07-24T21:41:28.073" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4620" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4624" CreationDate="2018-07-25T20:13:09.767" Score="4" ViewCount="1294" Body="&lt;p&gt;Сьогодні випадково почула розмову, в якій було згадане дещо дивне для мене слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[...] ти диви, але то &lt;strong&gt;пурец&lt;/strong&gt;!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку подумала, може то якась помилка, однак це слово було повторено декілька разів в дещо зневажливому значенні. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені закортіло дізнатися, що ж воно означає. Відкрила &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/purec&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, однак такого слова немає. Якщо звернутись у Google, вибиє одразу сорти перцю, де їх купити та Вікіпедію про слово перець. Отож що означає слово &lt;strong&gt;пурец&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2022-01-24T22:33:41.383" Title="Що означає слово пурец?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4621" PostTypeId="2" ParentId="4620" CreationDate="2018-07-25T20:41:21.197" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53407/1066304.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексикон львівський&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;пурец&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;пу́рец&lt;/strong&gt; (пу́рець, пу́риць) пихата людина (ст)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для точнішого пошуку просто беріть &quot;слово&quot;, яке шукаєте, в лапки або пишіть слово &quot;словник&quot; після того слова, яке шукаєте.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-07-27T09:12:57.630" LastActivityDate="2018-07-27T09:12:57.630" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4622" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-25T21:19:27.693" Score="2" ViewCount="880" Body="&lt;p&gt;Як правильно називати дію, при якій відбувається втрата ваги?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://life-pro.com.ua/uk/blog&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; сайті бачу формулювання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗСЖ, правильне харчування і фітнес. Допомагаємо &lt;strong&gt;худіти&lt;/strong&gt;!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://xvatit.com.ua/fitnes-vdoma/2016-fitnes-v-domashnix-umovax-dlya-divchat-top-5-variantiv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; використовують таке слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Цілі можуть бути різноманітні: підтягнути м'язи по всьому тілу або в окремих зонах, &lt;strong&gt;схудіти&lt;/strong&gt;, придбати гнучкість і легкість в суглобах...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokhudity/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; все ж зафіксовано такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОХУДІТИ&lt;/strong&gt;, ію, ієш, ПОХУДНУТИ, ну, неш: мин. ч. похуднув, пула, ло і похуд, ла, ло; і &lt;strong&gt;ПОХУДАТИ&lt;/strong&gt;, аю, аєш, док. Стати худим, худішим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Виходячи з СУМу-11, вживають у недоконаному вигляді слово &lt;a href=&quot;https://hejen.ru/uk/sekret-yak-%D1%97sti-bagato-i-sxudnuti-pyat-mifiv-pro-sxudnennya.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;худати&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Секрет: як їсти багато і &lt;strong&gt;схуднути&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Можна багато їсти і &lt;strong&gt;худати&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;А &lt;a href=&quot;https://dobre.stb.ua/ua/2018/07/09/kak-kushat-vse-i-hudet-sovety-dietologa-oksany-gerasimchuk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; використовують вже таку форму:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як їсти все й &lt;strong&gt;худнути&lt;/strong&gt;: поради дієтолога Оксани Герасимчук &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже цікавить, яку форму правильно вживати, аби не було ототожнення з російським слово &quot;худєть&quot;? Можливо, нормативно усі форми використовувати або ж є такі, які слід уникати чи взагалі не правильно вживати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-07-30T11:31:57.730" LastActivityDate="2018-07-30T11:31:57.730" Title="Худіти / схудіти / похудіти, худати / похудати чи худнути / схуднути?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|росіянізм|дієслова|словотворення|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4623" PostTypeId="2" ParentId="3686" CreationDate="2018-07-26T19:21:26.223" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Слово globetrotter можна перекласти як: людина, яка багато подорожує по світу . Перекладено тут: &lt;a href=&quot;http://opentran.net/english/en-uk.html?ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://opentran.net/english/en-uk.html?ua&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1650" LastActivityDate="2018-07-26T19:21:26.223" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4624" PostTypeId="2" ParentId="4620" CreationDate="2018-07-27T08:32:11.980" Score="6" Body="&lt;p&gt;Також детальнішу інформацію про це слово знаходимо в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[&lt;strong&gt;пу́риц&lt;/strong&gt;] «зарозумілий парубок, чоловік» Гор&lt;sup&gt;&lt;em&gt;1&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;, [&lt;em&gt;пу́равец&lt;/em&gt;] «шмаркач; молода недосвідчена людина» О&lt;sup&gt;&lt;em&gt;2&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;польська застаріле puryc «єврейський багач»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;запозичення з мови ідиш; порівняй ідиш puric (&lt;em&gt;пуріц&lt;/em&gt;) «великий пан», гебрайська puric «зломщик», purica «погромник; хуліган». — Горбач 76.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;1&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt; &lt;em&gt;Горбач Ол.&lt;/em&gt; Північно-наддністрянська говірка й діалектний словник с. Романів Львівської області. — Мюнхен, 1965. — 103 с.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;2&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt; &lt;em&gt;Онишкевич М. Й.&lt;/em&gt; Словник бойківського діалекту [Рукопис. Опубліковані частини: Словарь бойковского диалекта [Буква Б]. — У кн.: «Славянская лексикография и лексикология». М., 1966. Словарь бойковского диалекта. [Буква К]. — У кн. «Карпатская диалектология и ономастика». М., 1972].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-01-24T22:33:41.383" LastActivityDate="2022-01-24T22:33:41.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4626" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-27T16:24:43.107" Score="2" ViewCount="176" Body="&lt;p&gt;На просторах Інтернету натрапила на 2 слова, що позначають доступ до мережі, з високою швидкістю передачі даних за кількома каналами одночасно - &lt;a href=&quot;https://www.unian.ua/science/10070093-poroshenko-shirokopolosniy-internet-maye-z-yavitis-u-kozhnomu-seli.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;широкоПОЛОСНИЙ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D1%81%D0%BC%D1%83%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B4%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF_%D0%B4%D0%BE_%D1%96%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;широкоСМУГОВИЙ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;. Цікаво, що стаття у &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D0%B4%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF_%D0%B2_%D0%98%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; російською мовою використовує слово &lt;strong&gt;широкоПОЛОСНИЙ&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polosa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; в словниковій статті біля слова &lt;strong&gt;полоса&lt;/strong&gt; немає ніяких позначок, які б обмежували його вживання (&lt;em&gt;чи причина в тому, що це слово вживається лише при означенні газет і журналів?&lt;/em&gt;). Однак, у &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2016/04/160411_ponomariv_blog85_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Блозі проф. Пономарева&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як українською мовою перестроиться в соседнюю полосу?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Перешикуватися в сусідню смугу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як нормативно вживати: &lt;strong&gt;широкоСМУГОВИЙ&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;широкоПОЛОСНИЙ&lt;/strong&gt; ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-07-27T19:02:15.887" LastActivityDate="2018-07-27T19:02:15.887" Title="ШирокоПОЛОСНИЙ чи широкоСМУГОВИЙ доступ до інтернету?" Tags="|вибір-слова|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4627" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-27T17:53:03.453" Score="1" ViewCount="327" Body="&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;http://expres.ua/news/2017/12/22/277567-ukrayinskyy-rynok-vyhodyt-naybilshyy-sviti-riteyler-tovariv-domu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;На український ринок виходить найбільший у світі рітейлер товарів для дому&lt;/a&gt; натрапила на цікаве слово &lt;strong&gt;рітейлер&lt;/strong&gt; (за інформацією на сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%B9%D0%BB/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Onlinecorrector&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;ритейлер&lt;/strong&gt;). Які є українські відповідники до цього слова, бо в словнику синонімів не знайшла? І як правильно писати з &lt;strong&gt;И&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;І?&lt;/strong&gt;(на просторах інтернету значна частина статей з І, а з И ( російськомовні).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-07-27T19:03:19.940" LastActivityDate="2018-07-28T07:58:08.193" Title="Український відповідник до слова &quot;рітейлер&quot;(&quot;ритейлер&quot;)" Tags="|іменники|запозичені-слова|орфографія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4628" PostTypeId="2" ParentId="4627" CreationDate="2018-07-27T18:28:54.373" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 90&lt;/a&gt; Чинного правопису української мови говорить, що після &lt;strong&gt;&lt;em&gt;д, т, з, с, ц, ж (дж), ч, ш, р&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; перед приголосними пишуть &lt;strong&gt;И&lt;/strong&gt; (так зване &lt;a href=&quot;http://www.philology.kiev.ua/Lingur/art_17.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правило дев'ятки&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;в) &lt;strong&gt;И&lt;/strong&gt; пишеться: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) у загальних назвах після приголосних д, т, з, с, ц, ж (дж), ч, ш, р перед наступним приголосним: дизель, динамо, диплом, директор, методика; інститут, математика, стимул, текстиль, тип; зиґзаґ, позиція, фізичний; марксизм, силует, система; цистерна, цифра; жирандоль, режим, джигіт, джинси; речитатив, чичероне; ширма, шифр; бригада, риф, фабрика;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Retail&lt;/em&gt; перекладається як &lt;a href=&quot;https://www.m-translate.com.ua/en-uk/word-retail-translation#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;уроздріб&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;роздрібний&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. У контексті &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Retail&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;маркетингу&lt;/a&gt; українським &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%B4%D1%80%D1%96%D0%B1%D0%BD%D0%B0_%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B2%D0%BB%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідником&lt;/a&gt; є &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/retail&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;&quot;роздрібна торгівля&quot;&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-27T18:28:54.373" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4629" PostTypeId="2" ParentId="4626" CreationDate="2018-07-27T18:54:17.647" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ви самі відповіли на своє запитання. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polosa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Полоса&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; в українській мові використовується лише у одному значенні, що не стосується доступу до Інтернету. В українській мові російська &quot;полоса&quot; - це &quot;смуга&quot;, а отже правильно казати &lt;em&gt;&quot;широкосмуговий&quot;&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;&quot;широкополосний&quot;&lt;/em&gt; -  калька з російської.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-27T18:54:17.647" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4630" PostTypeId="2" ParentId="4627" CreationDate="2018-07-28T07:58:08.193" Score="0" Body="&lt;p&gt;За аналогією до &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B3%D1%83%D1%80%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BA/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гуртовик&lt;/a&gt; можна утворити роздрібник. Таке слово вже можна зустріти в саме цьому значенні. Наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На ринку представлені також кілька структур, які обрали нестандартний&#xA;  спосіб забезпечення мереж паливом. Це, приміром, донецький &lt;strong&gt;роздрібник&lt;/strong&gt;&#xA;  «Параллель», який працює на ринку з 1995 року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також це слово запропонували на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/reteiler&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-07-28T07:58:08.193" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4631" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4740" CreationDate="2018-07-28T15:35:13.883" Score="9" ViewCount="177" Body="&lt;p&gt;I have learned &quot;they&quot; is &quot;вони&quot; in Ukrainian, but what if I want to say &quot;they are&quot;? Do I have to change anything? For example, in the following sentences, I do not understand how 'they' is made to become 'they are' according to the chosen word after вони.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;вони тако́ж там&quot; | &quot;&lt;strong&gt;They are&lt;/strong&gt; also there&quot; |&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(також has the meaning 'also' and in this case appears to change the usage of вони into 'they are'.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;вони́ ще надво́рі&quot; | `&quot;&lt;strong&gt;They are&lt;/strong&gt; still out&quot; |&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(ще has the meaning 'more' and once again appears to change the usage of вони into 'they are'.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Are my translations correct? I am looking for further clarification. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1642" LastEditorUserId="1642" LastEditDate="2018-08-15T22:41:42.843" LastActivityDate="2018-08-15T22:41:42.843" Title="Proper usage of вони in a sentence" Tags="|from-english|граматика|займенники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4632" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-28T18:44:11.810" Score="0" ViewCount="375" Body="&lt;p&gt;Цікавить, чи є українські відповідники до слова &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B5%D1%96%D0%BD%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D1%96%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;реінжиніринг&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; у значенні процесів, які покращують рейтинг і успішність якоїсь певної компанії. Цікавить це слово саме в контексті такому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Реінжиніринг бізнес-процесів&lt;/strong&gt; полягає в революційному усуненні в компанії кризових явищ (точкове покращення бізнес-процесів), комплексній трансформації компанії (комплексне покращення бізнес-процесів), створенні і підтримці системи безупинних покращень результативності бізнесу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словнику синонімів відповіді не знайшла. Є  лише іншомовні &lt;a href=&quot;https://pidruchniki.com/71696/logistika/kontseptsiya_reinzhiniringu_logistichnih_protsesiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідники&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як синоніми реінжинірингу бізнес-процесів у фаховій літературі можна зустріти такі терміни, як &lt;strong&gt;Business Reengineering (BR), Business Process Redesign (BPR), Business Process Improvement (BRI).&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-30T10:32:26.140" LastActivityDate="2018-07-30T10:32:26.140" Title="Українські відповідники до слова &quot;реінжиніринг&quot;?" Tags="|іменники|іншомовні-слова|відповідник|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4633" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4634" CreationDate="2018-07-28T19:43:04.560" Score="4" ViewCount="381" Body="&lt;p&gt;Знаємо, що одним із синонімів до слова лелека є &lt;strong&gt;бузько, бузьок&lt;/strong&gt; (діал.). А яка етимологія цього слова? В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; цього слова немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-28T20:27:53.353" Title="Етимологія слова &quot;бузько&quot;?" Tags="|етимологія|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4634" PostTypeId="2" ParentId="4633" CreationDate="2018-07-28T20:27:53.353" Score="4" Body="&lt;p&gt;Це слово пішло від польського &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/pl/uk/buzia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;buzia&quot;&lt;/a&gt; (редуплікативне утворення), що має багато позитивних значень: обличчя, губи, рот, донечка, статуетка, лялечка тощо. Оскільки лелеки були вісниками щастя, то їм і надали таку ніжну й пестливу назву. Слово бузя наявне і в українській мові: &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/3655-buzja.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Грінченка&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://resource.history.org.ua/cgi-bin/eiu/history.exe?&amp;amp;I21DBN=ELIB&amp;amp;P21DBN=ELIB&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=elib_all&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=ID=&amp;amp;S21COLORTERMS=0&amp;amp;S21STR=0007834&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/QYHph.png&quot; alt=&quot;бузя&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-07-28T20:27:53.353" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4635" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-29T18:59:57.613" Score="7" ViewCount="5979" Body="&lt;p&gt;У пісні &lt;a href=&quot;https://nashe.com.ua/song/16380&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Бо війна війною&lt;/a&gt; натрапила на такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бо війна війною, &lt;strong&gt;вісьта-вйо&lt;/strong&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В тім є Божа сила, &lt;strong&gt;гайта-вйо&lt;/strong&gt;!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ці вигуки використовують при управлінні кіньми. &lt;a href=&quot;https://almukantar.livejournal.com/7849.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вісьта означає - на ліво, гайта - на право&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, яким чином ці вигуки набули саме таких значеь. В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;вісьта&lt;/strong&gt; немає, а &lt;strong&gt;гайта&lt;/strong&gt; (відсилання до словникової статті &lt;strong&gt;гаття&lt;/strong&gt;) не пояснює появи значення &lt;strong&gt;направо&lt;/strong&gt;.&#xA;Отже, який зв'язок вигуки &amp;quot;гайта&amp;quot; і &amp;quot;вісьта&amp;quot; мають зі словами &amp;quot;направо&amp;quot; і &amp;quot;наліво&amp;quot;&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2023-01-13T14:25:02.027" Title="Який зв'язок вигуки &quot;гайта&quot; і &quot;вісьта&quot; мають зі словами &quot;направо&quot; і &quot;наліво&quot;&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4636" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-29T20:03:49.857" Score="2" ViewCount="828" Body="&lt;p&gt;Неодноразово чула, коли україномовні люди у розмові, також у ЗМІ, використовували вислів &lt;strong&gt;&quot;Совпадение? - Не думаю!&quot;&lt;/strong&gt;. Наприклад, бачимо це у статті &lt;a href=&quot;http://patrioty.org.ua/politic/sovpadenye--ne-dumaiu-rosiiski-dyplomaty-pokynuly-velykobrytaniiu-na-litaku-iakyi-perevozyv-pidroblenyi-kokain-z-arhentyny-221740.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Совпадение? - Не думаю!&quot;: Російські дипломати покинули Великобританію на літаку, який перевозив підроблений кокаїн з Аргентини&lt;/a&gt; . Неодноразово думала над українським відповідником. Прямий переклад зовсім втрачає звучання. &quot;Збіг?  (&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%B1%D1%96%D0%B3/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;співпадіння&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; в укр. мові не вживається) - Не думаю? &#xA;Чи є українські відповідники цього вислову, які б передавали не лише сенс, але й органічно б звучали?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-07-29T20:13:28.133" LastActivityDate="2018-09-03T11:59:05.380" Title="Український відповідник &quot;Совпадение? - Не думаю!&quot;" Tags="|іншомовні-слова|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4637" PostTypeId="2" ParentId="4635" CreationDate="2018-07-29T20:30:06.000" Score="6" Body="&lt;p&gt;Насправді згаданий вами етимолоґічнай словник все-таки має &lt;em&gt;вісьта&lt;/em&gt;, але для цього треба дивити:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=405&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Етимолоґічниј словник: 405 сторінка 1 книги&quot;&gt;&lt;strong&gt;віста&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; «ліворуч» — вигук при завертанні коней.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Похоџення неясне, могло виникнути з специфічного свисту, яким поганяють коней.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фонетічні та словотвірні варіянти: &lt;em&gt;вістя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вісшта&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;вісьта&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вішта&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;віштя&lt;/em&gt; «тс.», &lt;em&gt;віштя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;віштяк&lt;/em&gt; (прізвисько подільського селянина за те, що, повертаючи коней ліворуч, він вигукує віштя).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про всяк приперепишу &lt;em&gt;за вас&lt;/em&gt; словопохоџення &lt;em&gt;гайта&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=481&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;481 сторінка 1 книги&quot;&gt;&lt;strong&gt;гаття&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — вигук, яким підганяють коней; вигук, яким завертають коней направо (Л, Mel)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;польська hajta, hajt, hejt, hejta, hejtta, heta, hettia, старопольська hecia (з украӥньської?);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;українські форми можуть бути пояснені як результат фонетичної видозміни виразу &lt;em&gt;од тя&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;от тя&lt;/em&gt;) «від тебе», який спочатку адресувався поводиреві коней під час оранки;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;придихове &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; виникло у зв’язку з вигуковим характером слова (можливо, також під впливом вигуків &lt;em&gt;гей&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гайда&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гайт&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;питання про походження німецького hott «гаття», hotta, hotte «тс.», від яких виводиться також чеська hot, словацька hota, вл. hót, hóte, нл. hot «тс.» (Sławski I 419–420) залишається відкритим (Kluge–Götze 330)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Див. ще &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ти&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фонетічні й словотвірні варіянти: &lt;em&gt;атя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;гайта&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гать&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гатьта&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гатя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гейта&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гетта&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;геття&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гиття&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гитя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;готьта&lt;/em&gt; «тс.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто ці вигуки, котрі не не обов’язково мусять вказувати на якийсь бік, знайшли власного пристосування, як спонуки для і до коней, а з часом поширило ся всюди, хоча однаково можливі розбіжності, котрих вказує і &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/27/53395/166.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник Стуса&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;гайта-вйо&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;вішта-вйо&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt; Вигуки, які у різних діалектах України мають відмінне значення: в одних спонука візника до коней „вперед“; в інших — також спонука до підганяння зі значенням „вправо-вліво“.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-29T20:41:27.813" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4638" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-30T10:20:02.823" Score="3" ViewCount="333" Body="&lt;p&gt;Копірайтер - фахівець з написання текстів рекламного змісту. Цікавить, чи є в українській мові відповідник до цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/kopiraiter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; бачимо найпопулярніший відповідник &quot;гаслотворець&quot;, однак погоджуся із наступним коментарем до цього варіанту:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гарний відповідник, але є одне &quot;але&quot; - &quot;Гасло - Висловлена у стислій&#xA;  формі ідея, політична вимога, завдання; заклик.&quot;, а копірайтери пишут&#xA;  не тільки рекламні гасла, але й &quot;...презентационные тексты. Таковыми&#xA;  можно считать все тексты, которые прямым или косвенным образом&#xA;  рекламируют или популяризируют товар, компанию, услугу, человека или&#xA;  идею.&quot; Даруйте,що російською. Сьогодні популярні послуги копірайтерів,&#xA;  що пишуть саме &quot;довгі&quot; тексти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Маючи досвід роботи у цій сфері, можу зауважити, що копірайтери не завжди займаються лише короткими рекламними текстами, іноді вони пишуть і довгі статті (у яких все ж є реклама якогось товару, сервісу тощо). Трішки кращий варіант &quot;писар&quot;, однак також можу погодитися із коментарями на тому ж Словотворі, що це слово не зовсім точно передає суть роботи &quot;копірайтера&quot;. І хоч мені дуже сподобався варіант &quot;текстовик&quot;, однак такого слова немає в СУМі. Отож: чи є в нашій мові якийсь відповідник, яким би можна було описати людину, яка пише рекламні тексти, але необов'язково короткі гасла? Чи можливо таке слово утворити об'єднавши два слова з української мови?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, якщо розглядаємо слово &quot;копірайтер&quot;, то хотілося б знайти ще й відповідник до слова &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D1%96%D1%80%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;копірайтинг&lt;/a&gt;&quot; - професійна діяльність, написання рекламних і презентаційних текстів (реклама (пряма або прихована) товару, компанії, послуги тощо).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-13T10:11:08.187" LastActivityDate="2018-08-13T10:11:08.187" Title="Відповідник до слова &quot;копірайтер&quot;" Tags="|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4639" PostTypeId="2" ParentId="3952" CreationDate="2018-07-30T11:25:42.243" Score="2" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/tyzer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; є також таке іншомовне слово як &quot;тизер&quot; і хоч є деяка різниця між &quot;тизер-трейлером&quot; і &quot;трейлером&quot; (а саме те, що &quot;тизер&quot; зазвичай коротший і триває до однієї хвилини), однак завдання у них одне і те саме - викликати зацікавлення у аудиторії, а також реклама фільму, товару чи комп'ютерної гри. Тому, як на мене, варіант &quot;завабка&quot; (від слова &quot;заваблювати&quot;) може підійти як відповідник до слова &quot;трейлер&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, можу запропонувати варіант &quot;відео-приманка&quot; або &quot;відео-оголошення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-30T11:25:42.243" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4640" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-30T11:45:23.163" Score="3" ViewCount="2049" Body="&lt;p&gt;Популярне слово &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BB%D0%BE%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блог&lt;/a&gt; означає: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Веб-сайт, головний зміст якого — записи, зображення чи мультимедіа, що&#xA;  регулярно додаються. Для блоґів характерні короткі записи тимчасової&#xA;  значущості.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І походить від англ. blog, від web log — &quot;мережевий журнал чи щоденник подій&quot;. Можемо часто зустріти це слово в мережі (наприклад, &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/topics/ponomariv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блог професора Пономарева&lt;/a&gt;), тому цікавить чи є якийсь український відповідник до цього слова. На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/blog&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; найпопулярнішим варіантом є &quot;денник&quot;. Також бачимо це слово в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dennyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;, де вказується що це синонім до слова &quot;щоденник&quot;, однак слід зауважити, що блог не обов'язково ведеться кожного дня (записи можуть виходити як і кожного тижня, так і раз у два тижні, або ж декілька разів на день). Є там і варіант &quot;дописник&quot;, який також не буде дуже влучним, коли ми захочемо замінити такі похідні слова від &quot;блог&quot; як &quot;блогосфера&quot;, &quot;блогер&quot;, &quot;відеоблогер&quot; тощо, адже слово &quot;допис&quot; має значення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Стаття, повідомлення про що-небудь, написані для газети, журналу і т.&#xA;  ін. кореспондентом або читачем&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто це може бути тільки щось написане, тому це &quot;дописник&quot; не дуже підійде як відповідник. З усіх інших варіантів, цікавим  і, на мою думку, найбільш влучним виявивилось слово &quot;мережевик&quot; (&quot;мережевик&quot;, &quot;відеомережевик&quot; (проте як бути у цьмоу випадку зі словами &quot;блогер&quot; та &quot;блогосфера&quot; не знаю)), однак не впевнений, чи це слово не буде суперечити українському словотвору.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-07-30T18:33:15.787" LastActivityDate="2018-07-30T18:33:15.787" Title="Український відповідник до слова &quot;блог&quot;" Tags="|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4641" PostTypeId="2" ParentId="4640" CreationDate="2018-07-30T13:02:10.103" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Зазначу, що несприйняття &lt;em&gt;денник&lt;/em&gt; тут дещо даремне:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;блоґ не обов’язково веде ся щодня&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Теж зауважу, що тут &lt;em&gt;денник&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;&lt;strong&gt;що&lt;/strong&gt;денник&lt;/em&gt;. Можна взяти ще показовий приклад: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0%D0%BB#%D0%9D%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;журнал&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; французькою означає &lt;em&gt;&lt;strong&gt;що&lt;/strong&gt;денник&lt;/em&gt;. Тобто лиш, наприклад, &lt;em&gt;шкільний журнал&lt;/em&gt; є найближчим за першозначінням, однак тут прижило ся і для тих видань, котрі випускають ся &lt;em&gt;не &lt;strong&gt;що&lt;/strong&gt;дня&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про похоџення &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/blog&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;blog&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;: схоже є злиттям &lt;em&gt;we&lt;strong&gt;b&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; та &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/log&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;log&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Першоџерело далеке від тутешнього значіння і складне для визначення, тому базуватимемося попереднім словоџерелом, а саме &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Logbook&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;log-book&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котре має значіння &lt;em&gt;&lt;strong&gt;the daily&lt;/strong&gt; record of a ship's speed, progress, etc.&lt;/em&gt; Тобто тим, чим зараз теж би скоріш назвали &lt;em&gt;&lt;strong&gt;що&lt;/strong&gt;денником&lt;/em&gt;, порівняйте з тямками иншими мовами: мск. &lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B9_%D0%B6%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;судовой журнал&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, п. &lt;a href=&quot;//pl.wikipedia.org/wiki/Dziennik_okr%C4%99towy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;dziennik okrętowy&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, блґ. &lt;a href=&quot;//bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%BD_%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;корабен дневник&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зрозуміло, що значінням &lt;em&gt;щоденник&lt;/em&gt; не ріжнить ся від &lt;em&gt;денник&lt;/em&gt;, але тут можна цього втілити. Також створювати складні слова не складно: &lt;em&gt;денникар&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;видиводенник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;денннико&lt;a href=&quot;https://ia902801.us.archive.org/8/items/shtepa1977/shtepa1977.PDF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;сфера&quot;&gt;зосяг&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще зауважу, що СУМ-11 писав ся за совітські часи, наприклад книга з буквою &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt; випустила ся аж-но в 1971 році. А ось в наступній книзі, роком пізнїше, маємо наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ЗАПИС, у, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те, що становить письмовий виклад або результат записування чого-небудь на &lt;em&gt;плівці&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пластинці&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоч тоді це виглядало як щось сучасне, то для сьогоднішнього дня… чуттєво застарілим. А наразі &lt;em&gt;видивозапис&lt;/em&gt; є звичним словом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але навіть для &lt;em&gt;блоґ&lt;/em&gt; теж не підходить, не тому що складно утворювати чи лиш для &lt;em&gt;паперу&lt;/em&gt;, а розбіг значінням словами &lt;em&gt;стаття&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;повідомлення&lt;/em&gt;. Тобто це однозначно не &lt;em&gt;блоґ&lt;/em&gt;, котре є &lt;em&gt;збіркою&lt;/em&gt; всього цього, але при цьому є частиною &lt;em&gt;блоґ&lt;/em&gt;. В такому разі &lt;em&gt;дописник&lt;/em&gt; може бути влучним, коли &lt;em&gt;блоґ&lt;/em&gt; ведуть декілька осіб, що вже є чимось звичним на сьогоднішний день — це перважно для блоґу компаній.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;мережевик&lt;/em&gt; і подальші теж не підходять, бо корінь слова тут є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B6%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мережа&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що вже є далеко не &lt;em&gt;блоґ&lt;/em&gt;. Тобто &lt;em&gt;мережевик&lt;/em&gt;, за лоґікою, буде людина, котра відповідає за мережу, причому в фізічному стані і не обовʼязково саме &lt;em&gt;інтернету&lt;/em&gt;, тобто є наприклад ще &lt;em&gt;телефона мережа&lt;/em&gt;. Моя догадка виявила ся і є вірною, коли набрати &lt;em&gt;мережевик&lt;/em&gt; в &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%BA&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Ґуґл&quot;&gt;пошуку&lt;/a&gt; — там згадують ся саме ті люди, котрі мають справи з &lt;em&gt;мережею&lt;/em&gt;, а не з &lt;em&gt;блоґом&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слїд також зазначити, що &lt;em&gt;мережа&lt;/em&gt;, або точнїше &lt;em&gt;інтернет&lt;/em&gt;, є лиш засобом, а не основою &lt;em&gt;лоґу&lt;/em&gt;, тобто &lt;em&gt;лоґ&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Blog&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;можна вести&lt;/a&gt; і не мережею, а як по старинці, щось схоже на „через пластівці“: з популярного наразі таке є через &lt;em&gt;авдіво&lt;/em&gt;, що виходить як майже &lt;em&gt;радіво&lt;/em&gt;, але не зовсїм &lt;em&gt;наживо&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли важливо звернути увагу який саме &lt;em&gt;log&lt;/em&gt;, то можна повторювати за анґлійцями. Тобто, коли брати за основу &lt;em&gt;денник&lt;/em&gt;, то легко матимемо відповідні &lt;em&gt;м-денник&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;е-денник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;в-денник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;а-денник&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-30T13:31:07.600" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4642" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4643" CreationDate="2018-07-30T14:14:58.147" Score="2" ViewCount="23483" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/11404/%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великому тлумачному словнику сучасної української мови&lt;/a&gt; подають 2 варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;благословіння&lt;/strong&gt; -я, с. Те саме, що &lt;strong&gt;благословення&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/blaghoslovennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; знаходжу тільки 1 варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;БЛАГОСЛОВЕ́ННЯ&lt;/strong&gt;, я, сер., заст.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тоді чи не буде помилкою використовувати слово &quot;благословІння&quot;, оскільки у СУМ-11 його немає?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-30T14:19:11.097" Title="БлагословІння чи благословЕння?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4643" PostTypeId="2" ParentId="4642" CreationDate="2018-07-30T14:19:11.097" Score="1" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=25&amp;amp;t=67&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Довіднику з українського слововживання. Неправильно-правильно. М. Волощак&lt;/a&gt; знаходимо ( підтвердження інформації з СУМу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Благословіння&lt;/strong&gt; [неправильно]–&lt;strong&gt;благословення&lt;/strong&gt; [правильно]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, у &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/11404/%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великому тлумачному словнику сучасної української мови. - &quot;Перун&quot;. 2005&lt;/a&gt; ( наведеному Вами):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Благословіння;&lt;/strong&gt; -я, с.&#xA;  Те саме, &lt;strong&gt;що благословення&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте за посиланням &lt;strong&gt;благословення&lt;/strong&gt; знаходимо, що воно &lt;em&gt;застаріле&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;благословення&lt;/strong&gt;&#xA;  -я, с., заст.&#xA;  1) Дія за знач. благословляти, благословити 1), 2).&#xA;  2) Згода, дозвіл, схвалення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, за логікою цього словника нормативно вживати слово &lt;strong&gt;благословення&lt;/strong&gt;. Одностайної думки, на жаль, не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо Великого тлумачного словника сучасної української мови. - &quot;Перун&quot;. 2005, то за інформацією з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&#xA;ВТССУМ значною мірою базується на матеріалах одинадцятитомного тлумачного «Словника української мови» (1970—1980): більшість тлумачень скопійовано без змін, хоча дещо переглянуто відверто заполітизовані тлумачення й деякі неточності […] &lt;em&gt;Рекомендований Міністерством освіти і науки України&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;a href=&quot;http://www.dut.edu.ua/ua/lib/1/category/1282/view/1291&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Довідника з українського слововживання. Неправильно-правильно. М. Волощак&lt;/a&gt;, то він виданий за матеріалами засобів масової інформації.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-30T14:19:11.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4644" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4647" CreationDate="2018-07-30T14:29:31.210" Score="3" ViewCount="54" Body="&lt;p&gt;Натрапила на доволі цікаве слово &lt;strong&gt;&quot;п’ятрини&quot;&lt;/strong&gt;. Однак справа у тому, що значення його немає ніде, в тому числі і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/P.jatryny&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt;, лише знайшла саму орфографію на &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BF&amp;#39;%D1%8F%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Порталі української мови та культури Словник.ua&lt;/a&gt; із зазначенням, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;п'ятрини&lt;/strong&gt; - іменник, множина рід, неістота, тільки множина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То що ж означає це слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-07-30T14:42:34.047" Title="Що означає слово &quot;п’ятрини&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4645" PostTypeId="2" ParentId="4644" CreationDate="2018-07-30T14:31:34.480" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/50363-pjatryny.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови за ред.. Б. Грінченка&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;П'ятрини&lt;/strong&gt;, -ри́н, ж. мн. У горшечника: полки, на которыхъ ставится готовая посуда. Черк. у. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/149286/%D0%BF%27%D1%8F%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великому тлумачному словнику сучасної української мови. - &quot;Перун&quot;. 2005&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;п'ятрини&lt;/strong&gt;&#xA;  див. &lt;em&gt;п'ятра&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За посиланням знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;п'ятра&lt;/strong&gt;&#xA;  -тер, п'я́трини, -ин, мн., діал.&#xA;  Полиці, що на них гончар ставить готовий посуд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-30T14:31:34.480" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4646" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4659" CreationDate="2018-07-30T14:39:21.400" Score="3" ViewCount="517" Body="&lt;p&gt;Цікавить, чи є рідний відповідник до запозиченого слова &quot;&lt;em&gt;флешка&lt;/em&gt;&quot;, інформації офіційної не знайшла ніде, бо слово відносно нове. Єдине, то є обговорення на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/fleshka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;, однак до єдиної думки не дійшли, завжди є нюанси: &quot;&lt;em&gt;не кожна флешка світлячок&quot;, &quot;шпиндик - то є розмовне слово на позначення людини малого зросту, дитинчати також. Але жодного натяку на ПК приспособу&quot; та ін&lt;/em&gt;. До того ж, зауважу, що це лише суб’єктивні висування для заміни.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Проте чи є у якомусь словнику вже відповідник до слова &lt;strong&gt;флешка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-07-30T18:34:03.803" LastActivityDate="2018-07-31T14:08:25.957" Title="Український відповідник до слова &quot;флешка&quot;" Tags="|іменники|запозичені-слова|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4647" PostTypeId="2" ParentId="4644" CreationDate="2018-07-30T14:42:34.047" Score="2" Body="&lt;p&gt;Загалом &lt;a href=&quot;/a/4645/585&quot;&gt;відповідь&lt;/a&gt; є правильною, але, гадаю, лїпшого також додати детальнїше означіння. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачно, згадують ся якісь &lt;em&gt;готові посуди&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;гончара&lt;/em&gt;. Я від’знайшов &lt;a href=&quot;http://scholar.googleusercontent.com/scholar?q=cache:ORqdCqAVbswJ:scholar.google.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українське народне гончарство і його термінологія&lt;/a&gt; (Щербина Е.Б., ст.викладач кафедри українознавства; Миргородська Н.В., аспірант):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;П’ятра&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;п’ятрини&lt;/em&gt;) — стелажі з дощок для сушіння глиняного посуду перед &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BD%D1%87%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE#%D0%A2%D0%B5%D1%85%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F_%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;випалюванням&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-07-30T14:42:34.047" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4648" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4652" CreationDate="2018-07-30T14:46:29.683" Score="3" ViewCount="2974" Body="&lt;p&gt;У пісні &lt;a href=&quot;http://www.pisni.org.ua/songs/442333.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ой, служив я в пана...&lt;/a&gt; є невідоме слово &amp;quot;&lt;strong&gt;пиндик&lt;/strong&gt;&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ой, служив я в пана, та й на третє літо,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Заробив я в пана індика за літо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А той індик, пиндик-пиндик,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А та кача дрібно скаче...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pyndyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі11&lt;/a&gt; є така стаття:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПИ́НДИК&lt;/strong&gt;, а, чол., рідко. Те саме, що &lt;strong&gt;принда&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо пройти за вказаним у СУМі посиланням &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prynda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;принда&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, вибиває, що слова «принда» не знайдено.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То що ж означає слово &amp;quot;&lt;strong&gt;пиндик&lt;/strong&gt;&amp;quot; у пісні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-30T18:33:29.730" Title="Що означає слово &quot;пиндик&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4649" PostTypeId="2" ParentId="4648" CreationDate="2018-07-30T14:47:26.180" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/120589/%D0%BF%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великому тлумачному словнику сучасної української мови. - &quot;Перун&quot;. 2005.&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;пиндик&lt;/strong&gt;&#xA;  -а, ч., рідко.&#xA;  Те саме, що принда.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За відсиланням знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;принда&lt;/strong&gt;&#xA;  -и.&#xA;  1) ж. Пиха, бундючність.&#xA;  2) ч. і ж., діал. Пихата, бундючна людина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-30T14:47:26.180" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4650" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4655" CreationDate="2018-07-30T15:00:04.743" Score="3" ViewCount="714" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zabrudnenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; в словниковій статті &quot;забруднений&quot; натрапила на приклад, в якому використано слово &quot;окурок&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗАБРУ́ДНЕНИЙ, а, е. Дієпр. пас. мин. ч. до забруднити. Підлога була забруднена &lt;strong&gt;окурками&lt;/strong&gt; (Дмитро Бедзик, Дніпро.., 1951, 197)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак якщо шукати у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/okurok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; слово &quot;окурок&quot;, статті не вибиває.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож слово &quot;окурок&quot; все-таки літературне чи ні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-05T18:56:13.640" LastActivityDate="2018-09-05T18:56:33.367" Title="Слово &quot;окурок&quot; - літературне?" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4651" PostTypeId="2" ParentId="4650" CreationDate="2018-07-30T15:04:15.717" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Слова &lt;strong&gt;окурок&lt;/strong&gt; немає в українській мові. На підтвердження цього у &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53406/164151.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОКУРОК&lt;/strong&gt; &#xA;  недокур, недокурок, бичок (-чка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у ще одному &lt;a href=&quot;https://www.m-translate.com.ua/ru-uk/word-okurki-translation#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Окурки&lt;/strong&gt; – недопалки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;окурок&lt;/strong&gt; – не є літературним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-07-30T17:23:30.047" LastActivityDate="2018-07-30T17:23:30.047" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4652" PostTypeId="2" ParentId="4648" CreationDate="2018-07-30T15:21:25.733" Score="4" Body="&lt;p&gt;Цїкаво, натрапили на помилку, котрої має і паперова, сторінки: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/p/7/688/2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приневолєвати&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/p/6/355/2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пиндючливо&lt;/a&gt;. Причім на &lt;em&gt;принда&lt;/em&gt; посилається також &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pynda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;пинда&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, &lt;a href=&quot;/a/4649/585&quot;&gt;відповідь&lt;/a&gt; є  правильною. Також наголошу, що значіння слів можна знаходити через похідні, наприклад з того ж СУМ:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryndytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Приндитися&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, джуся, дишся, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фамільярне&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Виявляти пиху, гордощі; бундючитися. &lt;em&gt;Він коли не з огидою, так з великою неохотою.. почав наймати оцю погану, рябу молодицю, а вона ще й приндиться!..&lt;/em&gt; (Любов Яновська, I, 1959, 43); &lt;em&gt;— Це був маленький конторник, але носа задирав так високо, що робітники навіть не ображались на його зневагу, а тільки сміялись. Приндиться, як гиндик, так у гиндика хоч хвіст поцяцькований!&lt;/em&gt; (Петро Панч, Синів.., 1959, 82).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Триматися по-молодецькому; бадьоритися, козиритися. &lt;em&gt;— Ти що ж оце? Мене як квочку курчатами обсадив, а сам тут півником приндишся біля молодесеньких!&lt;/em&gt; (Вага, На.. дорозі, 1967, 195); &lt;em&gt;— Не хорохорся, Степане. Не та в тебе ситуація. Можна сказати, одною ногою в могилі стоїш, а приндишся&lt;/em&gt; (Іван Цюпа, Краяни, 1971, 386).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Сердитися. &lt;em&gt;Уляна неприязно мовчала, приндилася&lt;/em&gt; (Костянтин Гордієнко, I, 1959, 156); &lt;em&gt;— Ніяк не вговтаю татуся. Лементує, приндиться, а спитати б чого? Бач, спалила його старий костюм&lt;/em&gt; (Віталій Логвиненко, Давні рани, 1961, 154).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачно, слово може мати широко вжитку. Але, правда, воно переважно є сутямкою до щось &lt;em&gt;бундючого&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pyndjuchytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Пиндючитися&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, чуся, чишся, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bundjuchytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бундючитися&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;Фесенко ставав в мальовничій позі, переступав з ноги на ногу, пиндючивсь, силкувався бути граціозним в манерах&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, V, 1966, 155); &lt;em&gt;Згадуючи батьківські достатки, по-качиному пиндючилась [Олена] перед чоловіком і щодня точила його, мов шашіль деревину&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, Хліб.., 1959, 234).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pyndjuchlyvyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Пиндючливий&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, е, &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bundjuchnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бундючний&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;Вона втекла мерщій, лишивши пиндючливого пана Пампушку з Оврамом Роздобудьком на самоті&lt;/em&gt; (Олександр Ільченко, Козацькому роду.., 1958, 264).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pyndjuchnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Пиндючнай&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, е, розм. Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bundjuchnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бундючний 1&lt;/a&gt;. Пиндючна пиха.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pyndjuchyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Пиндючити&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, чу, чиш, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перех.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nastovburchuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;настовбурчувати&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;— Хіба оцей біляк вас з глузду звів? — Один Гусак загомонів. — Чого ви, братця, так баньки, повитріщали? — Ми попелясті всі, а він один між нас Своє пиндючить пір'я біле!&lt;/em&gt; (Євген Гребінка, I, 1957, 44).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пиндючити ніс&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;морду&lt;/strong&gt; і т. ін.), &lt;em&gt;вульгарне&lt;/em&gt;. — бундючитися. &lt;em&gt;Пиндючить ніс Остапова Горпина І, знай, все мацає на шиї свій дукач&lt;/em&gt; (Гулак-Артемовський, Байки.., 1958, 127); &lt;em&gt;[Герасим:] Ах ти ж погань! Мужва репана! Давно лизала панам руки, за верству шапки скидала, а тепер розжилася, кумпанію з панами водить і зараз морду пиндючить перед своїм братом!&lt;/em&gt; (Карпенко-Карий, I, 1960, 400).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-07-30T18:33:29.730" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4653" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4654" CreationDate="2018-07-30T15:31:35.720" Score="2" ViewCount="4008" Body="&lt;p&gt;Натрапила на статтю &lt;a href=&quot;https://life.pravda.com.ua/columns/2018/05/21/231045/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Чи можна дорослих бити по дупі&quot;&lt;/a&gt;, в якій вжито слово &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;дупа&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також знайшла в &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B4%D1%83%D0%BF%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt; це слово із зазначенням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;дупа&lt;/strong&gt; - іменник, жіночий рід, неістота, однина і множина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dupa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; його все ж не подає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-07-30T17:19:00.970" LastActivityDate="2018-07-31T17:15:50.760" Title="Слово &quot;дупа&quot; - літературне?" Tags="|вживання-слів|іменники|ненормативна-лексика|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4654" PostTypeId="2" ParentId="4653" CreationDate="2018-07-30T15:33:09.507" Score="2" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53396/374372.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику українського сленгу&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДУПА&lt;/strong&gt; &#xA;  (-и) ж. мол. &#xA;  1. Зад. Мене розважив задушливий декор серпасто-молоткастих кумачів&amp;lt;...&gt;, а особливо офіціянтка з діркою на джинсовій дупі (Смолоскипи, 1997, № 2).&#xA;  ■ Від польськ. згруб. dupa - задниця.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://eslovnyk.com/%D0%B4%D1%83%D0%BF%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачному словнику української мови&lt;/a&gt; також знаходимо це слово із позначкою зах.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;дупа&lt;/strong&gt;&#xA;  -и, ж., зах.&#xA;  Сідниця.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, це слово – діалектизм.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-30T15:33:09.507" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4655" PostTypeId="2" ParentId="4650" CreationDate="2018-07-30T18:03:38.320" Score="4" Body="&lt;p&gt;Оскільки тут розглядаємо лиш літературність сучасної мови, то слово справді виходить &lt;strong&gt;нелітературним&lt;/strong&gt;. Наголошу, тут розлядаємо саме питання літературности, а не „ізмости“.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Літературність визначається словниками і лиш поважними, котрих я й наведу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український словник ділової мови 1930р. (М. Дорошенко, М. Станиславський, В. Страшкевич)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Правописний словник 1929р. (Г. Голоскевич)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Українсько-англійський словник 1955р. (К. Андрусишин, Я. Крет) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словник української мови в 11 книгах: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nedokurok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;недокурок&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, розм. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bychok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;бичок&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Всі&lt;/strong&gt; вони раять &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D1%83%D1%80&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;недокур&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D1%83%D1%80%D0%BE%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ок&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, декотрі ще &lt;em&gt;бичок&lt;/em&gt;, але не &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D0%BA%D1%83%D1%80%D0%BE%D0%BA&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;окурок&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Також особисто бачив сміттєвик з знаком „для недопалків“, теє слово може вважатися літературним, оскільки СУМ‑11 має слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nedopalok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;недопалок&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-05T18:56:33.367" LastActivityDate="2018-09-05T18:56:33.367" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4656" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4657" CreationDate="2018-07-30T19:31:35.500" Score="0" ViewCount="501" Body="&lt;p&gt;Цікавить, до якої групи (тверда чи м’яка) належить прізвище Гузар. Відповідно звідси зможу правильно визначити закінчення. У просторах інтернету використано два варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Салон &lt;a href=&quot;http://v.lutsk.ua/catalog/beauty/beauty-salon/salon-guzarya.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гузаря&lt;/a&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Любомир Гузар народився 26 лютого 1933 в родині Ярослава &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8E%D0%B1%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%80_(%D0%93%D1%83%D0%B7%D0%B0%D1%80)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гузара&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;То до якої групи все ж належить прізвище Гузар? А звідси — як же правильно: Гузара чи Гузаря?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P. S. : знаю, що слово &amp;quot;Ігор&amp;quot; згадується як виняток і належить до м’якої групи. Про це йдеться навіть у підготовці до ЗНО. Однак про слово &amp;quot;Гузар&amp;quot; ніде не згадано.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-01T12:45:11.857" Title="У родовому відмінку вживаємо Гузара чи Гузаря?" Tags="|іменники|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4657" PostTypeId="2" ParentId="4656" CreationDate="2018-07-30T19:32:48.923" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-40888043&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Блозі проф. Пономарева &lt;/a&gt; знаходимо відповідь на це запитання:&#xA;&lt;strong&gt;Гузар&lt;/strong&gt; - того самого походження, що й гусар - військовий легкої кінноти. І загальне слово, й прізвище є іменниками &lt;strong&gt;твердої групи&lt;/strong&gt;, тому кажемо &lt;strong&gt;Гузар, Гузара, Гузаром.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-07-30T19:32:48.923" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4658" PostTypeId="2" ParentId="3552" CreationDate="2018-07-30T21:23:11.283" Score="4" Body="&lt;p&gt;Так існує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;супроводження&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Позначає дїю [тривалої] дїї, що є звичаєвим для подібних віддїєваних іменників з наростком &lt;strong&gt;ння&lt;/strong&gt;. Загалом так зазначає і СУМ.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;супровід&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Позначає живу чи неживу річ, котра відображає дїю. Про всяк зазначу, що за цією річчю не утворюється дїя, бо тоді був би наросток &lt;strong&gt;ка&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі це звучить складно, оскільки &lt;a href=&quot;http://ji.lviv.ua/n35texts/kocherha.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мовознищення&lt;/a&gt; чуттєво спотворило &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наростків&lt;/a&gt;, але спробую пояснити прикладами чи порівняннями. Тому наразі вони є &lt;strong&gt;сутямами&lt;/strong&gt; в більшості випадках, але коли цїкава різниця, то буде наступне: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ø&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;гра&lt;/em&gt; — це річ дїї;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;добрий супровід&lt;/em&gt; — похвала речі дії, не обовʼязково при цьому чогось робити.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ння&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;грання&lt;/em&gt; — це дїя дїї;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;добре супроводження&lt;/em&gt; — похвала дїї дїї, він зробив &lt;em&gt;добре дію&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Детальнїший приклад на основі чогось: &lt;em&gt;знаємо, що є якісна відома музіка, де грають двоє, тому ми вже знаємо, що супровід якісний, але треба для цього майстерні супровідники; прийшли на виставу, але нам не сподобалося, бо супроводження було геть погане, бо майстер захворів, а замість нього зʼявився новачок чи хтось непідготовлений.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про всяк також додам і &lt;strong&gt;ка&lt;/strong&gt;, оскільки заувагу зробив:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ка&lt;/strong&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;іграшка&lt;/em&gt;, хоча доречніше &lt;em&gt;забавка&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;забава&lt;/em&gt; — річ, котра робить дїю;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;супровідка&lt;/em&gt; — уявна річ, котра супроводжує вас, тому аби ввічливіше назвати жінку, котра супроводжує вас, бажано звати &lt;em&gt;супровідницею&lt;/em&gt;, тобто від наростка &lt;em&gt;ник&lt;/em&gt; в &lt;em&gt;ниця&lt;/em&gt;, що є можливим тут, порівняйте з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/providnycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;провідниця&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;; хоча, так, &lt;em&gt;ка&lt;/em&gt; може позначати і деякі жіночі звання, а &lt;em&gt;(ни)ця&lt;/em&gt; навпаки щось неживе чи взагалі уявне. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-07-30T21:58:17.773" LastActivityDate="2018-07-30T21:58:17.773" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4659" PostTypeId="2" ParentId="4646" CreationDate="2018-07-31T10:42:34.627" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;code&gt;Накопичувач&lt;/code&gt; та похідні - &lt;code&gt;флеш-накопичувач&lt;/code&gt; або USB-накопичувач (&lt;code&gt;flash drive&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;USB flash drive&lt;/code&gt;), &lt;code&gt;зовнішній накопичувач&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;hard drive&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Словник.ua є &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%87%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;накопичувач&lt;/a&gt;, в СУМ - не знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більшість онлайн магазинів, що продають техніку, також &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%87%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87&amp;amp;rlz=1C1CHBF_enUS795US795&amp;amp;oq=%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%87%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87&amp;amp;aqs=chrome..69i57j69i61l2j0l3.1784j0j4&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;використовують&lt;/a&gt; слово &lt;code&gt;накопичувач&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2018-07-31T10:42:34.627" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4660" PostTypeId="2" ParentId="4646" CreationDate="2018-07-31T12:43:52.017" Score="0" Body="&lt;p&gt;Назву flash запропонував Shoji Ariizumi, колега винахідника Fujio Masuoka, тому, що процес стирання нагадував йому спалах камери. В flash-пам'яті використовуються спеціальні &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B7%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80_%D1%96%D0%B7_%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BC_%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;транзистори із плавним затвором&lt;/a&gt;, які зберігають певний заряд навіть коли на них не подається напруга. Для зтирання блока таких транзисторів, у flash-пристроях вони зтираються лише блоками, використовується електричний імпульс. Тому це й нагадує спалах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, пропоную зробити такі заміни:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;флеш-пам'ять - спалах-пам'ять&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;флешка - спалахуйка&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-07-31T14:08:25.957" LastActivityDate="2018-07-31T14:08:25.957" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4661" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5120" CreationDate="2018-07-31T16:46:41.203" Score="1" ViewCount="137" Body="&lt;p&gt;Як вже бачно з назви питання тут не про чинного — 2015 року — чи навіть харківського правопису — 1928 року, а про правопису Желехівського, як я сам взнав. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я &lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/81889&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;натрапив&lt;/a&gt; на &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Іван Франко писав: «Де &lt;strong&gt;житє&lt;/strong&gt;, там і поезія, але &lt;strong&gt;житє&lt;/strong&gt; тільки там, де ідея — і зловити гру &lt;strong&gt;житя&lt;/strong&gt; значить зловити невидимий і пахучий етер ідеї»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю чи правда Іван таке писав, але напевно вживав, оскільки збережений твір з такою назвою: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B8%D1%82%D1%94_%D1%96_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Житє&lt;/strong&gt; і слово&lt;/a&gt;. А &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81#%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%BE%D0%B4_(%D0%B7_XIX_%D1%81%D1%82.)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перелік правописів&lt;/a&gt; вказує саме на &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;желехівку&lt;/a&gt;, там також згадано про Франка і приклади таких слів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В іменниках середнього роду не відбувалося подовження шелестівок і писано закінчення є відповідно до наддніпрянського я: &lt;em&gt;зїлє&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;житє&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;знанє&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Шелестівка&lt;/a&gt; — це приголосний. Гадаю, відмінювання теж буде відміним від чинного — і саме це мене цікавить. Як розумію, слово є очевидним середнього роду, як зараз.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2021-07-22T09:12:42.883" Title="Відмінюванє слів на штиб „житє“" Tags="|відмінювання|альтернативні-правописи|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4662" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4671" CreationDate="2018-07-31T17:03:40.467" Score="0" ViewCount="424" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Криптовалюта&lt;/a&gt; (від англ. Cryptocurrency) — вид цифрової валюти, емісія та облік якої засновані на асиметричному шифруванні і застосуванні різних криптографічних методів захисту. Сьогодні ми можемо часто зустріти це слово в Інтернеті, і тому цікавить чи є до нього якийсь український відповідник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо частину &quot;currency&quot; вже перекладено, то незрозуміло як бути із &quot;сrypto&quot;, що перекладається в Гугл перекладачі як &quot;крипто&quot;, тобто щось таєме (накшталт слова &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;крипта&lt;/a&gt;&quot;, що дослівно можна перекласти як &quot;тайник&quot; або &quot;критий підземний хід&quot;). Однак слова &quot;крипто&quot; в СУМі немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також я перевірив інформацію на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/kryptovaliuta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt;, там пропонують такі варіанти як &quot;тайногроші&quot; або &quot;тайноміна&quot;, однак поки-що жодний варіант там не вибраний як правильний, та й СУМ показує слово &quot;тайна&quot; як те, яке рідко вживається. Також на Вікіпедії наткнувся на статтю &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B1%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C_(%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D1%82%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Електронний карбованець&lt;/a&gt;&quot; (українська криптовалюта), тому подумав, що можливо можна буде перекласти &quot;криптовалюту&quot; як &quot;електровалюту&quot;, однак можливо тоді може виникнути плутанина між цим словом, та коштами які знаходяться на онлайн рахунках.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-01T14:48:52.017" Title="Український відповідник до слова &quot;криптовалюта&quot;" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4663" PostTypeId="2" ParentId="4653" CreationDate="2018-07-31T17:15:50.760" Score="2" Body="&lt;p&gt;Якщо заглянути у С&lt;a href=&quot;http://ukr-zhargon.wikidot.com/synonimy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ловник українських жаргонізмів&lt;/a&gt;, то бачимо, що слово &quot;дупа&quot; буде жаргоном-синонімом до слів &quot;зад&quot; та &quot;сідниці&quot;. Також, згідно до &lt;a href=&quot;http://ipress.ua/ljlive/matyuky_yaki_roblyat_z_tebe_ukraintsya_yak_pravylno_layatys_7348.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цієї&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://inlviv.in.ua/suspilstvo/kultura/yakshho-nabrydly-matyuky-yak-pravylno-layatysya-ukrayinskoyu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цієї&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://prolviv.com/blog/2018/02/07/laimosia-po-lvivsky/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цієї&lt;/a&gt; статей, бачимо, що слово &quot;дупа&quot; - це лайка, а крім того ще й галицизм. Цитата з останньої статті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Найпопулярнішими словечками у лайці львівського балаку були фрази&#xA;  саме, з використанням таких слів, як “г@вно”, “с@ака”, “дупа”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, без жодних сумнівів можемо зробити висновок, що слово це краще не вживати у літературних творах. А саме воно є галицизмом і жаргонізмом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-31T17:15:50.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4664" PostTypeId="1" CreationDate="2018-07-31T17:23:43.343" Score="5" ViewCount="16441" Body="&lt;p&gt;Чи існує якийсь обґрунт, чому &lt;em&gt;біль&lt;/em&gt; є чоловічого роду?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За ознакою добре &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par44&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вписується&lt;/a&gt; як 3 відміна:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;3 відміна&lt;/strong&gt;: іменники жін. роду з кінцевим приголосним основи: &lt;em&gt;вість&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;любов&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;міць&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;річ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розкіш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сіль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тінь&lt;/em&gt;, а також слово &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt;, в якому при відмінюванні з’являється суфікс &lt;strong&gt;ер&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча не заперечую про спорідненість з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par45IIp2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;м’якої групи чоловічого роду 2 відміни&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;До м’якої групи належать іменники чол. роду з кінцевим м’яким приголосним основи: &lt;em&gt;боєць&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;велетень&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;звичай&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;край&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;учитель&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Бенедьо&lt;/em&gt;; сюди належить частина іменників із суфіксами &lt;strong&gt;ар&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ир&lt;/strong&gt;, які в однині мають наголос на корені: &lt;em&gt;бондар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;бондаря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;козир&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;козиря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лікар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;лікаря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;писар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;писаря&lt;/em&gt;, а також іменники, у яких при відмінюванні наголос переходить із суфікса на закінчення: &lt;em&gt;буквар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;букваря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вівчар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;вівчаря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;друкар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;друкаря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інвентар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;інвентарю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;календар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;календаря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кобзар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;кобзаря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пролетар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;пролетаря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;секретар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;секретаря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шахтар&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;шахтаря&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;гузир&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;гузиря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;проводир&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;проводиря&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пухир&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;пухиря&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, на відміну жіночого роду, я бачу тут явні &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нароски&lt;/a&gt;: староцерковний &lt;strong&gt;тель&lt;/strong&gt; в &lt;em&gt;учитель&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ень&lt;/strong&gt; (з випаднем &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;) в &lt;em&gt;велетень&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;ець&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; випадне) в &lt;em&gt;боєць&lt;/em&gt;. Чого не мовити про &lt;em&gt;біль&lt;/em&gt; та инших прикладових слів жіночого роду. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-08-01T07:58:59.227" Title="Чому „біль“ чоловічого роду?" Tags="|етимологія|рід|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4665" PostTypeId="5" CreationDate="2018-07-31T17:29:43.640" Score="0" Body="&lt;p&gt;Ґраматічні роди: чоловічий, жіночий та середньий. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-07-31T17:29:43.640" LastActivityDate="2018-07-31T17:29:43.640" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4666" PostTypeId="4" CreationDate="2018-07-31T17:29:43.640" Score="0" Body="Grammatical gender: masculine, feminines, neuters" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-07-31T17:29:43.640" LastActivityDate="2018-07-31T17:29:43.640" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4667" PostTypeId="2" ParentId="4662" CreationDate="2018-07-31T17:52:12.813" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ia902801.us.archive.org/8/items/shtepa1977/shtepa1977.PDF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Штепи&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;крипто… – таємно…&lt;br /&gt;&#xA;криптографія – таємничопис&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зустрічаєть ся, причім в СУМ-11, також складнословотвір з &lt;em&gt;тайно…&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tajnopys&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тайнопис&lt;/a&gt;, у, &lt;em&gt;чол&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kryptoghrafija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;криптографія&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;Якщо вам доведеться коли-небудь побачити в ломоносовському архіві у Ленінграді лабораторні журнали геніального російського вченого і поета, вам здасться, що вони написані нікому не зрозумілим тайнописом. Справа втому, що в ті часи хімічних формул ще не було і різні речовини зображались умовними позначками&lt;/em&gt; (Наука і життя, 4, 1965, 25).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І, далебі, як Sasha зауважив, &lt;em&gt;валюта&lt;/em&gt; теж непитоме для украӥньської.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут пан Штепа радить:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;валюта - чужігроші&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже матимемо &lt;strong&gt;таємногроші&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;тайногроші&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-01T14:48:52.017" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4668" PostTypeId="2" ParentId="4664" CreationDate="2018-07-31T18:26:33.380" Score="1" Body="&lt;p&gt;Перш за все, потрібно зазначити, що рід слова &quot;біль&quot; буде залежити від значення (&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;БІЛЬ1, болю, ч. Відчуття фізичного страждання. Біль без язика, але&#xA;  каже, де болить (Укр.. присл.., 1955, 145); Він аж застогнав від болю&#xA;  (Вовчок, І, 1955, 445); Що то за біль голови у Вас, чи це біль не&#xA;  нервового характеру? (Коцюб., III, 1956, 399); Прокинувся Арсен&#xA;  Черкашин з тупим болем у голові, з гірким тягарем у серці (Дмит.,&#xA;  Розлука, 1957, 5); * У порівн. Самота, як біль зубів, почина ссать&#xA;  йому серце (Коцюб., II, 1955, 330); // Відчуття прикрості, образи,&#xA;  смутку. Буденне життя з його болем та горем, з його радощами та&#xA;  утратами краще і докладніше укладається під прозою (Мирний, V, 1955,&#xA;  377); З болем у серці згадав Силантьев, що техгурток.. працює кволо&#xA;  (Донч., II, 1956, 117).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;БІЛЬ2, і, ж., рідко. 1. Білі нитки, біла пряжа. Усю ніч не спала. Та&#xA;  біль сукала; По горі ходила. Біль білила (Нар. лірика, 1956, 351);&#xA;  Сорочка &quot;навипуск&quot;, мережана біллю, з виложистим коміром (Л. Укр.,&#xA;  III, 1952, 193).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Яскраво-білий колір; білість. Чи тільки справді то сніги біліють? А може то розжеврілася туга, як те залізо., що біліє біллю..? (Л. Укр.,&#xA;  І, 1951, 228); * У порівн. Як біль біла спочивала [Ілашка] по чорних&#xA;  муках (Черемш., Тв., 1960, 67).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;БІЛЬ3, і, ж. Біла іржа - хвороба хрестоцвітих, що спричиняється до&#xA;  появи білих блискучих плям на листках, стеблах, квітках і плодах&#xA;  рослини. Біль, або біла іржа хрестоцвітих. При цій хворобі на листках,&#xA;  стеблах, квітках і плодах з'являються білі блискучі плями (Шкідн. і&#xA;  хвор. с.-г. рослин, 1956, 224).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також варто зазначити цікавий факт, що деякі іменники в літературні мові належать до одного роду, а в розмовній - до іншого (однак, слова &quot;біль&quot; це не стосується). Крім того, у цьому &lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/cholovichyj-chy-zhinochyj-rid&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерелі&lt;/a&gt;, звідки взята дана інформація, також підноситься питання роду слова &quot;біль&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Спогад про неї стискає біллю»; «Я не хочу знов чіпати біллю сповнені&#xA;  серця», — читаємо інколи в сучасній поезії й прозі, де автори забули,&#xA;  що іменник біль в українській мові — чоловічого, а не жіночого роду&#xA;  (пор. у російській мові душевная, зубная боль). Ця помилка трапляється&#xA;  й у публіцистичних виступах, дарма що наша класика й народна мова&#xA;  знали слово біль тільки як іменник чоловічого роду: «Вона чула&#xA;  страшенний біль, страшну втому в цілім тілі» (І. Франко); «Чужий біль&#xA;  нікому не болить» (прислів’я).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-07-31T18:26:33.380" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4669" PostTypeId="2" ParentId="4664" CreationDate="2018-08-01T07:58:59.227" Score="4" Body="&lt;p&gt;В українській мові вистачає безсуфіксальних іменників чоловічого м'якої групи другої відміни:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;праслов'янських: &lt;em&gt;ву́гіль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;день&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;джміль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;коро́ль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;край&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;о́кунь&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;не факт, що безсуфіксальне, можливо, від &lt;em&gt;*oko&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;*ak&lt;/em&gt;, але зараз не сприймається як суфікс&lt;/sub&gt;, &lt;em&gt;тать&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;застаріле&lt;/sub&gt;, &lt;em&gt;хміль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;я́тіль&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;діалектне&lt;/sub&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пізнішого утворення: &lt;em&gt;білль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;водеві́ль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вухна́ль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кіль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кріль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;курку́ль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;паро́ль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цо́коль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чай&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те, що таких не наведено серед прикладів у «Правописі» — так перелік прикладів і не зобов'язаний бути всеохопним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але праслов'янське &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/bol%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;bolь&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (також &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/bolj%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;boljь&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;) виводять жіночого роду.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не виключаю, що Ваша теорія про суфікси може мати рацію — можливо, в якийсь момент частина кореня &lt;em&gt;-іль&lt;/em&gt; у &lt;em&gt;біль&lt;/em&gt; могла бути переосмислена як суфікс (аналогічний до &lt;em&gt;-іль&lt;/em&gt; у &lt;em&gt;березі́ль&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;застаріле&lt;/sub&gt;, &lt;em&gt;ва́жіль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кисі́ль&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-01T07:58:59.227" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4670" PostTypeId="2" ParentId="124" CreationDate="2018-08-01T13:25:50.370" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чи звуки [ґ], [д͡з] і [д͡ж] вважаються офіційними звуками в Українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не дуже розумію, що тут намагали подати дописи, але так, &lt;strong&gt;вважаються&lt;/strong&gt;, ось &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil0.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;передмова чинного правопису&lt;/a&gt;, де все &lt;em&gt;коротко&lt;/em&gt; пояснено:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;УКРАЇНСЬКИЙ АЛФАВІТ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;А а,   Б б,   В в,   Г г,   &lt;b&gt;Ґ ґ&lt;/b&gt;,   Д д,         Е е,   Є є,  &#xA;Ж ж,   З з,   И и,   І і,   Ї ї,   Й й,         К к,   Л л,  &#xA;М м,   Н н,   О о,   П п,   Р р,   С с,         Т т,   У у,  &#xA;Ф ф,   Х х,   Ц ц,   Ч ч,   Ш ш,   Щ щ   Ь ь,   Ю ю,   Я я&lt;/pre&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка.&lt;/strong&gt; Апостроф (’) в алфавіт не входить і на розміщення слів у словнику не впливає; напр.: бур’ян, буряний стоятимуть поруч.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сполучення літер &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дж&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дз&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (для позначення зімкнено-щілинних звуків [дж̃], [дз̃]) не входять в алфавіт; отже, такі слова, як &lt;em&gt;джерело&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дзвін&lt;/em&gt;, стоятимуть у словнику під літерою &lt;em&gt;д&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачно, є буква &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt; та двознаки &lt;em&gt;дж&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;дз&lt;/em&gt; з відповідними звуками.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чи це ще є практика в Україні, асоціювати звуки таким чином, чи ні?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Деякою мірою так, але я радше сказав б що ні. Передусім це повʼязано з досі промосвосковським правописом та мовознавчим інстітутом. Деякі проблеми правопису можна почитати &lt;a href=&quot;/q/2627/&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; (я далеко не завершив, але періодично доповнюватиму при настрою) або відзнайти &lt;a href=&quot;/search?q=%D2%91&quot;&gt;дещо&lt;/a&gt; пошуком. Питання постають до правопису та інституту і нині, он наприклад вибіркова цітата з вчорашньої статті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/81889&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гірка доля українського правопису, Юрій Винничук&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Українська національна комісія з питань правопису була заснована ще в 1994 році, куди входило понад тридцять мовознавців та літераторів, серед яких було п’ятеро з-за кордону, зокрема Юрій Шевельов. Але робочою групою керували тодішній директор Інституту української мови професор Олександр Тараненко та завідувачка відділу того ж інституту Світлана Єрмоленко, які нізащо не хотіли поступатися «визначними мовними завоюваннями» московського режиму. Тобто нищення української мови, яке відбулося в 1933, 1946 і 1960 роках, вони вважали здобутками.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У підсумку комісія не дійшла згоди. Щойно коли інститут очолив академік Василь Німчук, вдалося в 1999 році підготувати «Проєкт найновішої редакції &quot;Українського правопису&quot;». Його також опублікувала преса. І почалося те, що ми давно вже фіксуємо на широких просторах інтернету: кількість «знавців мови» з конгеніяльним арґументом «у нас так не кажуть» зашкалила. Вереск та істерика трудящих мас звично перекрикували голоси науковців та письменників. Думку трудящих гаряче підтримали відомі москвофіли Віталій Русанівський та Петро Толочко разом із російськомовною пресою.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-08-01T13:25:50.370" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4671" PostTypeId="2" ParentId="4662" CreationDate="2018-08-01T14:41:58.487" Score="4" Body="&lt;p&gt;Я не розумію, чому Ви згодні на частину &lt;em&gt;-валюта&lt;/em&gt;, але хочете позбутися частини &lt;em&gt;крипто-&lt;/em&gt; — адже вони обидві іншомовного походження (&lt;em&gt;крипто-&lt;/em&gt; — від давньогрецького &lt;em&gt;κρυπτός&lt;/em&gt; «прихований», &lt;em&gt;-валюта&lt;/em&gt; — від італійського &lt;em&gt;valuta&lt;/em&gt; «цінність, вартість, валюта»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У «Словнику української мови» в 11 томах є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/valjuta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;валю́та&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, є там і слова на &lt;em&gt;крипто-&lt;/em&gt;: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/p/4/348/2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;криптогра́ма&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;криптогра́фія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;криптографі́чний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;крипто́нім&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Також в українській мові очевидно існують й інші слова на &lt;em&gt;крипто-&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;криптоана́ліз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;криптозооло́гія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;криптосисте́ма&lt;/em&gt; — не внесені у СУМ-11, мабуть, через його давнину.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У «Словнику української мови» в 20 томаж є й конкретно &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=221251&amp;amp;page=1430&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;криптовалю́та&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (як і перша частина складних слів &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=205703&amp;amp;page=1431&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;крипто…&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; загалом).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є й словосполучення &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D0%B8%D1%84%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;електронна валюта&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;цифрова валюта&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (синонімічні), що однак є гіперонімами для &lt;em&gt;криптовалюти&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;криптовалюта&lt;/em&gt; — частковий випадок &lt;em&gt;цифрової/електронної валюти&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-01T14:41:58.487" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4672" PostTypeId="2" ParentId="2627" CreationDate="2018-08-01T16:59:29.713" Score="0" Body="&lt;h1&gt;Абетка&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зараз&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;pre&gt;А а,   Б б,   В в,   Г г,   Ґ ґ,   Д д,         Е е,   &lt;i&gt;Є є&lt;/i&gt;,  &#xA;Ж ж,   З з,   И и,   І і,   &lt;i&gt;Ї ї&lt;/i&gt;,  &lt;i&gt; Й й&lt;/i&gt;,         К к,   Л л,  &#xA;М м,   Н н,   О о,   П п,   Р р,   С с,         Т т,   У у,  &#xA;Ф ф,   Х х,   Ц ц,   Ч ч,   Ш ш,   &lt;i&gt;Щ щ&lt;/i&gt;,  &lt;i&gt;Ь ь&lt;/i&gt;,   &lt;i&gt;Ю ю&lt;/i&gt;,   &lt;i&gt;Я я&lt;/i&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка.&lt;/strong&gt; Апостроф (’) в алфавіт не входить і на розміщення слів у словнику не впливає; напр.: бур’ян, буряний стоятимуть поруч.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сполучення літер &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дж&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дз&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (для позначення зімкнено-щілинних звуків [дж̃], [дз̃]) не входять в алфавіт; отже, такі слова, як &lt;em&gt;джерело&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дзвін&lt;/em&gt;, стоятимуть у словнику під літерою &lt;em&gt;д&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Проблеми&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не розглядуватимемо про переходи на якусь &lt;a href=&quot;/q/221/&quot;&gt;иншу письменість&lt;/a&gt; чи повну зміну положення від &lt;a href=&quot;/a/4609/585&quot;&gt;латині&lt;/a&gt;, лиш те що є.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Чинний апостроф та положення &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мусить входити в чинну абетку, оскільки впливає на стандартну вимову. Порівняйте з &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Apostrophe#Non-English_use&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чужомовами&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AC#%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D1%82%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Усталеним положенням&lt;/a&gt; &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; було в кінці абетки &lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/66463&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1892&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/182&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1928&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, що не дивно, оскільки &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; є скоріш знаком. Але найдивнішим є те, що цю усталеність порушили за часи сучасної незалежності.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Афрікат букв &lt;em&gt;дз&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;дж&lt;/em&gt;, і не зовсім &lt;em&gt;щ&lt;/em&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мусять мати окремі літери, як і їхні глухі парні &lt;em&gt;ц&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt;. Бо, на відміну московської, є питомими звуками і унеможлює окремого московського читання, особливо в запозичених словах як &lt;em&gt;менеджер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;джинси&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Джордж&lt;/em&gt;…; також розмежовує читання приростків як &lt;em&gt;від&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для порівняння:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;Дж Дз&#xA;Џ     сербська мова&#xA;Џ  Ѕ  македонська i колись кирилична &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Romanian_Cyrillic_alphabet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;румуньська&lt;/a&gt;&#xA;Ӂ     „колись“ &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Moldovan_Cyrillic_alphabet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;молдовська&lt;/a&gt; (зараз латінка)&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чого не мовити про &lt;em&gt;щ&lt;/em&gt;, котрий не є афрікатом чи окремим звуком — лиш позначає &lt;em&gt;шч&lt;/em&gt;, як його й позначають більшість словʼяньських мов, коли ж ні, то &lt;em&gt;шт&lt;/em&gt; (окрім балґарської).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Йотовані голосні і &lt;em&gt;й&lt;/em&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Голосні&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ріжне написання: або буквою, або двома як &lt;em&gt;йо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;йи&lt;/em&gt;; одне з вирішень є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;драгоманівка&lt;/a&gt; за цим питанням, котре є найпростішим з багатьма діями: зменшує кількість букв й знищує чинного апострофу, питання положення &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; вирішене без переміщень; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;/a/2592/585&quot;&gt;наближення до московської звучні&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; не мʼякшить й позначає &lt;em&gt;йі&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;йи&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Буква &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; це &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; з &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%96%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бревісом&lt;/a&gt;, котре перекладається як і позначає &lt;em&gt;короткий&lt;/em&gt;. Для порівняння, білоруське &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ў&lt;/a&gt; має одне з значінь &lt;em&gt;коротке У&lt;/em&gt;. Тобто виходить &lt;em&gt;коротке И&lt;/em&gt;, що не є дійсним, оскільки це &lt;em&gt;йот&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;коротке І&lt;/em&gt; (котре є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D0%BE%D1%84%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;алофоном&lt;/a&gt; і влаштовує московській). Пропонувалась зміна, котра доречна і зараз, на кириличну &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%88_(%D0%BA%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ј&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котру, наприклад, мають сербська та македоньська.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-01T17:10:58.810" LastActivityDate="2018-08-01T17:10:58.810" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4673" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4674" CreationDate="2018-08-01T19:06:29.707" Score="4" ViewCount="2631" Body="&lt;p&gt;От є фразеологізм &lt;em&gt;&quot;не мати клепки в голові&quot;&lt;/em&gt;, що означає &lt;em&gt;не мати розуму, бути дурнуватим&lt;/em&gt;. Про це читаємо навіть у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/klepka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж прочитати саме значення слова &quot;клепка&quot;, бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КЛЕ́ПКА&lt;/strong&gt;, и, жін. &lt;em&gt;Кожна з опуклих дощечок, з яких складається бочка, діжка й т. ін.&lt;/em&gt; Ой у полі озеречко, Там плавало відеречко, Соснові клепки, а дубове денце (Народна лірика, 1956, 261).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож цікавить, яким чином народ провів аналогію &lt;em&gt;дощечка = розум&lt;/em&gt;, звідки було утворено фразеологізм &lt;strong&gt;&quot;не мати клепки в голові&quot;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-02T06:03:41.667" Title="Як &quot;клепка&quot; стала &quot;розумом&quot;?" Tags="|етимологія|іменники|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4674" PostTypeId="2" ParentId="4673" CreationDate="2018-08-01T19:09:51.910" Score="5" Body="&lt;p&gt;Багато фразеологізмів мають глибоке коріння у давньому побуті. Фразеологізм «не мати клепки в голові» походить з  &lt;a href=&quot;http://schoollib.com.ua/ukr_lang/1/57.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бондарської термінології&lt;/a&gt;. Слово &lt;strong&gt;клепка&lt;/strong&gt; увійшло до численної сім'ї стійких висловів для характеристики розумових здібностей людини: без третьої (сьомої, дванадцятої) клепки (клепок), без клепки в голові, без клепки в тім'ї, не вистачає (бракує) однієї (третьої, десятої) клепки в голові, розсохлися клепки (в кого), позбутися клепки, вставити клепки (клепку) (кому).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаве тлумачення знаходимо у статті &lt;a href=&quot;http://dn.khnu.km.ua/dn/k_default.aspx?M=k0914&amp;amp;T=04_4&amp;amp;lng=1&amp;amp;st=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; Подвійна актуалізація фразеологізмів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У контексті з поезії В.Кравчука Кричала Бочка без упину:/ Захочу – море я поглину./ Для неї моря було мало,/ У бочки клепки бракувало актуалізаторами фразеологізму «бракує клепки», зі значенням ‘хто-небудь розумово обмежений, ненормальний’ є сполучення лексем «захочу – море переплину», «для неї моря було мало», що свідчать про безглузді прагнення Бочки. Актуалізатором етимона ФО є лексема «бочка». Ця лексема – гіперонім до компонента етимона ФО «клепка». У бочки дійсно може бракувати клепки, це її деталь, таким чином словосполучення «клепки бракувало» сприймається у буквальному значенні. Водночас вираз «у бочки клепки бракувало» є своєрідною згорнутою експлікацією образної основи фразеологізму «бракує клепки», адже він є натяком на вихідне образне уявлення, ситуацію, що стала базою виникнення фразеологізму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, можна зробити висновок, що бочка складається з дощечок,  а коли якоїсь бракує, то бочка неповноцінна. Так само, коли людина розумово обмежена, то її чогось бракує, тому виникло таке порівняння. Детальнішої етимології в Етимологічному словнику немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-08-02T06:03:41.667" LastActivityDate="2018-08-02T06:03:41.667" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4675" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4676" CreationDate="2018-08-01T19:12:12.423" Score="3" ViewCount="85" Body="&lt;p&gt;У вірші Ліни Костенко &lt;a href=&quot;http://vitchyzna.ukrlife.org/3_4_05Kostenko.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Підмосковський етюд&amp;quot;&lt;/a&gt; натрапила на такі рядки із незрозумілим для мене словом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;То там, то там над соснами димочок,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;і в крижаних бурульках бахроми&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;стоїть такий чудесний теремочок -&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;друбок&lt;/strong&gt; бурштину в кружеві зими!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Заглянула у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/drubok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, однак такого там не знайшла. То що ж означає це слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-02T06:02:42.440" Title="Що означає слово &quot;друбок&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4676" PostTypeId="2" ParentId="4675" CreationDate="2018-08-01T19:16:04.783" Score="4" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B1%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови за ред. Б. Грінченка&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Друбо́к,&lt;/strong&gt; бка́, м. = &lt;strong&gt;Дрібок.&lt;/strong&gt; Мені небагацько треба: соли друбок, хліба шматок та горілки чарка. Ном. № 12175. Ум. Друбочок. Нема соли друбочка. Чуб. V. 496.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі за посиланням :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДРІБО́К,&lt;/strong&gt; бка́, ч. Те саме, що &lt;strong&gt;дрі́бка&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДРІ́БКА,&lt;/strong&gt; и, ж.&#xA;  1. Невелика частина, мала кількість чого-небудь, Їм страшно навіть подумати про такі гроші, хоч самі по дрібці ще більше тратять (Фр., VII, 1951, 360).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те саме, що гру́дочка. Виступили повагом три діди, Три чисті білі хліби несучи з дрібками солі, звичаєм прадавнім, І подали з уклоном трьом грузинам (Рильський, І, 1956, 422); Коли хурщики виймали їсти свіжу булку з ковбасою — Майдан мав для того чорний хліб і дрібку цукру (Кач., II, 1958, 8).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-08-02T06:02:42.440" LastActivityDate="2018-08-02T06:02:42.440" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4677" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4678" CreationDate="2018-08-01T19:23:14.343" Score="2" ViewCount="3433" Body="&lt;p&gt;Знайшла 3 різні інформації:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово «&lt;strong&gt;одіяло&lt;/strong&gt;» &lt;strong&gt;&lt;em&gt;запозичене з російської мови&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — від одеяло (у старому правопису одѣяло), утвореного від дієслова одѣять («одягнути», «одіти»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=203916&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічний словник української мови&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;одіяло&lt;/strong&gt; - іменник середнього роду, ковдра, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odijalo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОДІЯ́ЛО&lt;/strong&gt;, а, сер. Те саме, що ковдра. Часто він брав лінійку і виглажував [вигладжував] нею скарбове біле з синіми берегами одіяло так, що на ліжку не було і складочки (Нечуй-Левицький, I, 1950, 342).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож одіяло - літературне слово, розмовне чи взагалі калька з російської?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-14T20:00:57.577" Title="Одіяло - літературне слово, розмовне чи взагалі калька з російської?" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4678" PostTypeId="2" ParentId="4677" CreationDate="2018-08-01T19:26:13.497" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=160&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник&lt;/a&gt; надає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;одія́ло&lt;/strong&gt; «ковдра», &lt;em&gt;одія́льник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підодія́льник&lt;/em&gt;; — запозичення з російської мови; р. &lt;em&gt;одея́ло&lt;/em&gt; є похідним від др. &lt;em&gt;одѣяти&lt;/em&gt; «одягати», пов’язаного з &lt;em&gt;дѣти&lt;/em&gt; «класти, подіти». — Див. ще &lt;strong&gt;діти²&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, як Ви вже зазначили, є багато різної інформації. Для знаходження детальнішої — перегляньте «&lt;a href=&quot;/q/310/354&quot;&gt;Як перекласти з російської &lt;strong&gt;пододеяльник&lt;/strong&gt;?&lt;/a&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, висновок: &lt;strong&gt;одіяло&lt;/strong&gt; — це запозичення з російської мови, яке за певний час стало літературним в українській мові (згідно з академічним виданням СУМ).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-14T20:00:57.577" LastActivityDate="2018-08-14T20:00:57.577" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4679" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4680" CreationDate="2018-08-01T21:21:21.063" Score="3" ViewCount="86" Body="&lt;p&gt;У творі &quot;&lt;a href=&quot;http://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Lit/K/KvitkaOsnovjanenko/Prose/KonotopskaVidma/8.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Конотопська відьма&lt;/a&gt;&quot; Г. Квітки-Основ'яненка зутрів рядок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Уся спирра черніговська безумію удадеся!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить значення слова &quot;спирра&quot;, бо у СУМі його немає, а якщо ввести в Гуглі словосполучення  &quot;спирра чернігівська&quot; або &quot;чернігівська спирра&quot;, то він видає лише посилання на твір даного автора. Словник на сайті &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Укрліт&lt;/a&gt; також не дав ніяких результатів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-02T10:50:31.167" Title="Що означає слово &quot;спирра&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4680" PostTypeId="2" ParentId="4679" CreationDate="2018-08-01T22:31:07.160" Score="5" Body="&lt;p&gt;Дивно, слово відмічене і підказка там &lt;em&gt;полк&lt;/em&gt;. Навіть якщо так, то той самий осїдок &lt;a href=&quot;http://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Sci/Linguistics/RareWords/S2.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;надає&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Спирра (з грецьк.) – військова одиниця, рота&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Грецьку погано знаю, але дивно, що 2 &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt;, бо, гадаю, це воно: &lt;a href=&quot;//el.wiktionary.org/wiki/%CF%83%CF%80%CE%B5%E1%BF%96%CF%81%CE%B1#%CE%91%CF%81%CF%87%CE%B1%CE%AF%CE%B1_%CE%B5%CE%BB%CE%BB%CE%B7%CE%BD%CE%B9%CE%BA%CE%AC_(grc)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;σπεῖρα&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;(στρατιωτικός όρος)&lt;/em&gt; στρατιωτικό σώμα διακοσίων ανδρών (δύο εκατονταρχίες, διλοχία)&lt;br&gt;&#xA;  συνώνυμα: λατινικά manipulus&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;(στρατιωτικός όρος)&lt;/em&gt; στρατιωτική μονάδα σαν την κοόρτη&lt;br&gt;&#xA;  συνώνυμα: λατινικά cohors&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//biblehub.com/greek/4686.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;biblehub&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Transliteration: speira&lt;br&gt;&#xA;  Phonetic Spelling: (spi'-rah)&lt;br&gt;&#xA;  Definition: a cohort, the tenth part of a legion; a military guard.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//el.wiktionary.org/wiki/%CF%83%CF%80%CE%B5%CE%AF%CF%81%CE%B1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;wiktionary&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;(figuratively)&lt;/em&gt; band, cabal, gang&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут деякі слова легко впізнають ся:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;συνώνυμα — синонімо&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;λατινικά — латініка&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже маємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;manipulus — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%BF%D1%83%D0%BB%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;маніпула&lt;/a&gt; ~ 60-120 бійцїв;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;/a/4427/585&quot;&gt;cohors&lt;/a&gt; — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;когорта&lt;/a&gt; ~ 300–800 бійцїв.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що теж є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;полком&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D1%82%D0%B0_(%D0%B0%D1%80%D0%BC%D1%96%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ротою&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (80-150 бійцїв). Не знаю яким чином автор добирав слово (за змістом сходить ся), можливо за смаком звуку чи все-таки зважав на кількість. Гадаю, тут скоріш є &lt;em&gt;маніпула&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;рота&lt;/em&gt;. Чому? Бо початок твору має:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Смутний і невеселий стояв, руки зложивши, хваброї Конотопської &lt;em&gt;сотні&lt;/em&gt; пан &lt;em&gt;сотник&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BE%D1%82%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Сотня&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; майже тотожнє &lt;em&gt;роти&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-02T10:50:31.167" LastActivityDate="2018-08-02T10:50:31.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4681" PostTypeId="2" ParentId="3150" CreationDate="2018-08-02T15:39:19.557" Score="2" Body="&lt;p&gt;Очевидно, що &lt;em&gt;при&lt;/em&gt; тут є приростом, тому рішив оглянути спочатку &lt;em&gt;соска&lt;/em&gt; — отримав від &lt;a href=&quot;//archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словника Штепи&lt;/a&gt; &lt;em&gt;липка&lt;/em&gt;, отже матимемо &lt;strong&gt;прилипка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-02T15:59:25.033" LastActivityDate="2018-08-02T15:59:25.033" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4682" PostTypeId="2" ParentId="4638" CreationDate="2018-08-02T20:22:21.483" Score="2" Body="&lt;p&gt;В українській мові цілком нормативним є вживання слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;копірайтер&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, оскільки внесене в СУМ-20 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=209661&amp;amp;page=1392&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОПІРАЙТЕР&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; а, ч. Автор рекламних текстів, слоганів і т. ін. – &lt;em&gt;Нам потрібен копірайтер. Ти людина широкої ерудиції і прекрасно&#xA;  підходиш для цього&lt;/em&gt; (С. Пиркало); &lt;em&gt;Орієнтуючись на конкретного&#xA;  споживача, реклама набуває оригінальності й динамічності, за допомогою&#xA;  яких копірайтер змушує читача до розшифрування прихованого&#xA;  повідомлення та привертає його увагу до товару&lt;/em&gt; (з наук. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З цього ж словника &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=209660&amp;amp;page=1392&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОПІРАЙТИНГ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у, ч. Написання рекламних текстів, слоганів і т. ін. на будь-яку тематику. &lt;em&gt;Історія копірайтингу віддзеркалює процес&#xA;  розвитку рекламних текстів&lt;/em&gt; (з наук.-попул. літ.); &lt;em&gt;Копірайтинг – це&#xA;  мистецтво цікавого, яскравого та ефективного рекламування товарів та&#xA;  послуг&lt;/em&gt; (з навч. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, краще використовувати саме &lt;strong&gt;&lt;em&gt;копірайтер&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;копірайтинг&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; не замінюючи іншими словами. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-08-02T20:22:21.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4683" PostTypeId="2" ParentId="1510" CreationDate="2018-08-03T01:01:29.483" Score="3" Body="&lt;p&gt;Коли натрапив на таке (про що піде мова), то згадав це питання і рішив подїлитися, тут буде не лише &lt;strong&gt;тс&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;, а й инші цїкавинки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно &lt;a href=&quot;/users/4/sasha&quot;&gt;Sasha&lt;/a&gt; вже розповів, товік і позатовік мали напрям до звукового запису супроти словопохідного.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось що можна натрапити в книзі:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://shron3.chtyvo.org.ua/Tymchenko_Yevhen/Ukrainska_hramatyka.pdf#page=28&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українська граматика&lt;/a&gt; / Проф. &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D0%BC%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%84%D0%B2%D0%B3%D0%B5%D0%BD_%D0%9A%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8F%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Євген Тимченко&lt;/a&gt;. – 2-е видання. – Товариство &amp;quot;Час&amp;quot; у Києві. – Київ: Дpукарня Університету св. Володимиpа Акц. Т-ва дpук. і видавн. діла H. Т. Коpчак-Hовицького, Меринговська вул., д. 6. 1917. – 168 c.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;28&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;чсь&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;чьсь&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;тьсь&lt;/strong&gt; дає звук &lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ць&lt;/strong&gt;, напр. &lt;em&gt;ткацтво&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;багацтво&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;козацький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;галицький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;свіцький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;діцький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;багацько&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нагадаю, що зараз пишемо наприклад &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/svitsjkyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;світський&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/baghatstvo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;багатство&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;… Далї просто для доповнення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;дc&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дьсь&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;дз&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дзь&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;сусідзтво&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сусідзький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;людзький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;громадзький&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;жьсь&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;зь&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;паризький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;запорозький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;празький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;петербузький&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Різдво&lt;/em&gt; з &lt;em&gt;рож(дь)ство&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-06-20T08:01:44.923" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4684" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4689" CreationDate="2018-08-03T09:22:54.473" Score="8" ViewCount="1651" Body="&lt;p&gt;У цій спільності, мені досить часто наводять приклади із СУМ-20, який вийшов за часів незалежності України. І тому, я нарешті вирішив також ним користуватися, однак в Інтернеті зустрів критику цього словника (наприклад, одна назва статті на форумі &quot;СУМ-20 - ганьба вітчизняного мовознавства&quot;). От на які основні проблеми цього словника я наткнувся:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&quot;Порівняння статей одразу підтверджує, що «формування СУМ-20 здійснювалося на основі реєстру слів попереднього видання — СУМ-11» та&#xA;  «...практично повністю включено матеріали фундаментальних словників:&#xA;  „Фразеологічного словника української мови“ у двох книгах, виданого у&#xA;  1993 році, та „Словника фразеологізмів української мови“, що вийшов&#xA;  друком у серії „Словники України“ у 2003 році», як зазначено в&#xA;  передмові до видання (Т. 1, С. 10, С. 56). Можна бачити, що тлумачення&#xA;  і порядок значень подаються без суттєвих змін. (Розбиратися докладніше&#xA;  з авторством і плаґіатом, який відмічав В. Німчук у статті «Про&#xA;  сучасну українську тлумачну лексикографію», не входить у мої наміри.)&#xA;  Також без змін до нового словника перенесено ілюстративний матеріал&#xA;  словників-попередників, які, втім, отримали значно гіршу паспортизацію.&quot;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&quot;Додані цитати в новому виданні іноді суттєво змінювалися, ба навіть перекручувалися, без відповідних поміток&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&quot;Деякі цитати потрапляли в СУМ-20 з російських джерел, або через джерела, перекладені з російської мови. У таких цитатах може використовуватися нестандартна термінологія&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці проблеми, я вибрав із цього &lt;a href=&quot;https://ua-etymology.livejournal.com/290245.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;блогу&lt;/a&gt; присвяченого українській мові, де є приклади, які підтверджують ці проблеми, а також розглядають й інші недоліки.Також цікавим порівнянням СУМ-20 та СУМ-11 є ця &lt;a href=&quot;https://ua-etymology.livejournal.com/260154.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt; і з того ж самого блогу (варто зазначити, що таких статей є багато на різних сайтах &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однозначним плюсом СУМ-20 є те, що там набагато більше сучасних слів, аніж у СУМ-11, однак критика цього видання насторожує, тому і виникає питання чи варто його взагалі використовувати? Згідно до цього &lt;a href=&quot;http://www.ulif.org.ua/page/piershii-tom-zolotogo-dvadtsiatiknizhzhia-radisno-i-girko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;джерела&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Словник у 20-х томах — оте саме національне надбання...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Того й виникло у мене запитання: &quot;Чи справді СУМ-20 невдале видання?&quot;. Наразі я зустрів більше критики, аніж позитивних відгуків про СУМ-20.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, це запитання не зовсім відповідає, тому я хочу зазначити, що прошу об'єктивних фактів, щоб нарешті з'ясувати, яке ж з цих видань краще використовувати для дослідницьких робіт, при написанні творів тощо. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-04T10:49:52.233" Title="СУМ 20 та СУМ 11" Tags="|українські-словники|словники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4685" PostTypeId="2" ParentId="3639" CreationDate="2018-08-03T12:16:11.383" Score="3" Body="&lt;p&gt;Як ви зазначили, це слово є в СУМі, а також коло нього немає позначки, що воно рідко вживається, тому це вже створює основу для припущення, що його правильно вживати в укрїнській мові. В &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2006/EtSlUkrM_2006.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; (ст. 174) хоч і немає &quot;самородка&quot;, однак є &quot;саморідник&quot; утворене від слів &quot;сам&quot; і &quot;родити&quot;, однак, варто зазначити, що слово &quot;самородок&quot; також&quot; не перечить правила українського словотвору.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, це слово досить часто вживається і сьогодні, ось декілька прикладів, які мені з легкістю вдалося знайти (&lt;a href=&quot;http://www.visti.rovno.ua/article/samorodok-iz-berejnici/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;,&lt;a href=&quot;http://7d.rv.ua/iplus/2018-06-21/muzykant-samorodok-z-rivnogo-peremig-u-teleshou-karaoke-na-maydani&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;,&lt;a href=&quot;https://decentralization.gov.ua/en/news/6861?page=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;,&lt;a href=&quot;http://ukraine-live.com/news/33253&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;4&lt;/a&gt;,&lt;a href=&quot;https://24tv.ua/golos_krayini_2018_3_vipusk_8_sezon_divitisya_online_11_02_2018_n923904&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;5&lt;/a&gt;), що свідчить, що про переносне значення слова &quot;самородок&quot; ще ніхто не забув.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-03T12:16:11.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4686" PostTypeId="2" ParentId="4504" CreationDate="2018-08-03T12:25:59.067" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/kauchserfing&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонує варіант &quot;софання&quot;, яке, напевно, утворене від слів &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sofa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;софа&lt;/a&gt;&quot; + &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shukannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шукання&lt;/a&gt;&quot;, що може бути непоганим відповідником, адже з англійської &quot;couch&quot; - це диван, а &quot;surfing&quot; можна перекласти як &quot;пошук&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також там є варіант &quot;диваношукач&quot; як відповідник до слова &quot;каучсерфер&quot;, що також може стати хорошою альтернативою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-03T12:25:59.067" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4687" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-03T13:52:32.533" Score="1" ViewCount="531" Body="&lt;p&gt;Екстрим — екстраординарні дії, пов'язані з небезпекою для життя. Також є екстримальні види спорту, екстримали та екстримальні ситучації або умови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить чи є відповідник в українській мові для &quot;екстирму&quot; або ж чи його можна утворити, щоб він зберіг значення цього слова. На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/ekstrym&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; пропонують варіант &quot;межовництво&quot;, однак він не є підтвердженим. Крім того, хоч &quot;екстрим&quot; походить від &quot;extremus&quot; — &quot;межовий&quot;, мені здається сьогодні це слово більше асоціюється із небезпекою для життя. Тому, можливо, слово &quot;небезпека&quot; і є відповідником до слова &quot;екстрим&quot;? Тоді отримаємо &quot;небезпечні види спорту&quot;, &quot;небезпечна ситуація&quot;, однак як бути в такому випадку із словом &quot;екстримал&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-22T13:21:26.880" Title="Відповідник до слова &quot;екстрим&quot;" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4688" PostTypeId="2" ParentId="2988" CreationDate="2018-08-03T15:13:56.237" Score="2" Body="&lt;p&gt;Вживати безособові форми на -но, -то можна і це може бути цілком доречно. Я також знайшов інформацію, яка викликала у вас сумніви, а саме:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дієслівні форми на -но, -то називають дію, виконану невідомою або&#xA;  неназваною особою (суб'єктом). Утім, у багатьох випадках у реченнях з&#xA;  цими формами називають і суб'єкта (виконавця) дії в орудному відмінку.&#xA;  Граматично такий суб'єкт у реченні виступає в ролі додатка. Наприклад,&#xA;  &lt;strong&gt;Наказ підписано директором&lt;/strong&gt;. Суб'єкт дії в орудному відмінку; &lt;strong&gt;Дорогу&#xA;  заасфальтовано робітниками&lt;/strong&gt;. Таким чином, у наведених прикладах названо&#xA;  дійову особу, хоч граматично й виражену додатком. Низка вітчизняних&#xA;  мовознавців, зокрема Олена Курило, вказують на неприродність подібних&#xA;  пасивних синтаксичних конструкцій для сучасної української&#xA;  літературної мови та рекомендують замість них уживати активні. Олена&#xA;  Курило зауважує, що ці форми граматично безпідметові, у них взагалі&#xA;  немає дієвої особи, вони виражають питання хтось зробив, але цей хтось&#xA;  неназваний, невідомий. Тому, зазначає вчений, «інструменталь дієвої&#xA;  особи тут зайвий і з логічних причин неможливий». Тут не може бути&#xA;  питання ким? Тому такі конструкції науковці рекомендують заміняти на&#xA;  активні з підметом, вираженим іменником у називному відмінку,&#xA;  присудком у формі особового дієслова і додатка у формі знахідного:&#xA;  &lt;strong&gt;Директор підписав наказ&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;Робітники заасфальтували дорогу&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, коли у нас в реченні вказується хто виконав дію, то краще використовувати активну синтаксичну конструкцію. Але, якщо ж особа відсутня, то можна використовувати форми на -но, -то, наприклад: &quot;&lt;strong&gt;Чоловіка вбито ножем&lt;/strong&gt;&quot;, &quot;&lt;strong&gt;Вікно розбито камнем&lt;/strong&gt;&quot; - і також з цього прикладу видно, що називати знаряддя дії у таких реченнях ми теж можемо (джерело — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B8_%D0%BD%D0%B0_-%D0%BD%D0%BE,_-%D1%82%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття «Безособові форми на -но, -то» у Вікіпедії&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, врахуйте ще що (джерело — &lt;a href=&quot;https://studfiles.net/preview/5187118/page:29/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;С. В. Шевчук, І. В. Клименко «Українська мова за професійним спрямуванням. Підручник» (К., «Алерта», 2011), § 3.3.5, с. 618&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дієслівні форми на -но,-то не можна вживати, коли з логічних причин&#xA;  узагалі не може бути діяча. Наприклад: Дослідники збирали зразки диких&#xA;  рослин, якими вкрито цілинний степ (&lt;strong&gt;неправильно&lt;/strong&gt;) -Дослідники збирали&#xA;  зразки диких рослин, якими вкритий цілинний степ (&lt;strong&gt;правильно&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загалом, можна зробити висновок, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У наукових і фахових текстах треба усувати не властиві українській&#xA;  мові пасивні конструкції, заміняючи їх, де це можливо, на активні&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, є випадки, коли вживання форм на -но, -то цілком можливе і не суперечить правилам української мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-03T16:50:17.033" LastActivityDate="2018-08-03T16:50:17.033" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4689" PostTypeId="2" ParentId="4684" CreationDate="2018-08-03T16:28:11.780" Score="9" Body="&lt;p&gt;Ну, власне, це вирішує кожен сам для себе.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що я можу сказати…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;За&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Це словник, що позиціонується як академічний; виданий &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE-%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українським мовно-інформаційним фондом&lt;/a&gt; Національної академії наук України і видавництвом &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B4%D1%83%D0%BC%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Наукова думка»&lt;/a&gt;  Національної академії наук України; з формальної точки зору «солідно».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Це доволі ґрунтовна і всеосяжна робота.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не знаю інших подібних словників, виданих після 1980 року (тобто після &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словника української мови» в 11 томах — СУМ-11&lt;/a&gt;). Якщо щодо орфографічних і перекладних ми ще маємо якийсь вибір, то серед інших тлумачних я знаю лише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Великий тлумачний словник сучасної української мови» («ВТССУМ»)&lt;/a&gt; В'ячеслава Бусела і видавництва «Перун» (2001–2009). Навертає ще більше критики, яка зводиться здебільшого до такого:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Там &lt;strong&gt;зовсім відсутні цитати&lt;/strong&gt;. Тобто лише слово і його визначення. На яких підставах автори вирішили, що це слово вживається саме в таких значеннях — незрозуміло.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Найзмістовніші словникові статті, кажуть, скопійовані слово в слово із СУМ-11.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Містить багато простих однорядкових статей типу «Жито́мирець, -рця, ч. Мешканець Житомира», «Жито́мирський, -а, -е. Прикм. до Житомир», «Житомиря́нин, -а, ч. Те саме, що жито́мирець».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Вільний тлумачний словник»&lt;/a&gt; від &lt;a href=&quot;https://stackoverflow.com/users/298732/webmezha&quot;&gt;Webmezha&lt;/a&gt; (2013–2018). Спроба власників сайту &lt;code&gt;sum.in.ua&lt;/code&gt; (одного з тих, що публікують електронну версію СУМ-11) (чи якихось інших людей) додати статті, яких бракує СУМ-11; конкретні автори і редактори не зазначені. По-моєму, статті складені доволі ретельно (докладно, означення, цитати), але наразі всього 368 статей.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«(Народний) Тлумачно-стилістичний словник української мови» (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?dicts=15&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пошук&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?t=4460&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;обговорення&lt;/a&gt;) на R2U (2013–…). Спроба створити власний словник від колективу сайту/форуму R2U; загальний перелік авторів/редакторів відсутній, хоча принаймні можна передивитися історію обговорення кожної статті на форумі. Наразі ≈369 статей.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wiktionary.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Вікісловник»&lt;/a&gt; (2006–…). Це за принципом Вікіпедії, тобто може редагувати кожен, але теоретично здоровий глузд і посилання на джерела мають брати гору. Кількість статей оцінити важко (формально статей наразі 36563, але більшість недозаповнені, а частина не є статтями про українські слова).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://explain_words_uk.academic.ru/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Толковый украинский словарь»&lt;/a&gt; на &lt;code&gt;academic.ru&lt;/code&gt; (2014). Що це за словник, хто автори, хто редактори — невідомо&#xA;(бачу, що це не СУМ-11, не ВТССУМ (ВТССУМ &lt;a href=&quot;//ukrainian_explanatory.academic.ru&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;є на тому ж сайті&lt;/a&gt;, але це не він) і не СУМ-20). Відома лише назва та рік, та й те лише за їхнім твержденням.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто якщо відкидати СУМ-20, то залишиться лише СУМ-11 1970-х років?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Проти&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Цей словник дуже базується на СУМ-11 і фактично є його продовженням. Ті, хто мають підстави не вірити СУМ-11 (через підозри про спроби штучно наблизити українську до російської за радянських часів), ті мають підстави не довіряти й СУМ-20. Хоча там є певні виправлення, але навіть на мій (доволі сповнений довіри до СУМ-11) погляд там їх (виправлень) менше, ніж мало б бути (там більше замінені прорадянські цитати на класичні й додані нові слова/значення, аніж виправлені старі неточності — на мій погляд).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Незважаючи на додані нові слова, нові значення старих слів, оновлені цитати й деякі виправлення, в деяких аспектах СУМ-20 є гіршим за СУМ-11:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;як зазначено &lt;a href=&quot;//ua-etymology.livejournal.com/290245.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;за наведеним Вами ж посиланням&lt;/a&gt;, істотно погіршено паспортизацію цитат; коротко кажучи, перестали вказувати конкретий твір/книгу (лише автора в кращому випадку, а то й навіть просто «із журн.», «з наук. літ.» тощо) і поприбирали такі вказівки у старих статтях;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;певна кількість технічних помилок і одруків (наприклад, «складникі» в статті &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27089&amp;amp;page=910&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«жиропіт»&lt;/a&gt; або фактично відсутній пункт 26 у статті &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27400&amp;amp;page=918&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«за»&lt;/a&gt;) — хоча, на мій погляд, поодиноких.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Як, на мою думку, справедливо зазначає maksymus за тим же посиланням, певні цитати перекручено. Я розумію, що це може робитися з метою зробити цитату зрозумілішою або виправити семантичну, орфографічну чи стилістичну помилку в оригінальній цитаті — але, на мою особисту думку, в такому разі все ж варто наводити оригінальну цитату та/або додавати якісь помітки. Просто подавати виправлену цитату — нечесно.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Моя думка&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не вважаю СУМ-20 ідеальним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, на мою думку, ним усе-таки користуватися варто (принаймні, якщо Ви користуєтесь СУМ-11).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в СУМ-20 і є певні погіршення порівняно із СУМ-11, але вони: (а) або ледве стосуються пересічного читача (бажаючи прочитати автора в оригіналі, сучасний читач, мені здається, радше загуглить цитату в Інтернеті, аніж піде в бібліотеку гортати N-й том збірки його творів 1960-х років видання); (б) або поодинокі. В будь-якому випадку можна перевірити відповідну статтю відразу й у СУМ-11. Тобто ті речі, що зазначає maksymus — це певна пляма на академічній чесності, але для пересічного читача цей словник усе одно корисний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-04T10:49:52.233" LastActivityDate="2018-08-04T10:49:52.233" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4690" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-03T19:42:26.543" Score="2" ViewCount="722" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/na-ghora&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; читаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;НА-ГОРА́,&lt;/strong&gt; присл., гірн. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Нагору&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, на поверхню землі. А вийдеш на-гора, — який красивий тутешній край (Юрій Яновський, II, 1954, 150).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак зацікавило, яким чином було утворено прислівник &quot;на-гора&quot;? Адже словотвір тут дещо нетиповий, як на мене.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-14T12:43:24.180" LastActivityDate="2018-08-14T12:43:24.180" Title="Яким чином прислівник &quot;нагору&quot; став &quot;на-гора&quot;?" Tags="|словотворення|прислівники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4691" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4696" CreationDate="2018-08-03T19:45:25.867" Score="4" ViewCount="100" Body="&lt;p&gt;Проїжджаючи через Волинську область, зацікавило походження села &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Свидники&lt;/a&gt;, що розташоване там. Зазирнула в &lt;strong&gt;ЕСУМ&lt;/strong&gt;, однак подібної інформації не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож що означає &quot;Свидники / свидник&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-03T20:56:38.873" Title="Яке походження назви села &quot;Свидники&quot;?" Tags="|значення-слів|етимологія|іменники|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4692" PostTypeId="2" ParentId="4690" CreationDate="2018-08-03T20:21:53.380" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник Т. 4: Н — П / Уклад.: Р. В. Болдирєв та ін.; Ред. тому: В. Т. Коломієць, В. Г. Скляренко. — 2003. — 22 С. &lt;/a&gt; має:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;на-гора́&lt;/strong&gt; (гірн.) «нагору, на поверхню землі»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;р. &lt;em&gt;на-гора́&lt;/em&gt;, бр. &lt;em&gt;на-гара́&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;очевидно, засвоєна в 19 сторіччі від іноземного технічного персоналу на шахтах Донбасу неправильна форма укр. &lt;em&gt;наго́ру&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;пошуки джерела цього слова в російських діалектах (Отин РР 1969/6, 104—105) позбавлені підстав.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Див. ще &lt;strong&gt;гора́&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;на¹&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-05T20:53:21.190" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4693" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5036" CreationDate="2018-08-03T20:30:51.617" Score="1" ViewCount="8029" Body="&lt;p&gt;Ноутбук — переносний персональний комп'ютер, в корпусі якого об'єднані типові компоненти ПК та акумуляторні батареї. Походить від англ. &quot;notebook&quot;,що можна перекласти як &quot;записник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/noutbuk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; пропонують відповідник &quot;нотатник&quot; (&quot;note&quot; - &quot;нотатка&quot;), однак, Словник синонімів Караванського дає такі синоніми до слова &quot;нотатник&quot; - &quot;блокнот&quot; та &quot;записник&quot;, тобто нічого, що було б пов'язане із технікою. Набагато краще підходить слово &quot;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/leptop&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наколінець&lt;/a&gt;&quot;, яке було запропоноване як відповідник до слова &quot;лептоп&quot; (широкий термін на позначення ноутбуків, нетбуків, смартбуків), однак у цього варіанта не надто багато вподобайок, тому також не впевнений, що це є найкращий, а крім того, як вже було зазначено &quot;лептоп&quot; може стосуватися як ноутбука так і нетбука чи смартбука, а це різні терміни.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи є в українській мові відповідник або ж чи можливо утворити слово, яке б стало хорошим відповідником для &quot;ноутбука&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-15T15:14:50.340" Title="Відповідник до слова &quot;ноутбук&quot;" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4694" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4695" CreationDate="2018-08-03T20:37:35.333" Score="1" ViewCount="79" Body="&lt;p&gt;Натрапила на доволі цікаву назву фірми: &lt;a href=&quot;https://opendatabot.com/c/32449217&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Путниця&quot;&lt;/a&gt;. Зазирнула у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/putnycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, однак такого слова не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-15T20:42:52.517" Title="Що означає слово &quot;путниця&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4695" PostTypeId="2" ParentId="4694" CreationDate="2018-08-03T20:47:15.317" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovo.sochka.com/index.php?letter=p&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику русинської мови&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПУТНИЦЯ&lt;/strong&gt; - еклiптика.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/42/53397/281896.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику іншомовних слів Мельничука&lt;/a&gt; знаходжу пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КЛІПТИКА&lt;/strong&gt; &#xA;  еклі́птика &#xA;  (від грец. εκλειπτική – затемнення) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Велике коло небесної сфери, по якому відбувається видимий річний рух Сонця, або коло, утворюване перерізом цієї сфери площиною земної орбіти. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Площина, в якій рухається Земля навколо Сонця.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також для детальнішої інформації можна звернутися до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BA%D0%BB%D1%96%D0%BF%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-15T20:42:52.517" LastActivityDate="2018-08-15T20:42:52.517" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4696" PostTypeId="2" ParentId="4691" CreationDate="2018-08-03T20:56:38.873" Score="5" Body="&lt;p&gt;Перш за все, таких населених пунктів є аж &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;4&lt;/a&gt;: в Польщі, Словаччині і два в Україні (1,2). Історично так склалося, що західна частина нашої країни входила в склад Речі Посполитої, і саме від польського слова &quot;&lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Dere%C5%84_%C5%9Bwidwa&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;świdwą&lt;/a&gt;&quot; (див. &lt;a href=&quot;https://vod.tvp.pl/video/polska-z-miodkiem,swidnik-i-swidnica,25285660&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt; - &quot;&lt;strong&gt;Chodzi o roślinę, nazywaną świdwą, czyli o dereń&lt;/strong&gt;&quot;), або ж українською &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD-%D1%81%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дерен-свидина&lt;/a&gt;&quot;, походять назви всіх цих населених пунктів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-03T20:56:38.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4697" PostTypeId="2" ParentId="3901" CreationDate="2018-08-04T13:08:26.097" Score="2" Body="&lt;p&gt;Щоб дати відповідь на це питання варто звернутися до СУМу, де є обидва цих слова (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naprugha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;напруга&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/napruzhennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;напруження&lt;/a&gt;). Звідти ми розуміємо, що ці слова можуть бути синонімами, однак коли ідеться про &quot;фізичний стан електрики, яким визначають силу струму&quot; потрібно вживати слово &quot;напруга&quot;. Також, можемо переглянути виноску з &quot;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53405/26134.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроків державної мови&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;напруження – напруга – напруженість Перших два іменники вживаються&#xA;  паралельно, але в розумінні “фізичний стан електрики, яким визначають&#xA;  силу струму” виступає переважно напруга. Напруженість – властивість,&#xA;  стан напруженого. Ослаблення міжнародної напруженості, напруженість&#xA;  уваги.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також коли ми говоримо про термінологію цих двох слів, варто звернутися до статті &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine24-23.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В. Грещука&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;напруга&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;напруження&lt;/em&gt; з’явилися в українській мові в другій половині XIX ст. як рівнозначні, але в процесі співфункціонування намітилося розходження в їх семантичних структурах. Іменник &lt;em&gt;напруження&lt;/em&gt; на відміну від спільнокореневого слова &lt;em&gt;напруга&lt;/em&gt; розвинув переносне значення «скрутне, важке становище де-небудь, з чим-небудь»: «У роки, коли&#xA;  буває великий урожай, створюється.. &lt;em&gt;напруження&lt;/em&gt; з робочою силою і транспортом» (Хлібороб України). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Треба відзначити і термінологічне значення іменників &lt;em&gt;напруга&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;напруження&lt;/em&gt;. Обидва вони вживаються на позначення величини тиску або розтягання, що виникає в твердому тілі внаслідок зовнішніх впливів (сили, температури і т. ін.): «Точний розподіл внутрішніх механічних &lt;em&gt;напружень&lt;/em&gt; необхідний при конструюванні п’єзо-трансформаторів та інших складних пристроїв» (Знання та праця); «За Уралом дні і ночі заграв виснули підпруги, сталь засліплювала очі, сталь найвищої &lt;em&gt;напруги&lt;/em&gt;» (М. Рудь). Але значення «фізичний стан електрики, яким визначають силу струму» властиве тільки іменнику &lt;em&gt;напруга&lt;/em&gt;: «Усю гору перетинають ажурні металеві опори, по яких біжать проводи високої &lt;em&gt;напруги&lt;/em&gt;» (О. Корнійчук).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-04T14:12:15.467" LastActivityDate="2018-08-04T14:12:15.467" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4698" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4699" CreationDate="2018-08-04T13:24:41.493" Score="3" ViewCount="62" Body="&lt;p&gt;Цікавить етимологія слова &quot;габілійчик&quot; (претендент на певну наукову посаду або наукове звання), яке я зустрів у &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/26095&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику&lt;/a&gt; з творів Івана Франка. Пошук в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1982/EtSlUkrM_1982.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; не дав ніяких результатів, в Гуглі також не вдалося знайти ніякої інформації, а крім того цього слова немає в СУМі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-04T14:30:09.267" Title="Етимологія слова &quot;габілійчик&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4699" PostTypeId="2" ParentId="4698" CreationDate="2018-08-04T14:03:40.267" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Habilitation&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Анґлійська Вікі&lt;/a&gt; тут дуже зручна, по-1, наводить давнину і словопохоџення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The term &lt;strong&gt;habilitation&lt;/strong&gt; is derived from the Medieval Latin &lt;em&gt;habilitare&lt;/em&gt;, meaning “to make suitable, to fit”, from Classical Latin &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/habilis&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;habilis&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; “fit, proper, skillful”. The degree developed in Germany in the seventeenth century (c. 1652). Initially, habilitation was synonymous with &lt;strong&gt;doctoral qualification&lt;/strong&gt;. The term became synonymous with &lt;strong&gt;post-doctoral qualification&lt;/strong&gt; in Germany in the 19th century “when holding a doctorate seemed no longer sufficient to guarantee a proficient transfer of knowledge to the next generation”. Afterwards, it became normal in the German university system to write two doctoral theses: the inaugural thesis (&lt;em&gt;Inauguraldissertation&lt;/em&gt;), completing a course of study; and the habilitation thesis (&lt;em&gt;Habilitationsschrift&lt;/em&gt;), which opens the road to a professorship.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто слово Латіньського &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/habilitate&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;похоџення&lt;/a&gt; зі значіням &lt;em&gt;здатність&lt;/em&gt;, але підлаштований Німцями, котрого, як далї бачно, підхопили Поляки і не тільки. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А, по-2, це перелік йменювань в мовах, ось потрібне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//wsjp.pl/do_druku.php?id_hasla=32882&amp;amp;id_znaczenia=3849496&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Poland&lt;/a&gt; (dr hab., doktor habilitowany)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правда, знайшов лиш &lt;a href=&quot;//sjp.pl/habilitant&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;habilitant&lt;/a&gt;·&lt;a href=&quot;//sjp.pl/habilitantka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ka&lt;/a&gt;. Xoча знаю, що наростка &lt;em&gt;чик&lt;/em&gt; Польська теж має без змін як &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/-czyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;czyk&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, але не знахоџу. Тому це може бути таким собі украӥньським новотворем, можливо й Франком. Правда, я не знаю яким чином тут &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; знаходиться за словотвореням.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-08-04T14:03:40.267" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4700" PostTypeId="2" ParentId="4163" CreationDate="2018-08-04T14:29:47.843" Score="2" Body="&lt;p&gt;Правильно буде сказати: &quot;напрям руху за зірками&quot;. Дивимось статтю &quot;&lt;a href=&quot;http://posibnyky.vntu.edu.ua/u_m/3.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Типові помилки у вживанні прийменників&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прийменник &quot;по&quot; функціонує в українській та російській мовах, однак у&#xA;  російській мові це один з найуніверсальніших прийменників і&#xA;  конструкції з ним виражають велику кількість найрізноманітніших&#xA;  відношень.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В українській мові прийменник &quot;по&quot; вживають з іменниками, займенниками,&#xA;  числівниками; конструкції з ним виражають такі відношення:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) часові: по обіді, маю відпустку по 15 березня, приїду по святах&#xA;  (іноді можна замінити іменником у родовому відмінку з прийменником&#xA;  після – після свят);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) об’єктні: погладив по голівці, по коліна у воді;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;в) мети: пішов по воду, пішла по гриби (і за грибами), поїхав по рибу;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;г) кількісні відношення: по 25 осіб у групі; працює по 10 годин на&#xA;  добу;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;д) найчастіше вживаємо цей прийменник на позначення просторових&#xA;  відношень: по садочку ходжу, по діброві вітер віє.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також варто процитувати ось цю &lt;a href=&quot;https://www.ar25.org/article/vzhyvannya-pryymennyka-po.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прийменник &quot;по&quot; властивий українській мові, коли йдеться про місце дії&#xA;  (“По діброві вітер виє, гуляє по полю...” Т. Шевченко), мету дії&#xA;  (пішли у ліс по грибочки), час (по обіді, по канікулах), міру,&#xA;  кількість чогось (по цукерці, по сотні), а також сферу діяльності (по&#xA;  господарству, по службі).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Функціонування прийменника &quot;по&quot; у таких випадках є нормативним. Проте&#xA;  надужиття цим прийменником призводить до небажаних повторень певних&#xA;  висловів, що сьогодні трапляється доволі часто.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо якщо, ми скажемо &quot;рух по зорях&quot;, то ми матимемо на увазі місце дії, тобто, що ми справді ходимо по зорях. Тому варто замінити прийменник &quot;по&quot; на &quot;за&quot;, однак слід пам'ятати, що в залежності від контексту &quot;по&quot; також можна замінити прийменниками &quot;з&quot;, &quot;на&quot;, &quot;через&quot; тощо (див. &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн Корректор&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2018-08-05T15:16:18.890" LastActivityDate="2018-08-05T15:16:18.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4701" PostTypeId="2" ParentId="4698" CreationDate="2018-08-04T14:30:09.267" Score="4" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;габілійчик&quot; було утворене від слова &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/26095&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;габілітація&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що також наявне у словнику з творів Івана Франка одразу після слова &quot;габілійчик&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;габілітація&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Габіліта́ція:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— доведення права на самостійну діяльність в галузі науки та викладання в університеті [39]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— захист наукової роботи на право читання лекцій в університеті [27;41;49]&#xA;     — захист наукової роботи, що дає право читати лекції в університеті [31]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— іспит на право викладання в університеті [29]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— складання іспиту на право викладати в університеті [46-2]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;&quot;habilitation&quot;&lt;/em&gt; в свою чергу наявне в більшості мов германської мовної групи: в &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/habilitation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійській&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.duden.de/rechtschreibung/Habilitation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;німецькій&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.larousse.fr/dictionnaires/francais/habilitation/38759&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;французькій&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;&quot;Habilitation&quot;&lt;/em&gt; походить від латинського слова &lt;a href=&quot;http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.04.0059:entry=habilis&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;habilis&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; - &quot;зручний, вмілий&quot;. Прикметник &lt;em&gt;&quot;habilis&quot;&lt;/em&gt; походить від дієслова &lt;a href=&quot;http://www.perseus.tufts.edu/hopper/morph?l=habeo&amp;amp;la=la&amp;amp;can=habeo0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;habeo&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; - мати, тримати, носити, одягати, підтримувати. Коріння цього слова походять ще з праіндоєвропейської мови: від &lt;a href=&quot;https://indo-european.info/pokorny-etymological-dictionary/whnjs.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;ghabh&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що ймовірно мало значення &lt;a href=&quot;http://www.thefreedictionary.com/_/roots.aspx?type=Indo-European&amp;amp;root=ghabh-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;брати&quot;, &quot;отримувати&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже найвірогідніше, що слово &quot;габілійчик&quot; у своєму значенні було запозичине з якоїсь мови з-поміж германської мовної групи (швидше за все з німецької) через польську.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-08-04T14:30:09.267" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4702" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4704" CreationDate="2018-08-05T05:36:10.927" Score="5" ViewCount="198" Body="&lt;p&gt;Яке слово правильно вжити тут, якщо мова йде про тривалий в часі процес:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Алгоритм потребує певний час на &lt;em&gt;передобробку/передобробл(е/я)ння&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшов оцю дискусію - &lt;a href=&quot;http://maidan.org.ua/arch/mova/1128202726.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оброблення даних чи обробка даних?&lt;/a&gt;, але ще не певен, як правильно. Витяг зі згаданої сторінки з відповіді Сергія Вакуленко:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Скільки пам'ятаю, ОБРОБКА — це усталений ще з совкових часів варіянт&#xA;  (узорований на рос. ОБРАБОТКА).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для української мови природнішими є слова на -ННЯ або -ТТЯ.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Серед иншого вони дають змогу перенести в похідні іменники дієслівне&#xA;  розрізнення видів:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;недоконаний: обробляти &gt; обробляння&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;доконаний: обробити &gt; оброблення&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Фахівці, які творять сучасну українську термінологію, дотримуються&#xA;  думки, що то є надзвичайно важливе термінологічне розрізнення&#xA;  (перебіг/наслідок).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А втім, дорікнути Вам ніхто не зможе, навіть якщо Ви напишете ОБРОБКА&#xA;  (бо ж словник так каже...).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-07T10:11:03.010" LastActivityDate="2018-08-07T10:11:03.010" Title="В чім різниця між &quot;передобробка&quot; і &quot;передобробл(е/я)ння&quot;?" Tags="|віддієслівні-іменники|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4703" PostTypeId="2" ParentId="523" CreationDate="2018-08-05T07:56:05.163" Score="3" Body="&lt;p&gt;Натрапив ще ось на такий словотвір, щоправда, вже успішно забутий: &lt;em&gt;пинзеник&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У часописі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%86%D1%8C_(%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Перець&quot;&lt;/a&gt; №15 за 1993 рік читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А мій милий захворів —&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вареників захотів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Купи, люба, масла й сиру,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;навари вареників!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Я б тобі купила, милий,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;та нема пинзеників.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/C5CvO.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/C5CvO.jpg&quot; alt=&quot;Знімок із журнала &amp;quot;Перець&amp;quot;&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мається на увазі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B1%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C#%D0%9A%D1%83%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B8_1992%E2%80%931996&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;купонокарбованець&lt;/a&gt; 1992-96 років, який здешевлювався астрономічними темпами, що не могло не стати приводом для жартів. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B8%D0%BD%D0%B7%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Віктор Пинзеник&lt;/a&gt; був міністром фінансів у 1992-93 роках.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2018-08-05T07:56:05.163" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4704" PostTypeId="2" ParentId="4702" CreationDate="2018-08-05T08:54:22.810" Score="4" Body="&lt;h1&gt;Спрощений погляд&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З мого погляду, як росифікованого українця…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обробка — (1) дія; (2) результат дії.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оброблення — дія.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обробляння — дія з конотацією неодноразовості/повторюваності.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Алгоритм потребує певного часу / певний час на передобробку» — прийнятно¹.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Алгоритм потребує певного часу / певний час на передоброблення» — правильно.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Алгоритм потребує певного часу / певний час на передобробляння» — лише у випадку, коли алгоритм (протягом одного запуску) виконує передоброблення неодноразово (наприклад, містить цикл, на кожній ітерації якого відбувається передоброблення).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах більш-менш підтверджує мою позицію, хоча про конотацію повторюваності/неодноразовості слова «передобробляння» не каже².&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;¹ Хоча, напевно, певна кількість людей будуть незадоволені таким ужитком.&lt;br&gt;&#xA;² Точніше, він каже, що «оброблення» — дія за значенням «обробити» (доконане дієслово), а обробляння — дія за значенням «обробляти» (недоконане дієслово), але, як на мене, це ні про що (тим більше, що «обробка» — знов за «обробляти» (недоконане дієслово)).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;P. S.: Зверніть увагу: на &lt;code&gt;sum.in.ua&lt;/code&gt; в означеннях цих слів є одруки, через які може скластися враження, начебто «обробка» відсилає до інших значень слова «обробляти/обробити» (дія до 2-го, а результат — до 1-го/3-го), ніж «оброблення» і «обробляння» (1-ше)  — але це просто помилка сканування.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Заглиблений погляд&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Частина мовознавців кажуть, що слова можуть позначати не «дію/подію» і «результат/наслідок», а є аж три категорії: «дія», «подія» і «результат/наслідок».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А деякі мовознавці кажуть про ще більшу кількість категорій (частково втрачених).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я особисто &lt;strong&gt;не розумію цього&lt;/strong&gt;, але наведу посилання, за якими хтось, можливо, зможе розібратися.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Де згадуються три категорії: «дія», «подія» і «результат/наслідок»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1202&quot;&gt;Чи є різниця між словами зіставляння і зіставлення&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2951&quot;&gt;&amp;#171;вИпробування&amp;#187; чи &amp;#171;випрОбування&amp;#187;?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3017&quot;&gt;Як правильно &amp;quot;скористУйтесь&amp;quot; чи &amp;quot;скористАйтесь&amp;quot;?&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/4037&quot;&gt;Різниця між словами скористатися/скористуватися?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3106&quot;&gt;&amp;quot;Одиниця вимірювання&amp;quot; чи &amp;quot;одиниця виміру&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3744&quot;&gt;УклАдення чи укладАння договору?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/4157&quot;&gt;Як правильно, акт звірки чи звіряння?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Де згадується більше трьох категорій&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Олекса Синявський, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/data/other/%D0%9D%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B8%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97%20%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%BE%D1%97%20%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8,%20%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20(1941).pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Норми української літературної мови»&lt;/a&gt;, а саме — &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_diyeslovo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розділ 7 «Словозміна. Дієслово»&lt;/a&gt;, § 83 «Видові форми дієслів. Вступні зауваги»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Усіх форм тривання (видів) в українськім дієслові досить багато, але вони не сталі: в одних дієсловах їх більше, в інших менше. Основними, давно вже відміченими розрядами тривання дієслів, а саме недоконаними й доконаними, далеко не вичерпуються форми тривання нашого дієслова взагалі, як не вичерпуються вони й ще одним поділом на форми протяжні та наворотні. Є поодинокі дієслова, що в них можна вирізнити &lt;strong&gt;до 10 відтінків&lt;/strong&gt; тривання…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різні фрагменти цієї роботи, стосовні цієї теми, цитуються тут: &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/4049&quot;&gt;Суфікс дієслів ‑ува‑ чи що таке протяжні, наворотні?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-06T09:45:19.210" LastActivityDate="2018-08-06T09:45:19.210" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4705" PostTypeId="2" ParentId="4433" CreationDate="2018-08-05T08:56:39.967" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо говорити про літературу, то найближча, мабуть, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%83%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гумореска&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;невеликий віршований, прозовий чи драматичний твір з комічним сюжетом, відмінний від сатиричного твору легкою, жартівливою тональністю&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо йдеться про її інсценізацію, то це &lt;em&gt;гумористична &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/scenka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сценка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Невеликий закінчений драматичний твір&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2018-08-05T08:56:39.967" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4706" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4707" CreationDate="2018-08-05T12:28:27.797" Score="4" ViewCount="72" Body="&lt;p&gt;Вчора почув таку фразу &quot;Понагляйтеся до нас, тут є...&quot;, однак пошуки в СУМі таких слів як &quot;понаглятися&quot; та &quot;наглятися&quot; не дали ніяких результатів. З контексту я зрозумів, що це щось накшталт &quot;завітайте&quot;, однак я не впевнений.&#xA;Фраза була почута на Тернопільщині, тому можливо це є галицизм. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-13T19:12:39.890" LastActivityDate="2018-08-13T19:12:39.890" Title="Що означає слово &quot;понаглятися&quot;?" Tags="|значення-слів|діалектизми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4707" PostTypeId="2" ParentId="4706" CreationDate="2018-08-05T13:11:50.053" Score="5" Body="&lt;p&gt;Я в Інтернеті знайшов лише одне &lt;a href=&quot;http://proridne.com/content/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОНАГЛЯТИСЯ&lt;/strong&gt; — поспішати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також є пісня-легенда з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/hrushukr/hrush419.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Історії української літератури&amp;quot;&lt;/a&gt; Михайла Грушевського, у якому &amp;quot;понагляйся&amp;quot; використовується ніби у контексті &amp;quot;поспішай&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бог кличе: «фурмане, горі!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Понагляйся, падь гев скорі!»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Як я маю горі іти?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Маю жену, маю діти!»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В комедії і 3-х актах &lt;a href=&quot;http://carpatho-russian-almanacs.org/LEMKO/LEMKO1940/SuchaGirl.php&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Така дівка!&amp;quot;&lt;/a&gt; в сьомій сцені &amp;quot;понагляйся&amp;quot; також означає &amp;quot;поспішай&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Петро&lt;/strong&gt;: Завезеш мисс Ружову на станцию, дораз, понагляйся.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стефан&lt;/strong&gt;: Уж иду, пане Ріпка. &lt;strong&gt;(выходит)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-05T13:23:26.920" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4708" PostTypeId="2" ParentId="4706" CreationDate="2018-08-05T15:33:44.413" Score="3" Body="&lt;p&gt;Додам ще џерела&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грінченко&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Понагля́тися&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ля́юся&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-єшся&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;гл.&lt;/em&gt; Торопиться, спѣшить. Гол. II. 714.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійський словник 1955р. (К. Андрусишин, Я. Крет)&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;понагля́ти&lt;/strong&gt; (-я́ю, -я́єш) &lt;em&gt;I vt W.U.&lt;/em&gt; to hurry (hasten, urge, push) on:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;понагля́ти з робо́тою&lt;/strong&gt;, to seek to hasten the work;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;понагля́тися&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;P vi&lt;/em&gt; to be in a hurry, make haste, speed.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю, що значить &lt;em&gt;I vt W.U.&lt;/em&gt;, але схоже, оскільки наявна мітка &lt;em&gt;діялектізм&lt;/em&gt; в запитанні, на &lt;em&gt;Western Ukraine&lt;/em&gt;. Наступний словник і згаданий твір „Така дівка“, бо далї підпис &lt;em&gt;„из житя карпаторусскых емигрант“&lt;/em&gt;, лиш підтверџують цього. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//ukrainian_lemko.academic.ru/10556/%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Лемківскої говірки&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;понаглятися&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-наглямся&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ляшся&lt;/strong&gt;, Пр. Поспішатися, спішитися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, тут можливий вплив Польської мови, порівняйте з корнем слово &lt;em&gt;наґўи&lt;/em&gt;, а саме &lt;a href=&quot;http://wsjp.pl/index.php?id_hasla=20723&amp;amp;id_znaczenia=2180140&amp;amp;l=17&amp;amp;ind=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;nagły&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;pojawiający się szybko, niespodziewanie i w sposób zaskakujący&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи просто якоїсь західної Слов’яньської мови, наприклад &lt;a href=&quot;https://slovniky.lingea.sk/Anglicko-slovensky/suddenly&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словацької&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;suddenly&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;náhle&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;naraz&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;znenazdania&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або ж зумовлений невплив &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B4%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%BF%D1%80%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великої України&lt;/a&gt; в далекі часи. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-05T15:54:26.813" LastActivityDate="2018-08-05T15:54:26.813" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4709" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4710" CreationDate="2018-08-05T18:09:53.263" Score="2" ViewCount="3155" Body="&lt;p&gt;Мого хресного звуть Олександр, однак всі кличуть його Лесик. Однак, на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%96%D0%B9_(%D1%96%D0%BC%27%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; знайшов інформацію, що Лесик - це скорочення від імені Олексій. Однак, на цьому &lt;a href=&quot;http://posydenky.lvivport.com/threads/vibirajemo-imja-dlja-ditinki-2.102973/page-97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форумі&lt;/a&gt; я також знайшов інформацію,  що Олександрів називають Лесиками:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Саша - це швидше російський варіант скорочення імен&#xA;  Олександр/Олександра. Маю знайомого дорослого Олександра, якого&#xA;  називають Олесем. А ще досить популярне скорочення імені Олександр -&#xA;  Лесик. Недавно спілкувалася з батьками маленького хлопчика Олександра,&#xA;  батьки якого взагалі проти того, щоб якось скорочувати ім'я сина.&#xA;  Лагідно називають його Олександриком.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи можливе таке скорочення цього імені, а якщо ні, то чому деякі люди його використовують?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-08-05T21:50:06.180" LastActivityDate="2018-08-06T08:47:13.827" Title="Чи можна Олександра кликати Лесиком?" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4710" PostTypeId="2" ParentId="4709" CreationDate="2018-08-05T19:02:46.690" Score="6" Body="&lt;p&gt;Із &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Skrypnyk_Larysa/Vlasni_imena_liudei_Slovnyk-dovidnyk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3-го видання словника-довідника Л. Г. Скрипник і Н. П. Дзятківської «Власні імена людей» за редакцією В. М. Русанівського (Київ, «Наукова думка», 2005), с. 84&lt;/a&gt; (також із помилками розпізнавання на &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/54/53406/363496.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Олекса́ндр (Оле́сь, Лесь) &lt;em&gt;гр.&lt;/em&gt;; аlехō — захищаю і anēr (&lt;em&gt;род.&lt;/em&gt; andros) —&#xA;  чоловік (буквально: мужній оборонець; захисник людей). Оле́сько,&#xA;  Оле́сик, Оле́лько; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Ле́сько, Ле́сик&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, Лесю́та, Лель; Са́ня, Санько́, Сашко́,&#xA;  Са́ша, Сашу́ля, Сашу́ня; Шу́ра, Шурко́; А́лик.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Із статті Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Олександр&quot;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українській мові, завдяки властивій їй особливості, початковий звук&#xA;  А- пом'якшувався О- або ж взагалі відкидався, а також додавався&#xA;  зменшувально-пестливий суфікс, зокрема &lt;code&gt;-сь&lt;/code&gt; з утворенням імен &lt;strong&gt;Олесь та&#xA;  Лесь.&lt;/strong&gt; Однак, поступово пестлива форма увійшла в мову, втративши своє&#xA;  «пестливе» значення, та стала побутовою. Нині зазначенні імена на ряду&#xA;  з Олександром вважаються офіційними документальними українськими&#xA;  іменами.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Грубувато-фамільярне або дружнє вживання імені — &amp;lt;…&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Олесик, Лесик&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, відповідь на Ваше питання — так, таке скорочення можливе. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-06T08:47:13.827" LastActivityDate="2018-08-06T08:47:13.827" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4711" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4724" CreationDate="2018-08-05T22:17:17.660" Score="2" ViewCount="139" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/khotdoh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; зустрів українській відповідник до слова &quot;хот-дог&quot; - &quot;ковбасець&quot;. Однак, там же наткнувся на спір, чи варто взагалі перекладати дане слово. У мене ж виникають сумніви щодо такого відповідника, бо ж утворено воно було від поєднання слів &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kovbasa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ковбаса&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pesecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;песець&lt;/a&gt;&quot; (не зовсім впевнений). І якщо слово &quot;дог&quot; ще більш-менш передано влучно, то от не зрозуміло до чого тут ковбаса, адже хот-доги не обов'язково подаються з ковбасою (сосискою), тому варіант &quot;жарпес&quot; виглядає набагато влучнішим, адже у ньому ще й влучно перекладено не тільки слово &quot;дог&quot;, а ще й &quot;хот&quot;, проте даний варіант на Словотворі не вибраний як основний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож питання полягає в тому чи варто взагалі заміняти назви страв українськими відповідниками? І якщо так, то чи можна вважати &quot;ковбасець&quot; хорошим варіантом (враховуючи, що ця страва може взагалі бути вегатеріанською) чи все ж краще буде використати варіант &quot;жарпес&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-07T10:11:28.017" LastActivityDate="2018-10-15T18:48:36.047" Title="Хот-дог, жарпес чи ковбасець?" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4712" PostTypeId="2" ParentId="595" CreationDate="2018-08-05T22:33:27.467" Score="0" Body="&lt;p&gt;Правильним варіантом буде слово &quot;наймач&quot;, крім наведених прикладів, звернімося до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наймач&lt;/strong&gt; — фізична або юридична особа, яка за договором найму (оренди)&#xA;  приймає майно у користування за плату на певний строк.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тако з тієї ж Вікіпедії отримуємо посилання на СУМ та на ще один варіант (однак врахуйте, що він вважається застарілим) - &quot;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/posesor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посесор&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&quot; (а також, швидше за все - це калька віл англійського &quot;possess&quot; (володіти).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також заглянемо в &lt;a href=&quot;https://classes.ru/all-ukrainian/dictionary-ukrainian-explanatory-term-91532.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачний словник&lt;/a&gt;, де бачимо, що &quot;наймач&quot; це:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;3) Те саме, що орендар.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-05T22:33:27.467" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4713" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4720" CreationDate="2018-08-05T23:01:02.673" Score="2" ViewCount="230" Body="&lt;p&gt;Не раз чув від старших людей такий вислів: &quot;Ну як воно, хлопці, козачете трохи?&quot; Та ніколи не надавав цьому особливого значення, однак нещодавно вирішив перевірити, що воно таки означає і дуже здивувася, коли не зміг знайти цього слова ні в СУМі, ні в Інтернеті взагалі (окрім одного &lt;a href=&quot;http://forum.meta.ua/topic/p/5809727.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;формуму&lt;/a&gt; та цієї цитати: &quot; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Але за багатолюдністю цього містечка наші предки дехто на куплених, а інші на зайнятих по стародавнім вольностям козачити…&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &quot; з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D1%86%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, однак  я не зміг зрозуміти, що ж означає це слово).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-14T08:22:19.623" Title="Що означає слово &quot;козачити&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4714" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5178" CreationDate="2018-08-06T06:50:18.563" Score="8" ViewCount="952" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Siblings&lt;/em&gt; (з англ.) — кожний з двох або більше дітей, що мають одного або двох спільних батьків (&lt;em&gt;&quot;each of two or more children or offspring having one or both parents in common&quot;&lt;/em&gt;); брат чи сестра.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гугл перекладач дає варіанти &quot;брати і сестри&quot;, &quot;рідний брат&quot;, &quot;рідна сестра&quot;, однак цікавить, чи є в українській мові іменник, який був би хорошим відповідником до цього слова (на кшталт слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/batjky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;батьки&lt;/a&gt;&quot;, яке позначає і маму, і тата). Крім того, зустрічав я німецький відповідник даного слова — &lt;em&gt;&quot;Geschwister&quot;&lt;/em&gt;, а також в онлайн-словнику &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/sibling&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глобс&lt;/a&gt; я знайшов варіант &lt;em&gt;&quot;суродженці&quot;&lt;/em&gt;, однак даного слова немає в СУМі, тому я не впевнений, що його можна вживати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-11-12T01:44:18.750" LastActivityDate="2018-11-12T01:44:18.750" Title="Чи є відповідник до слова &quot;siblings&quot;?" Tags="|переклад|from-english|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4715" PostTypeId="2" ParentId="595" CreationDate="2018-08-06T07:11:29.117" Score="0" Body="&lt;p&gt;У «Словнику української мови» в 11 томах (1974) бачимо лише слова &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/najmach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;найма́ч&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/najmachka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;найма́чка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, причому, здається, в іншому значенні: «той, хто наймає кого-, що-небудь».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в пізніших словниках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У слів &lt;em&gt;найма́ч&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;наймачка&lt;/em&gt; явно з'являється потрібне значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Великий тлумачний словник сучасної української мови» (2001):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;найма́ч&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;-а, ч.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) Той, хто наймає кого-, що-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) Сторона договору найму жилого приміщення, яка отримує від іншої сторони (наймодавця) жиле приміщення за плату для проживання у ньому.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3) Те саме, що &lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B0%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;орендар&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;найма́чка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;-и&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Жін. до &lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наймач&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Явно з'являються слова &lt;em&gt;винайма́ч&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;винайма́чка&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник Української мови» у 20 томах (2012):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=189778&amp;amp;page=337&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИНАЙМА́Ч&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, а́, &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Той, хто щось винаймає, орендує що-небудь. На порозі стояв у халаті й домашній шапочці власник будинку. Незважаючи на мороз, перебіг подвір'я і завітав до винаймачів&lt;/em&gt; (Ю. Хорунжий); &lt;em&gt;У ХІХ сторіччі в містах набули поширення будинки і квартири, які за платню здавали винаймачам&lt;/em&gt; (з навч. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=189779&amp;amp;page=337&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИНАЙМА́ЧКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;. Жін. до &lt;strong&gt;винайма́ч&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Відмова винаймачки оплачувати комунальні послуги у зв'язку з постійними перебоями бойлерної станції стала причиною її виселення з помешкання&lt;/em&gt; (з газ.); &lt;em&gt;На кухні виникла сварка між винаймачкою житла і хазяйкою&lt;/em&gt; (з Інтернету).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Великий тлумачний словник сучасної української мови» (2001):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;винайма́ч&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;-а, ч.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Той, хто щось орендує.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;винайма́чка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;-и&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Жін. до &lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;винаймач&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, як уже частково &lt;a href=&quot;/a/4712&quot;&gt;казали&lt;/a&gt;, ще є слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/orendar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оренда́р&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/orendarka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оренда́рка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (а також розмовні і рідковживані &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/orendator&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оренда́тор&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/orendatorka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оренда́торка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;застаріле &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/posesor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посе́сор&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-06T07:11:29.117" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4716" PostTypeId="2" ParentId="2885" CreationDate="2018-08-06T07:15:51.537" Score="1" Body="&lt;p&gt;Вживати словосполучення &quot;рух у напрямку&quot; - правильно. Підтвердженням цього є інформація із сайту &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D1%80%D1%8F%D0%BC%D0%BE%D0%BA/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОнлайнКорректор&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Напрямок&lt;/strong&gt; — лінія руху або лінія розміщення кого-, чого-небудь; про вектор у просторі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми йдемо у східному напрямку&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що &quot;вздовж напрямку&quot; також можна вживати, адже із його визначення в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/uzdovzh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Це слово може вказувати на рух:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Уживається при вказівці на рух або розміщення кого-, чого-небудь, на&#xA;  спрямованість дії по довжині чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вона також означає: &quot;у напрямку по довжині&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, &quot;рух у напрямку&quot; та &quot;рух вздовж напрямку&quot; можна вважати синонімами і вони обидва можуть означати переміщеня з пункту А в пункт Б. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от із &quot;рухом за напрямком&quot; не все так просто, адже в Інтернеті дуже мало випадків вживання цього словосполучення, а також досить часто його плутають із &quot;за напрямом&quot;, що згідно до того ж ОнлайнКорректора має зовсім інше значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Напрям&lt;/strong&gt; — шлях діяльності, розвитку кого-, чого-небудь; спрямованість якоїсь дії, явища.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Університет готує фахівців за напрямом «Прикладна лінгвістика».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому гадаю, що із вживанням цього словосполучення потрібно бути уважним, і не впевнений, що його можна вважати синонімом до двох попередніх випадків.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-06T07:15:51.537" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4717" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4719" CreationDate="2018-08-06T19:01:12.027" Score="2" ViewCount="159" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Донат&lt;/strong&gt; - круглий, звичайно солодкий, пиріжок, смажений в олії чи маслі, з діркою посередині. Може бути із різноманітною начинкою та, зазвичай, покритий глазур'ю, медом чи цукровою пудрою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/donat&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; основним відповідником пропонують слово &quot;пончик&quot;, однак згідно до &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічного словника&lt;/a&gt; - це полонізм, тому ми не можемо його використати. Також там є варіант &quot;пундик&quot;, однак згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%83%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; - це трохи інша страва, а також у нього немає характерної дирочки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пундики — борошняна страва, що вважалася ласощами.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Готувалася вона дуже просто. Робили прісне на яйцях і кисляку або&#xA;  сироватці тісто, як на коржі. Коли тісто відстоювалось, його ще раз&#xA;  добре вимішували, різали на шматки і розкачували качалкою на дуже&#xA;  тоненькі коржі діаметром 20—25 см. Їх підсмажували з обох боків на&#xA;  сковороді у великій кількості жиру (олії, смальцю чи вершкового масла)&#xA;  і складали у полумисок стовпчиком один на один, перекладаючи&#xA;  підсоленою засмажкою з цибулі. Їли пироги гарячими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Непоганим варіантом здається &quot;дірпух&quot; (дірка+пампух), однак не впенений, що це слово не перечитиме українському словотвору.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2024-03-05T21:08:17.787" Title="Відповідник до слова &quot;донат&quot;" Tags="|вибір-слова|іншомовні-слова|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4718" PostTypeId="2" ParentId="4144" CreationDate="2018-08-06T20:42:09.630" Score="5" Body="&lt;p&gt;Якщо припустити, що це слово є росіянізмом (а воно ним і є), то можна знайти значення рос. слова &lt;em&gt;&quot;щелкун&quot;&lt;/em&gt; у Google Books як &lt;code&gt;шматок дерева для розглажування ременів&lt;/code&gt; у словнику військового жаргону в журналі &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?hl=uk&amp;amp;id=gIvwAAAAMAAJ&amp;amp;dq=%22%D1%89%D0%B5%D0%BB%D0%BA%D1%83%D0%BD%22&amp;amp;focus=searchwithinvolume&amp;amp;q=%22%D1%89%D0%B5%D0%BB%D0%BA%D1%83%D0%BD%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Новый часовой&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/nmCiP.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/nmCiP.png&quot; alt=&quot;щелкун&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це ж можна зрозуміти з контексту уривку 3-го розділу &lt;a href=&quot;http://library.kr.ua/elib/sadovskiy/spomyny.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Споминів з російсько-турецької війни 1877-1878&quot;&lt;/a&gt; Миколи Садовського:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Другого дня нас підняли дуже рано, хоч смотр повинен був відбуватися о дев'ятій годині, До сього смотру ми вже готувались кілька день. І ще з учорашнього вечора ремінні паси були вимащені &lt;strong&gt;щолкунами&lt;/strong&gt; з воском. Защіпки підворонені. Мідні манєрки блищали, як скло, хоч видивляйся. Все реміння біля ранців, всі тринчики були вичорнені галанською сажою, натерті воском і &lt;strong&gt;щолкуном&lt;/strong&gt; вилощені.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;та в автобіографічному оповіданні Трохима Зіньковського &lt;a href=&quot;https://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=12870&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Сидір Макарович Притика&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як приспіче було, то він і писне листика до батьків: так і так, любезні ви мої родителі, лучилась мені біда, горе, можна сказать, велике: загубив я &quot;&lt;strong&gt;щолкуна&lt;/strong&gt;&quot; казенного чи пак скарбового,— треба-нада 25 карбованців виплатити, а як не сплатю — біда — під суд оддадуть і засудять ув орештанські роти — Сібер — каторжну роботу — на поселення, а то, може, й під розстріл піду! Дарма, що се дурниця, що &quot;&lt;strong&gt;щолкуна&lt;/strong&gt;&quot; за які три шаги купити або й самому вистру гати не мудро — дак хіба ж там тямлять в наших справах що-небудь? І батько шле 25 карбованчиків, переляканий &quot;&lt;strong&gt;щолкуном&lt;/strong&gt;&quot;! З розумом треба жити!..&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ні, це слово не бажане в українській мові, оскільки є росіянізмом та ще й жаргонізмом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-08-06T20:42:09.630" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4719" PostTypeId="2" ParentId="4717" CreationDate="2018-08-06T21:12:35.863" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53407/174710.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt; також пропонує варіант &quot;&lt;em&gt;пухтик&lt;/em&gt;&quot;. Використання цього слова не знайшов. ЕСУМ також не має цього слова, можу лише припустити, що походить від слова пухкий.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А взагалі-то шукати відповідники до національних страв інших кухонь, а саме з &lt;a href=&quot;https://www.huffingtonpost.com/entry/doughnut-vs-donut_us_574ef9fbe4b02912b241574c&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нідерландської&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=UtA6-pyGJmMC&amp;amp;pg=PA670&amp;amp;lpg=PA670&amp;amp;dq=p%C4%85czki+traditional+rose&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=7DEVaVZIb5&amp;amp;sig=cavM8O1Tc1g2Y2DxElU3hb4eaH0&amp;amp;hl=en&amp;amp;ei=IgYLS_aRJ4_K_ga34L3QBA&amp;amp;sa=X&amp;amp;oi=book_result&amp;amp;ct=result&amp;amp;redir_esc=y#v=onepage&amp;amp;q&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;польської&lt;/a&gt; — невдячна справа. Це усе одно, що шукати відповідник в англійській до слова &quot;борщ&quot; чи &quot;вареники&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-14T10:15:41.973" LastActivityDate="2018-08-14T10:15:41.973" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4720" PostTypeId="2" ParentId="4713" CreationDate="2018-08-06T22:48:46.770" Score="5" Body="&lt;p&gt;ЕСУМ каже, що козакувати або козачити означає &quot;бути козаком, парубком&quot;. Також у російській &quot;козачить&quot; або &quot;казачить&quot; означає &quot;працювати, батрачити&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/54oAO.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/54oAO.png&quot; alt=&quot;козакувати&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також цікаво, що відоме значення слова &quot;убивати&quot; в олонецькому діалекті (на території колишньої Олонецької губернії на кордоні з Фінляндією) як вияв ксенофобії до козаків: &lt;a href=&quot;http://136.243.13.116:88/Viewer.html?file=/Book/pdf/101018.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Словарь областного олонецкого наречия в его бытовом и этнографическом применении&quot;&lt;/a&gt; (с. 38 у словнику і с. 47 у PDF)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-14T08:22:19.623" LastActivityDate="2018-08-14T08:22:19.623" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4721" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4722" CreationDate="2018-08-07T22:14:24.283" Score="5" ViewCount="218" Body="&lt;p&gt;I have learned in Ukrainian how іменники usually have their respective built-in or unchangeable стать, such as how &lt;em&gt;хлопець&lt;/em&gt; is masculine and &lt;em&gt;дівчина&lt;/em&gt; is feminine. In accordance to this rule I am trying to discern the gender of nouns representing professions and I am finding, it is not as evident. For instance, &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;стоматолог is a a masculine profession noun with no widely-accepted&#xA;  alternative&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;whereas&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;співак is a a masculine profession noun with accepted alternatives (ex.&#xA;  співачка)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Formerly I am wondering, are profession nouns often found exceptions to the immutable gender of іменник?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1642" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-13T19:23:51.093" LastActivityDate="2018-08-13T19:23:51.093" Title="Professions—an exception to the gender of nouns" Tags="|іменники|фемінітиви|рід|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4722" PostTypeId="2" ParentId="4721" CreationDate="2018-08-08T23:57:46.450" Score="5" Body="&lt;p&gt;First of all, you shouldn't confuse actual gender with grammatic gender. Often they correspond, but not always. For example, a German for “girl” — &lt;em&gt;Mädchen&lt;/em&gt; — has neuter grammatic gender (despite real-life girls are females).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The word &lt;em&gt;стать&lt;/em&gt; is for actual gender. For grammatic gender we use the word &lt;em&gt;рід&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As for nouns in Ukrainian:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Most nouns are bound to specific grammatic gender. For example &lt;em&gt;хлопець&lt;/em&gt; “boy” is masculine, &lt;em&gt;дівчина&lt;/em&gt; “girl” is feminine, &lt;em&gt;дерево&lt;/em&gt; “tree” is neuter. (In these examples grammatical gender corresponds to actual gender, but that isn't always the case. For example: &lt;em&gt;людина&lt;/em&gt; “human” grammatically is always feminine (irrespectively to actual gender of the human), &lt;em&gt;стілець&lt;/em&gt; “chair” is grammatically masculine (which you can't say for sure about real-life chairs), &lt;em&gt;одоробло&lt;/em&gt; “bulky thing, or awkward person” grammatically is always neuter (despite real-life awkward persons are males or females). Still, even if grammatic gender doesn't correspond to actual gender, such nouns still have immutable grammatic gender.)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Some nouns have no fixed grammatic gender: they can act both as grammatically-masculine nouns and grammatically-feminine nouns. For example, the word &lt;em&gt;нероба&lt;/em&gt; “sluggard” can be used both as grammatically-masculine and grammatically-feminine:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Той лінивий нероба нічого не зробив.&lt;br&gt;&#xA;  Та лінива нероба нічого не зробила.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;(Both sentences mean “that lazy sluggard have made nothing” — but note grammatically-masculine versions of &lt;em&gt;той&lt;/em&gt; “that”, &lt;em&gt;лінивий&lt;/em&gt; “lazy” and &lt;em&gt;зробив&lt;/em&gt; “have made” in the first sentence and grammatically-feminine versions of &lt;em&gt;та&lt;/em&gt; “that”, &lt;em&gt;лінива&lt;/em&gt; “lazy” and &lt;em&gt;зробила&lt;/em&gt; “have made” in the second sentence.)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Some linguists describe such nouns as having &lt;em&gt;спільний рід&lt;/em&gt; “common/joint/mixed grammatic gender”, though other linguists describe them simply as allowing both masculine and feminine grammatic genders.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As I've said before, grammatic gender isn't obliged to correspond to actual gender, though for the nouns described in the current bulleted list-item it usually does (because if a noun allows usage in both grammatic genders then there's no reason to choose noncorresponding one).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Most profession nouns in Ukrainian are quite strange thing. In short, they are more “gender-plastic” than usual nouns (that're bound to specific grammatic gender), but less “gender-plastic” than typical grammatically-mixed-gender nouns (that allow to be used both as grammatically-masculine and grammatically-feminine). For example, the word &lt;em&gt;директор&lt;/em&gt; “director”:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мій новий директор наказав з'явитися на збори.&lt;br&gt;&#xA;  Мій новий директор наказала з'явитися на збори.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;(Both sentences mean “my new director have ordered to appear at the meeting. Both sentences use &lt;em&gt;мій&lt;/em&gt; “my” and &lt;em&gt;новий&lt;/em&gt; “new” in grammatically-masculine form. But while the first sentence uses &lt;em&gt;наказав&lt;/em&gt; “have ordered” in grammatically-masculine form, the second sentence uses &lt;em&gt;наказала&lt;/em&gt; “have ordered” in grammatically-feminine form. The second sentence may look strange as some part of the stuff corresponding to the noun (&lt;em&gt;мій&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;новий&lt;/em&gt;) is in grammatically-masculine form, while other part of the stuff corresponding to the noun (&lt;em&gt;наказала&lt;/em&gt;) is in grammatically-feminine form — but that's a preferred way to use profession nouns like &lt;em&gt;директор&lt;/em&gt; in formal speech.)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Most linguists also describe such nouns as grammatically-mixed-gender — but the fact is that they behave very differently from the nouns described in the previous bulleted list-item.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Most of the Ukrainian profession nouns (irrespectively to whether they have any feminine counterparts or no) belong to the 3rd category: when applied to a man — they're used in obvious way; but when applied to a woman in formal speech — the preferred way to use them is to masculine grammatic gender for preceding adjectives and and feminine grammatic gender for following verbs.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There is a growing tendency to use women-specific counterparts, especially in colloquial speech, e.g. not &lt;em&gt;директор&lt;/em&gt; “director (either man or woman)”, but &lt;em&gt;директорка&lt;/em&gt; “director (woman)”. Still, usage of many women-specific profession nouns in formal speech is controversial. Acceptance for women-specific profession nouns varies: some of them (e.g. &lt;em&gt;вчителька&lt;/em&gt; “teacher (woman)”) are almost acceptable even in formal speech, some of them (e.g. &lt;em&gt;стоматологиня&lt;/em&gt; “dentist (woman)”) are hardly acceptable even in colloquial speech.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-09T00:12:47.517" LastActivityDate="2018-08-09T00:12:47.517" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4723" PostTypeId="2" ParentId="4603" CreationDate="2018-08-09T11:44:56.930" Score="2" Body="&lt;p&gt;I would like to notice another thinghs to Sasha.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Belarusian also uses apostrophe as Ukrainian instead &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt;; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Same for North Macedonian but for Bulgarian &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; and, as I can see, it’s rare things; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Cyrillic ex-Yugoslavia languages just removed iotation vowels and created soft consonants like &lt;em&gt;ђ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ћ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;њ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;љ&lt;/em&gt;… — for last 2 you can see &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian already had (and still can) variation like Serbian which known as &lt;a href=&quot;//uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;drahomaniwka&lt;/a&gt;: here is no apostrophe or &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt;, no iotations vowels (Ukrainian already uses this for &lt;em&gt;йо/и&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ьо/и&lt;/em&gt;) and soft consonants  which Ukrainian has so much.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-09T11:50:17.253" LastActivityDate="2018-08-09T11:50:17.253" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4724" PostTypeId="2" ParentId="4711" CreationDate="2018-08-09T13:21:40.320" Score="4" Body="&lt;p&gt;Як на мене, &quot;хот-дог&quot; - вiн i є &quot;хот-дог&quot;. Якщо спитати будь-кого, що таке &quot;хот-дог&quot;, — людина з великою вiрогiднiстю вiдповiсть правильно. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ми ж не шукаємо аналогiв до слiв &quot;бренд&quot;, &quot;транспорт&quot;, etc.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я так розумiю, є 3 варіанта &quot;локалiзацii&quot; слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Залишити як є: &quot;хот-дог&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Перекласти по частинам: &quot;жарпес&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Придумати щось своє: &quot;ковбасець&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Персонально я не бачу &quot;ковбасець&quot; як хороший переклад, бо мало хто зрозумiє, що мова йде саме про об'єкт типу &quot;хот-дог&quot;. &quot;Жарпес&quot; може бути непоганою назвою, якби, наприклад, &quot;хот-дог&quot; був винайдений у нас. Iнакше було б трохи дивно, якщо до нас приїздить американець, хоче купити &quot;хот-дог&quot;, а ми його не розумiємо. I вiн не розумiє наш &quot;жарпес&quot;. Тому персонально я голосую за &quot;хот-дог&quot; :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="125" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-09T17:17:45.113" LastActivityDate="2018-08-09T17:17:45.113" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4725" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4727" CreationDate="2018-08-09T19:13:05.420" Score="3" ViewCount="354" Body="&lt;p&gt;Хочу нарешті розмежувати поняття &quot;&lt;strong&gt;бленд&lt;/strong&gt;&quot; і &quot;&lt;strong&gt;меланж&lt;/strong&gt;&quot;, однак самостійно це мені, на жаль, не вдається.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;http://lambit.com.ua/rukodillja/melanzh-u-vishivci.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Меланж у вишивці&lt;/a&gt; є таке пояснення цього терміну:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Меланж&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; поєднує в собі ніжний, плавний перехід одних колірних відтінків в інші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;http://www.volynpost.com/articles/454-vyshyvanka-stvorena-bez-lyubovi-ne-maie-dushi-lucka-vyshyvalnycia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вишиванка, створена без любові, не має душі, - луцька вишивальниця&lt;/a&gt; знайшла таке тлумачення слова &quot;бленд&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У картині потрібно використати 200 кольорів, також використовуються і &lt;em&gt;мішані нитки&lt;/em&gt; – &lt;strong&gt;&lt;em&gt;бленди&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На скільки я зрозуміла, бленд = меланж. Однак тоді не логічно, що для одного і того ж значення використовуються 2 терміни, що не є &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BC%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синонімами&lt;/a&gt;. Принаймні на синоніми до слів &quot;меланж&quot; та &quot;бленд&quot; ніде не натрапила.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож чи справді бленд = меланж?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-13T12:03:48.233" Title="Бленд = меланж?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|різниця-між-словами|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4726" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-09T19:14:03.587" Score="4" ViewCount="115" Body="&lt;p&gt;Часто чула в деяких селах на Бойківщині фразу &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;кричати ні́мами&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Якщо в контексті, то буде так: &lt;em&gt;&quot;Як я заховаюся десь, а моїй бабі мене сильно треба, то вона так кричить &lt;strong&gt;ні́мами&lt;/strong&gt;!&quot;&lt;/em&gt; Коли перепитувала що означає той вислів, то мені відповідали: &quot;Ну та так кричит і всьо!&quot;&#xA;Вирішила сьогодні &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?client=ubuntu&amp;amp;channel=fs&amp;amp;biw=1317&amp;amp;bih=641&amp;amp;ei=hvprW5TfBcjMwQLYyZfQAw&amp;amp;q=%D1%89%D0%BE+%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B0%D1%94+%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B0%D0%BC%D0%B8&amp;amp;oq=%D1%89%D0%BE+%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B0%D1%94+%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B0%D0%BC%D0%B8&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...331613.333002.0.333687.7.7.0.0.0.0.149.872.0j6.6.0....0...1.1.64.psy-ab..1.0.0....0.YyG_BgjGlTA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;загуглити&quot;&lt;/a&gt;, однак такого вислову у просторах Інтернету взагалі немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож цікавить, що означає слово &lt;strong&gt;ні́мами&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-10T17:13:30.110" LastActivityDate="2018-08-10T17:13:30.110" Title="Що означає &quot;німами&quot; у словосполученні &quot;кричати німами&quot;?" Tags="|значення-слів|прислівники|" AnswerCount="1" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4727" PostTypeId="2" ParentId="4725" CreationDate="2018-08-09T19:20:32.973" Score="3" Body="&lt;p&gt;Очевидно, ці поняття різняться між собою. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B6_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Меланж&lt;/a&gt; – це &lt;strong&gt;тканина&lt;/strong&gt;, зроблена з пряжі, волокна якої мають різний колір. А &lt;a href=&quot;http://www.volynpost.com/articles/454-vyshyvanka-stvorena-bez-lyubovi-ne-maie-dushi-lucka-vyshyvalnycia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бленд&lt;/a&gt; – це &lt;a href=&quot;http://vkazivka.com/sad-i-gorod/yak-pravilno-vishivati-xrestikom-dlya-pochatkivciv-pokrokovij-opis-etapiv-chitannya-sxem-a-takozh-yaki-neobxidni-materiali-foto-video.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мішані &lt;strong&gt;нитки&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;. Також таке значення бленду знаходимо у &lt;a href=&quot;http://vkazivka.com/sad-i-gorod/yak-pravilno-vishivati-xrestikom-dlya-pochatkivciv-pokrokovij-opis-etapiv-chitannya-sxem-a-takozh-yaki-neobxidni-materiali-foto-video.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як правильно вишивати хрестиком (для початківців)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[...] Змішані кольори (&lt;strong&gt;бленди&lt;/strong&gt;) на хрестики позначаються двома цифрами [...]&#xA;  [...]Використовуйте &lt;strong&gt;бленди&lt;/strong&gt; – змішування ниток [..]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, ці слова різняться між собою як матеріал, нитки (&lt;strong&gt;бленд&lt;/strong&gt;) і тканина &lt;strong&gt;(меланж)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-08-13T12:03:48.233" LastActivityDate="2018-08-13T12:03:48.233" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4728" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4731" CreationDate="2018-08-09T21:00:25.060" Score="2" ViewCount="121" Body="&lt;p&gt;У вірші Емми Андієвської &amp;quot;Перехресні лінії&amp;quot; натрапила на такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Усесвіт парасолькою бідаки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чев'ядіє&lt;/strong&gt;, притулений до муру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить значення виділеного мною слова, оскільки у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chev.jadity&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; його не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-10T09:29:54.640" Title="Що означає слово &quot;чев’ядіти&quot;?" Tags="|значення-слів|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4729" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4732" CreationDate="2018-08-09T21:11:46.967" Score="6" ViewCount="7384" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/svynjachyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; зафіксовано лише слово &quot;свинячий&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СВИНЯ́ЧИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. Прикм. до свиня 1.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://slovo.sochka.com/index.php?letter=ch&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику русинської мови&lt;/a&gt; подають інший варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ШОВДАРЬ - &lt;strong&gt;свинний&lt;/strong&gt; окорок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Використання слова &quot;свинний&quot; бачу й у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зі &lt;strong&gt;свинної&lt;/strong&gt; корейки відрізають шийну частину між четвертим і п'ятим ребрами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/41610-podrib.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/prykmetnyky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож як правильно: свинячий чи свинний? Адже навіть і в м’ясних магазинах пишуть по-різному.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-09-30T19:04:53.710" LastActivityDate="2022-07-31T11:47:49.037" Title="Свинний чи свинячий?" Tags="|вибір-слова|прикметники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4730" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4745" CreationDate="2018-08-09T21:27:27.130" Score="5" ViewCount="6596" Body="&lt;p&gt;Здебільшого знаходжу на сайтах варіант &quot;&lt;strong&gt;дільничий&lt;/strong&gt;&quot;, зокрема і на сайті &lt;a href=&quot;https://nktel.jimdo.com/%D0%B4%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%B8%D0%B9-%D1%96%D0%BD%D1%81%D0%BF%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Новокаховського техніко-економічного ліцею&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наш &lt;strong&gt;дільничий&lt;/strong&gt; інспектор.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такий варіант знаходжу й у &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/40908/%D0%B4%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Великому тлумачному словнику сучасної української мови. - &quot;Перун&quot;. 2005.&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;дільничий&lt;/strong&gt; -чого, ч. Той хто обслуговує яку-небудь дільницю (напр., &lt;strong&gt;&lt;em&gt;лікар&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/diljnychnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; знаходжу лише такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДІЛЬНИ́ЧНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. Прикм. до дільниця 1. Надвечір до землянки на заболоченому коні під'їхав &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дільничний міліціонер&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (Михайло Стельмах, Правда.., 1961, 271).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож як правильно: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дільничий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дільничний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-09T22:30:33.043" LastActivityDate="2022-12-07T16:37:42.867" Title="Дільничий чи дільничний?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4731" PostTypeId="2" ParentId="4728" CreationDate="2018-08-09T21:28:34.387" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%87%D0%B5%D0%B2%27%D1%8F%D0%B4%D1%96%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник за ред. Б. Грінченка&lt;/a&gt; дає значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чев’ядіти, дію, єш, гл. Хирѣть, болѣть. Це кошеня чогось усе чев’ядіє. Борз. у.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже &lt;em&gt;&quot;чев'ядіти&quot;&lt;/em&gt; означає &lt;em&gt;хворіти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;марніти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;недугувати&lt;/em&gt;.&#xA;Ще підтвердження: &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=r4MKAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D1%87%D0%B5%D0%B2%27%D1%8F%D0%B4%D1%96%D1%82%D0%B8&amp;amp;dq=%D1%87%D0%B5%D0%B2%27%D1%8F%D0%B4%D1%96%D1%82%D0%B8&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjLsOuu8-DcAhXENJoKHbX-B0EQ6AEIQzAE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Вибрані праці в п'яти томах&quot;&lt;/a&gt;. Також зазначу, що &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=r4MKAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D1%87%D0%B0%D0%B2%27%D1%8F%D0%B4%D1%96%D1%82%D0%B8%22&amp;amp;dq=%22%D1%87%D0%B0%D0%B2%27%D1%8F%D0%B4%D1%96%D1%82%D0%B8%22&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwj5q83-8-DcAhUwS5oKHXAXAkIQ6AEIKTAA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;чав'ядіти&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, - те саме, що й &lt;em&gt;&quot;чев'ядіти&quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Надалі раджу користуватися більш ніж одним словником, особливо, коли справа стосується застарілих та/або говіркових слів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-10T09:29:54.640" LastActivityDate="2018-08-10T09:29:54.640" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4732" PostTypeId="2" ParentId="4729" CreationDate="2018-08-09T21:42:48.503" Score="7" Body="&lt;p&gt;У своєму &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/forum/story/2009/11/091105_ponomariv_blog_it.shtml&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блозі&lt;/a&gt; професор Пономарів пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Насправді треба казати &amp;quot;свинячий грип&amp;quot;, оскільки прикметника &amp;quot;свинний&amp;quot; немає в українській мові. Це непотрібна калька з російської мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, посилаючись на авторитетного мовознавця, робимо висновок, що правильно - &lt;em&gt;&amp;quot;свинячий&amp;quot;&lt;/em&gt; і ніяк інакше, бо &amp;quot;свинний&amp;quot; - калька.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-11-24T16:35:12.497" LastActivityDate="2020-11-24T16:35:12.497" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4733" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4735" CreationDate="2018-08-09T21:47:00.830" Score="4" ViewCount="69" Body="&lt;p&gt;Знаходжу у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%83%D1%80%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; значення терміну без зазначення, в якому стилі слід використовувати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Бурки&lt;/strong&gt; — різновид теплих чобіт для холодного клімату.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож роблю висновок, що воно літературне. Аби переконатися, заходжу в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/burky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, однак там його не знаходжу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож це літературне слово, чи варто використовувати його лише у певному стилі? Якщо так, то буду вдячна за вказівку на стиль вживання слова &quot;бурки&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-09T22:30:20.080" LastActivityDate="2018-08-10T07:44:41.503" Title="У якому стилі можна використовувати слово &quot;бурки&quot;?" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4734" PostTypeId="2" ParentId="4733" CreationDate="2018-08-09T22:08:09.557" Score="5" Body="&lt;p&gt;Звернувши увагу на час створення сторінок у Вікіпедії, роблю висновок, що українська сторінка була створена шляхом перекладу з російської (&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%91%D1%83%D1%80%D0%BA%D0%B8&amp;amp;action=history&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;російська&lt;/a&gt; створена у 2011, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%91%D1%83%D1%80%D0%BA%D0%B8&amp;amp;action=history&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;українська&lt;/a&gt; - у 2014, до того ж вони майже однакові за змістом).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звертаємося до російського &lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/efremova/144081/%d0%91%d1%83%d1%80%d0%ba%d0%b8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Тлумачного словника Єфремової&lt;/a&gt; - бачимо, що воно таки літературне. А от щодо нормативності вживання цього слова в українській мові я сумніваюся. Підозрюю, що такий тип взуття на території України не використовувася, але можу помилятися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-08-09T22:08:09.557" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4735" PostTypeId="2" ParentId="4733" CreationDate="2018-08-10T07:36:54.097" Score="4" Body="&lt;p&gt;У сучаснішому &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=153126&amp;amp;page=222&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словнику української мови» в 20 томах&lt;/a&gt; (фактично, наступнику СУМ-11) слово &lt;em&gt;бу́рки&lt;/em&gt; вже є.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча наявність слова в одному словнику (тим більше такому, що викликає певну критику в мовознавців) може переконати не кожного. Є, втім, воно і на &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словниках України on-line»&lt;/a&gt; (що, однак, мають того самого укладача  — Український мовно-інформаційний фонд). Є воно й у &lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B1%D1%83%D1%80%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Великому тлумачному словнику української мови»&lt;/a&gt; (іншого укладача, який, однак, навертає на себе не менше критики, ніж СУМ-20).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене, однак, більше тривожить не репутація словників, а наявність у різних словниках (зокрема старих) окремого слова &lt;em&gt;бу́рка&lt;/em&gt; в різних значеннях: бурий кінь, тип плаща (ймовірно, початково часто бурого кольору), тип капюшона (ймовірно, часто бурий), картопля. Складається враження, що &lt;em&gt;бу́рка&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;бу́рки&lt;/em&gt; — це щось буре, а що саме — залежить від популярності різних речей (і наявності в них окремих назв) у певному історичному періоді — якщо стануть у майбутньому популярними комунікатори певного виробника бурого кольору чи персональні ро́боти бурого кольору чи ще щось бурого кольору, то будуть вони бурками. На скільки часу закріпиться слово &lt;em&gt;бурки&lt;/em&gt; за типом чобіт (який в Україні, можливо, й не дуже використовується — хоча мені невідомо) — мені незрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але принаймні хоча б формально це слово в словниках зафіксоване.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-10T07:44:41.503" LastActivityDate="2018-08-10T07:44:41.503" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4736" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4737" CreationDate="2018-08-10T13:48:11.210" Score="2" ViewCount="154" Body="&lt;p&gt;Would it be possible to obtain further clarification on the граматика of adjectives 'synchronizing' with the рід of a іменник within a речення? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I am wondering if the suffix or ending appended to an прикметник, always has to match its closest іменник. Further, what if the іменник is of &quot;mixed/combined&quot; рід (the rare case)? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I am struggling to find different examples.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1642" LastEditorUserId="1642" LastEditDate="2018-08-15T22:46:09.320" LastActivityDate="2018-08-15T22:46:09.320" Title="Cases for adjectives synchronizing with nouns" Tags="|граматика|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4737" PostTypeId="2" ParentId="4736" CreationDate="2018-08-10T14:46:50.747" Score="2" Body="&lt;p&gt;If we consider &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Nominative_case&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;nominative case&lt;/a&gt; (nouns and adjectives in Ukrainian have 6-7 &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_case&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;cases&lt;/a&gt;), then adjectives typically end with:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-ий&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;-ій&lt;/code&gt; for masculine gender;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-а&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt; for feminine gender;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-е&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;-є&lt;/code&gt; for neuter gender;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;-і&lt;/code&gt; for plural.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The Ukrainian word for &quot;red&quot; is &lt;em&gt;червоний&lt;/em&gt;; the Ukrainian word for &quot;blue&quot; is &lt;em&gt;синій&lt;/em&gt; (you can note masculine gender endings, as it's usually considered as default/dictionary/initial word-form).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So if you want to combine adjectives &lt;em&gt;червоний&lt;/em&gt; &quot;red&quot;, &lt;em&gt;синій&lt;/em&gt; &quot;blue&quot; with nouns &lt;em&gt;хлопець&lt;/em&gt; &quot;boy&quot;, &lt;em&gt;дівчина&lt;/em&gt; &quot;girl&quot;, &lt;em&gt;дерево&lt;/em&gt; &quot;tree&quot;, you should go like this:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;червон&lt;strong&gt;ий&lt;/strong&gt; хлопець&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;син&lt;strong&gt;ій&lt;/strong&gt; хлопець&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(— here we use masculine endings for adjective, as noun is masciline);&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;червон&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; дівчина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;син&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt; дівчина&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(— here we we use feminine endings for adjective, as noun is feminine);&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;червон&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; дерево&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;син&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt; дерево&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;(— here we we use neuter endings for adjective, as noun is neuter).&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(There's two groups of adjectives in Ukrainian: &quot;hard&quot; group uses one kind of inflection (&lt;code&gt;-ий&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-е&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-і&lt;/code&gt;) and &quot;soft&quot; uses another (&lt;code&gt;-ій&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-я&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-є&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-і&lt;/code&gt;). &lt;em&gt;Червоний&lt;/em&gt; belongs to hard group, &lt;em&gt;синій&lt;/em&gt; belongs to soft group. That's why adjectives &lt;em&gt;червоний&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;синій&lt;/em&gt; have a bit different endings.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If you want to say in plural, then irrespectively to noun gender you should use plural adjective endings:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;червон&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; &amp;lt;some-noun-in-plural-here&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;син&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; &amp;lt;some-noun-in-plural-here&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If a noun really has &quot;mixed/combined&quot; gender, for example like the word &lt;em&gt;нероба&lt;/em&gt; “idler”, then, when combining adjectives with it, you use either masculine adjective endings, or feminine endings — whatever you prefer. Usually you prefer the grammatic gender that corresponds to physical gender of the object — at least when you know it. For example:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;червон&lt;strong&gt;ий&lt;/strong&gt;/син&lt;strong&gt;ій&lt;/strong&gt; нероба&lt;/em&gt; (if you're talking about a man);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;червон&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;/син&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt; нероба&lt;/em&gt; (if you're talking about a woman).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However, if a noun is a profession noun (e.g. &lt;em&gt;директор&lt;/em&gt; &quot;director&quot;), then you usually always use masculine-ending adjectives with it, at least in formal speech:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;червон&lt;strong&gt;ий&lt;/strong&gt;/син&lt;strong&gt;ій&lt;/strong&gt; директор&lt;/em&gt; (irrespectively to whether you're talking about a man or woman).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Sorry for choosing not-very-meaningful combinations of nouns and adjectives.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-10T14:46:50.747" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4738" PostTypeId="2" ParentId="4726" CreationDate="2018-08-10T15:02:31.803" Score="5" Body="&lt;p&gt;Не знаю, ніколи не чув. Можу лише висловити безпідставні припущення, що це щось пов'язане зі словом «німий». Тобто «кричить німами» = «кричить німа мов» = «кричить мов німа». Як може кричати німа?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну, по-перше, під словом &lt;em&gt;німий&lt;/em&gt; не завжди розуміється той, кто зовсім не може видавати звуки. Частина таких людей мають певні проблеми з голосовим апаратом, слухом тощо, через які їм важко нормально говорити (і вони й не намагаються), але загалом можуть видавати якісь звуки — і коли така людина в разі форс-мажору намагається привернути увагу голосом, це (через невміння керувати голосовим апаратом) може виглядати доволі незвично й навіть лячно для звичайної людини. Тобто «кричиш як німа» у значенні «лячно, нелюдськи кричиш».  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-друге, корінь &lt;em&gt;-нім-&lt;/em&gt; зараз вживається не лише на позначення нездатності говорити, а й на позначення нечутливості — &lt;em&gt;занімілий&lt;/em&gt;. Тобто «кричиш мов німа» у значенні «кричиш, наче з тобою щось сталося, наче ти німіти почала».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-трете, можливе обернення значення слова для якихось конкретних випадків уживання (не знаю, чи має цей процес назву, але таке трапляється).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можливі інтерпретації з тим самим «німий», але що воно стосується слухача, а не крикуна (тобто «кричиш німами» як «кричиш, мов я німий», а не «кричиш, мов ти німий»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можу висмоктати з пальця теорії про походження від &lt;em&gt;нимавідь&lt;/em&gt; (див. у 4-му томі 7-томного етимологічного словника) або якось від &lt;em&gt;няти/йняти/німати/імати&lt;/em&gt; (з безліччю значень).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну або ж &lt;em&gt;німами&lt;/em&gt; може бути не обставиною (не характеризувати те, як вона кричить), а бути тим, що вона кричить — тобто не «кричить німами», а «кричить: „Німами!“» — де &lt;em&gt;німами&lt;/em&gt; може бути всім, чим завгодно: від недочутого імені до якогось діалектного вигуку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-10T15:02:31.803" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4739" PostTypeId="2" ParentId="4736" CreationDate="2018-08-10T17:55:52.917" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Just to notice to answer Sasha. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Do you remember &lt;a href=&quot;//a/4723/585&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;my anwer&lt;/a&gt; here about &lt;em&gt;ъ&lt;/em&gt; ant little about &lt;em&gt;iotation vowels&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt;? I asked, because those things changed [&amp;amp; Muscovizated] our currently orthography, spelling, and later and somewhere even sounding. I mean that &lt;em&gt;hard&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;soft&lt;/em&gt; are not normal things which also can do &lt;a href=&quot;/q/876/585&quot;&gt;misunderstand&lt;/a&gt; even native speaker.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;When I noticed about non-normal thing I also mean that here are no difference betwen ending. Yeah! I will use &lt;em&gt;й&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;vowels&lt;/em&gt; instead one &lt;a href=&quot;/q/1121/585&quot;&gt;iotation&lt;/a&gt; letter (note, today &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; represents mainly &lt;em&gt;йі&lt;/em&gt;, but also &lt;em&gt;йи&lt;/em&gt;) for to show result of pseudo&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Transcription_(linguistics)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;transciption&lt;/a&gt; (pseudo, because only for iotation vowels, and &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; instead &lt;em&gt;apostrophe&lt;/em&gt;) for adjectives from &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zelen&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зелен&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/synj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синь&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;Називний    зелен&lt;b&gt;ий&lt;/b&gt;    зелен&lt;b&gt;а&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йа&lt;/b&gt;    зелен&lt;b&gt;е&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йе&lt;/b&gt;    зелен&lt;b&gt;і&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йі&lt;/b&gt;&#xA;             синь&lt;b&gt;ий&lt;/b&gt;     синь&lt;b&gt;а&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йа&lt;/b&gt;     синь&lt;b&gt;е&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йе&lt;/b&gt;     синь&lt;b&gt;і&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йі&lt;/b&gt;&#xA;&#xA;Родовий    зелен&lt;b&gt;ого&lt;/b&gt;     зелен&lt;b&gt;ойі&lt;/b&gt;     зелен&lt;b&gt;ого&lt;/b&gt;      зелен&lt;b&gt;их&lt;/b&gt;&#xA;            синь&lt;b&gt;ого&lt;/b&gt;      синь&lt;b&gt;ойі&lt;/b&gt;      синь&lt;b&gt;ого&lt;/b&gt;       синь&lt;b&gt;их&lt;/b&gt;&#xA;&#xA;Давальний  зелен&lt;b&gt;ому&lt;/b&gt;      зелен&lt;b&gt;ій&lt;/b&gt;     зелен&lt;b&gt;ому&lt;/b&gt;      зелен&lt;b&gt;им&lt;/b&gt;&#xA;            синь&lt;b&gt;ому&lt;/b&gt;       синь&lt;b&gt;ій&lt;/b&gt;      синь&lt;b&gt;ому&lt;/b&gt;       синь&lt;b&gt;им&lt;/b&gt;&#xA;&#xA;Знахідний   зелен&lt;b&gt;ий&lt;/b&gt;    зелен&lt;b&gt;у&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йу&lt;/b&gt;    зелен&lt;b&gt;е&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йе&lt;/b&gt;    зелен&lt;b&gt;і&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йі&lt;/b&gt;&#xA;             синь&lt;b&gt;ий&lt;/b&gt;     синь&lt;b&gt;у&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йу&lt;/b&gt;     синь&lt;b&gt;е&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йе&lt;/b&gt;     синь&lt;b&gt;і&lt;/b&gt;/&lt;b&gt;йі&lt;/b&gt;&#xA;           зелен&lt;b&gt;ого&lt;/b&gt;                                зелен&lt;b&gt;их&lt;/b&gt;&#xA;            синь&lt;b&gt;ого&lt;/b&gt;                                 синь&lt;b&gt;их&lt;/b&gt;&#xA;&#xA;Орудний     зелен&lt;b&gt;им&lt;/b&gt;     зелен&lt;b&gt;ойу&lt;/b&gt;      зелен&lt;b&gt;им&lt;/b&gt;     зелен&lt;b&gt;ими&lt;/b&gt;&#xA;             синь&lt;b&gt;им&lt;/b&gt;      синь&lt;b&gt;ойу&lt;/b&gt;       синь&lt;b&gt;им&lt;/b&gt;      синь&lt;b&gt;ими&lt;/b&gt;&#xA;&#xA;Місцевий   зелен&lt;b&gt;ому&lt;/b&gt;      зелен&lt;b&gt;ій&lt;/b&gt;     зелен&lt;b&gt;ому&lt;/b&gt;      зелен&lt;b&gt;их&lt;/b&gt;&#xA;            синь&lt;b&gt;ому&lt;/b&gt;       синь&lt;b&gt;ій&lt;/b&gt;      синь&lt;b&gt;ому&lt;/b&gt;       синь&lt;b&gt;их&lt;/b&gt;&#xA;            зелен&lt;b&gt;ім&lt;/b&gt;                   зелен&lt;b&gt;ім&lt;/b&gt;&#xA;             синь&lt;b&gt;ім&lt;/b&gt;                    синь&lt;b&gt;ім&lt;/b&gt;&#xA;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As we can see, here are no difference. Good sourses on Ukrainian about those:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk402/TK_wisnyk402_morhun&amp;#39;uk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Моргунюк — В. Українська мова і український правопис про повновартість українських фонем і та и / Виталь Моргунюк // Вісник Держ. ун-ту «Львівська політехніка». Серія «Проблеми української термінології» : матер. 6-ї Міжн. наук. конф. СловоСвіт 2000. – 2000. – № 402.  – С. 41–45.&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/data/other/%D0%9D%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B8%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97%20%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%BE%D1%97%20%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8,%20%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20(1941).pdf#page=125&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекса Синявський — Норма української мови&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Maybe &lt;i&gt;мій&lt;/i&gt; (and similar, like &lt;em&gt;твій&lt;/em&gt;) is very little out, but it is spesial and closer to pronoun then adjective. Anyway, &lt;em&gt;more correct&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;мойому&lt;/em&gt; &amp;amp;c) forms also &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53410/25599.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;exist&lt;/a&gt; but not, of cource, in standart or official language. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Let look at next with interesting thing:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;      вона&#xA;      мойа&#xA;&#xA;      йейі,&#xA;[до]  нейі&#xA;    мойейі&#xA;&#xA;       йій&#xA;     мойій&#xA;&#xA;      йейі,&#xA;[про] нейі&#xA;    мойейі&#xA;&#xA;      нейу&#xA;    мойейу&#xA;&#xA;[на]   ній&#xA;     мойій&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I already used &lt;em&gt;more correct form&lt;/em&gt;… But whait! What? Here is &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&amp;amp;q=&amp;quot;%D1%94%D1%97&amp;quot;+site:sum.in.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;єї&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; instead &lt;em&gt;її&lt;/em&gt;, how? Well, we already know from above that &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; can be &lt;em&gt;йі&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;йи&lt;/em&gt;, so we can see deformation from &lt;em&gt;йе&lt;/em&gt; to &lt;em&gt;йи&lt;/em&gt;, because here &lt;em&gt;е&lt;/em&gt; is not under accent. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Of couse, today it is not used or writed, even native maybe doesn’t know about those things, but it can help to learn or better understand Ukrainian. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-11T06:45:57.050" LastActivityDate="2018-08-11T06:45:57.050" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4740" PostTypeId="2" ParentId="4631" CreationDate="2018-08-10T18:44:10.010" Score="3" Body="&lt;p&gt;English and Ukrainian are somewhat opposite for conjugation of verbs in present indefinite.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;P-n \ N-r  Singular          Plural&#xA;1-st       (I) see           (we) see&#xA;2-nd       (you) see         (you) see&#xA;3-rd       (he/she/it) sees  (they) see&#xA;&#xA;P-n \ N-r  Singular          Plural&#xA;1-st       (I) am            (we) are&#xA;2-nd       (you) are         (you) are&#xA;3-rd       (he/she/it) is    (they) are&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In English most of verbs have only two forms for present indefinite (&lt;em&gt;see&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;sees&lt;/em&gt;); the notable exception is the verb &lt;em&gt;to be&lt;/em&gt;, which has 4 forms.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In Ukrainian most of verbs have 6 forms for present indefinite; the notable exception is the Ukrainian equivalent of the verb &lt;em&gt;to be&lt;/em&gt;, which has a single form.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;P-n \ N-r  Singular            Plural&#xA;1-st       (I) бачу            (we) бачимо&#xA;2-nd       (you) бачиш         (you) бачите&#xA;3-rd       (he/she/it) бачить  (they) бачать&#xA;&#xA;P-n \ N-r  Singular            Plural&#xA;1-st       (I) є               (we) є&#xA;2-nd       (you) є             (you) є&#xA;3-rd       (he/she/it) є       (they) є&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;To be&lt;/em&gt; in present indefinite not only has a single form (unlike most of other  verbs), but also usually &lt;strong&gt;is omitted&lt;/strong&gt; from the sentence.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You're absolutely right about translations, but absolutely wrong about explanations. Neither the word &lt;em&gt;also&lt;/em&gt;, nor the word &lt;em&gt;still&lt;/em&gt; change the meaning of the word &lt;em&gt;вони&lt;/em&gt;. Everything is much simpler: absence of verbs in a sentence makes it (the sentence) to be interpreted as there's somewhere an omitted &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; in it. (If Google Translate made you to think that words &lt;em&gt;also&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;still&lt;/em&gt; matter for interpreting &lt;em&gt;вони&lt;/em&gt; — never mind, it may be just the way Google Translate works, but not the way the Ukrainian language works.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In many of the cases when &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; is usually omitted, you're still allowed to put it. But putting it may change the meaning of the sentence a bit: sometimes it would introduce emphasis like putting unnecessary &lt;em&gt;do&lt;/em&gt; into positive sentences in English (&lt;em&gt;I want it&lt;/em&gt; vs. &lt;em&gt;I do(!) want it&lt;/em&gt;), sometimes it would emphasize the fact of existence of something over its location, sometimes it would just make the sentence to sound unnaturally. In sentences describing physical location of something, &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; is almost never used (if for some reason you want to put a verb there, it's better to put &lt;em&gt;перебуває&lt;/em&gt; &quot;is located&quot; than &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also please note that everything I've said about omitting &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; above is related to present indefinite. In continuous tenses, we also don't use &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;, but the reason is quite different: we simply build continuous tenses in other way (that's not just about omitting an unneeded word anymore). In the past and future indefinite we still use equivalents of &lt;em&gt;to be&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;був/була/було/були&lt;/em&gt; for past and &lt;em&gt;буду/будемо/будеш/будете/буде/будуть&lt;/em&gt; for future).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;See also: &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/260&quot;&gt;Conventions for the omission of verb `Є`&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-10T18:54:45.583" LastActivityDate="2018-08-10T18:54:45.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4741" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4743" CreationDate="2018-08-11T17:32:51.423" Score="7" ViewCount="269" Body="&lt;p&gt;I am presented with a choice between full synonyms within a sentence and I do not know whether to base my answer on 'what sounds better' or 'what is correct'. For instance when considering:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми &lt;strong&gt;_ _&lt;/strong&gt; надво́рі. &lt;em&gt;Choice between&lt;/em&gt;: (&lt;strong&gt;yжé&lt;/strong&gt; : &lt;strong&gt;вже&lt;/strong&gt;)  Which is most suitable within&#xA;   this sentence?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ви тепéр &lt;strong&gt;_ _&lt;/strong&gt;? &lt;em&gt;Choice between&lt;/em&gt;: (&lt;strong&gt;yдóма&lt;/strong&gt; : &lt;strong&gt;вдóма&lt;/strong&gt;)  Which is more suited within&#xA;  this sentence?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Further, is the length of the sentence considered when choosing between full synonyms..&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1642" LastEditorUserId="1642" LastEditDate="2018-08-28T00:31:34.860" LastActivityDate="2018-08-28T00:31:34.860" Title="Choosing between full synonyms" Tags="|синоніми|чергування|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4742" PostTypeId="2" ParentId="4741" CreationDate="2018-08-11T18:02:25.643" Score="9" Body="&lt;p&gt;It’s close to English’s &lt;em&gt;a&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;an&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Here is &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par11&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;orthogragy&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;In the Ukrainian language alternating both prepositions &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, and prefixes &lt;strong&gt;у-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;в-&lt;/strong&gt;, in words. &lt;strong&gt;У&lt;/strong&gt; is used to avoid consonant consonant, difficult to pronounce:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;a) between consonants: &lt;em&gt;Наш учитель; Десь у хлібах кричав перепел;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;b) at the beginning of the sentence before the consonant: &lt;em&gt;У присмерку літають ластівки так низько (Павличко); Увійшли до хати; У лісі стояв гамір, пахло квітами;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;c) regardless of the termination of the previous word before the next &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;, and also before the combinations of the letters &lt;strong&gt;льв&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;св&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;тв&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;хв&lt;/strong&gt; and etc: &lt;em&gt;Сидимо у вагоні; Не спитавши броду, не сунься у воду (Приказка); Велике значення у формуванні характеру має самовиховання; Одягнена у хвою, шумить дрімуча тайга;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;g) after a pause, which in the letter is marked with a comma, semicolon, colon, dash, bracket, and dots, before the consonant: &lt;em&gt;Стоїть на видноколі мати — у неї вчись (Б. Олійник); Це було... у Києві; До мене зайшла товаришка, учителька із сусіднього села.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt; is uded in order to avoid vowel coincidence: / 17 /&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;a) between the vowels: &lt;em&gt;У нього в очах засвітилась відрада (Панас Мирний); Була в Одесі; Прочитала в оголошенні;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;b) at the beginning of the sentence before the vowels: _ В очах його світилась надія; В Антарктиді працюють наукові експедиції;_&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;c) after a loud voice in front of the majority of consonants (except for,&lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;, льв**, &lt;strong&gt;св&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;тв&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;хв&lt;/strong&gt; and etc): &lt;em&gt;Пішла в садок вишневий (Шевченко); Люди врозкид розляглися в траві (Гордієнко).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;In - In are not alternating:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;a) in words that are used only with in only with &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; or &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;: вдача, &lt;em&gt;вклад, вправа, вступ&lt;/em&gt; (and &lt;em&gt;удача, уклад, управа, уступ&lt;/em&gt; — with other meanings); &lt;em&gt;взаємини, влада, власний, властивість, вплив&lt;/em&gt; etc.; &lt;em&gt;увага, ударник, узбережжя, указ, умова, усталення, установа, уява&lt;/em&gt; as well as in derivative formations: &lt;em&gt;вступний, владар, уважність, ударницький, умовний&lt;/em&gt; etc.;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;b) in their own names and in words of foreign origin: &lt;em&gt;Вдовенко, Врубель, Владивосток; Угорщина, Удовиченко, Урал, увертюра, ультиматум, утопія&lt;/em&gt;, and others.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Note. In the poetry, along with the usual form Україна is sometimes used Вкраїна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Just to notice:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Usually first 2 rules are not &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/41931&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;executed&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ukrainian &lt;a href=&quot;https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B8_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8/%C2%A7_15:_%D1%83_%E2%80%94_%D0%B2,_%D1%96_%E2%80%94_%D0%B9_%D1%82%D0%BE%D1%89%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;has&lt;/a&gt; prepositions not only &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; but also &lt;em&gt;ув&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;уві&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ві&lt;/em&gt;. They are very rare, but sometimes is constant phrase like: &lt;em&gt;ві Львові&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;уві&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;вві сні&lt;/em&gt; (in dream).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-08-11T18:02:25.643" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4743" PostTypeId="2" ParentId="4741" CreationDate="2018-08-11T18:23:08.520" Score="6" Body="&lt;h3&gt;Semantics over aesthetics&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;If the synonyms are really &lt;strong&gt;full&lt;/strong&gt;, that means that they're fully interchangeable: i.e. either both semantically fit, or both semantically don't fit. If both fit semantically, aesthetics is the only thing that makes you to choose one or another.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;If the synonyms are &lt;strong&gt;partial&lt;/strong&gt; synonyms (not absolutely interchangeable, their meanings a bit differ), then of course meaning is more important than aesthetics (it's not a good idea to put semantically-unfitting word just because you like its sound better).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Уже&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;вже&lt;/em&gt; are full synonyms. &lt;em&gt;Удома&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;вдома&lt;/em&gt; are too. So the choice here is to be done simply aesthetically, not semantically.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;About aesthetics&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In general, if you have two words with truly-identical meaning, it's not a real mistake to choose not the aesthetically-best word as per my opinion. People make such choices intuitively and different people make different choices, because they naturally have different preferences. Never-the-less, there are some official &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;rules&lt;/a&gt; for that (actually they are more recommendations than rules as per my opinion, even the greatest writers don't follow them meticulously — but as they're expressed within the official &quot;Orthography&quot; document, some really-pedantic people treat them seriously).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I won't translate these rules in full. The main idea is to avoid combinations of consonants. Because words like &quot;vjrzkhpqnfcdxmlgtbs&quot; are hard to pronounce for every human on the Earth. Even for two consequent words — if the first one ends with several consonants and the second starts with several consonants (like &quot;sna&lt;strong&gt;tch br&lt;/strong&gt;ead&quot;), they're usually harder to pronounce than if there's some vowel between (like &quot;sna&lt;strong&gt;tchy br&lt;/strong&gt;ead&quot;). So the main idea is to avoid combinations of consonants.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, in short, if you have a choice between two semantically-identical words — the one starting with &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; and the other starting with &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; — then look at the preceding word (i.e. the word before the placeholder):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;if the preceding word ends with a vowel, choose the &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;-starting variant;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;if the preceding word ends with a consonant, choose the &lt;em&gt;y&lt;/em&gt;-starting variant.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;/a/4742&quot;&gt;The follower's answer&lt;/a&gt; translates the official rules (which are more recommendations than rules as per my opinion) in full.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-11T19:04:23.150" LastActivityDate="2018-08-11T19:04:23.150" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4744" PostTypeId="2" ParentId="2820" CreationDate="2018-08-13T09:33:34.937" Score="2" Body="&lt;p&gt;На практиці люди вживають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;поступ хвороби:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Від 1941 року помітний вже був поступ хвороби на організм, на лиці і на пригнобленому настрої письменниці. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=s1QhAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF+%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Ольга Кобилянська в критиці та спогадах», державне видавництво художньої літератури, 1963, с. 431&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вона з матір'ю переїхала до Камбо ле-Бен, де кліматичні умови затримали поступ хвороби. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=C9ogAQAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF+%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Журнал «Дороговказ. Орган вояцької думки і чину», частина 5–6 (24–25), березень–червень 1965, Торонто, с. 6–7&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Все більше давався взнаки поступ хвороби. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=K7UrAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF+%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературно-мистецький та громадсько-політичний журнал «Всесвіт», № 1975-8 (560), серпень 1975, видавництво «Радянський письменний», Київ, с. 61&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Через поступ хвороби від кінця 90-х років його участь у політичному житті була обмежена… &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=n-xEAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF+%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Журнал «Критика», 2003&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;прогрес хвороби:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Рік 1897 накинувся на Франка, як він про це сам скаже, наче два пси на діда на перелазі: виборами і хворобою. Різкий кон'юктивіт і дальший прогрес хвороби. &lt;sub&gt;//У декількох місцях, зокрема &lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=oPpDAAAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81+%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;журнал «Жовтень за 1980&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=615gAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81+%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;журнал «Дукля» за 1981&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Результати досліджень вказують, що лікування великими дозами антиоксиданту вітаміну Е може уповільнити прогрес хвороби і знизити сферу поширення слабоумства. &lt;sub&gt;//Підручник «Охорона психічного здоров'я в умовах війни», 2017, &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;&amp;amp;cql=[lemma%3D%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81%22]+[lemma%3D%22%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0%22]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з корпусу ГРАК-3&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Пунікалагін у гранаті сповільнює прогрес хвороб Альцгеймера та Паркінсона, лікуючи запалення в головному мозку. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;http://vynohradivnews.in.ua/novini/vynohradivshina/14384-vinogradvcyam-na-zamtku-100-superkorisnih-produktv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сайт «Новини Виноградівського району», стаття «Виноградівцям – на замітку: 100 суперкорисних продуктів»&lt;/a&gt;, а також &lt;a href=&quot;http://tyachivnews.in.ua/novini/tyachyvschina/19213-tyachvcyam-na-zamtku-100-superkorisnih-produktv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайт «Новини Тячівського району», стаття «Тячівцям – на замітку: 100 суперкорисних продуктів»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;&amp;amp;cql=[lemma%3D%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81%22]+[lemma%3D%22%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0%22]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з корпусу ГРАК-3&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;хвороба поступає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Довгі роки часткового мовчання, з того два останні вже навіть на волі — мабуть час, коли хвороба поступала й нищила творця. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=AkckAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0+%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Календар українського народного союзу на 1965 рік», видавництво «Свобода», США, с. 81&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Хвороба поступала так швидко, що лікарі майже без труду відкрили рака, який вже почав розгризати їй горлянку. &lt;sub&gt;//Софія Яблонська, «Зачарований рік», 1972, &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;&amp;amp;cql=[lemma%3D%22%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0%22]+[lemma%3D%22%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%22]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з корпусу ГРАК-3&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Коли хвороба поступала, мати сказала до нього: «Я думала, що ти будеш на місії і що висповідаєшся». &lt;sub&gt;//Василь Величковський, «Історія Чудотворної ікони Божої Матері Неустанної Помочі», 1967–1973, &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;&amp;amp;cql=[lemma%3D%22%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0%22]+[lemma%3D%22%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%22]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з корпусу ГРАК-3&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Він хворів давно, голод, злидні та поневіряння не минули безслідно. Хвороба поступала. 10 жовтня 1968 року Н. Дровняк помер у Фолюші. &lt;sub&gt;//Журнал «Свобода», 2015, № 20, с. 6, &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;&amp;amp;cql=[lemma%3D%22%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0%22]+[lemma%3D%22%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%22]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з корпусу ГРАК-3&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;хвороба прогресує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Незадовго до судового засідання з'ясувалося, що обидва вони хворі на СНІД і, судячи по тому, як прогресує хвороба, жити їм залишилося мало. &lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=sb0EAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%83%D1%94+%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Анатолій Семенюк, «Король за гратами», 2005, «Надстир'я», Луцьк, с. 122&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Безліч результатів для &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0+%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%83%D1%94%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«хвороба прогресує»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B0+%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«прогресувала хвороба»&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0+%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«хвороба прогресувала»&lt;/a&gt; у «Книгах Google».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також 25 результатів для &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;&amp;amp;cql=[lemma%3D%22%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0%22+|+lemma%3D%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%22]+[lemma%3D%22%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B0%22+|+lemma%3D%22%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%22]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«&amp;lt;хвороба АБО прогресувати&gt; &amp;lt;хвороба АБО прогресувати&gt;»&lt;/a&gt; у корпусі ГРАК-3.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже вживаються всі комбінації. Але наскільки вони стилістично рівноцінні — мені сказати важко. Можливо, «хвороба поступає» є застарілішим чи поетичнішим за «хвороба прогресує». Про це свідчать зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;помітка «застаріле» у «Словнику української мови» в 11 томах біля відповідного (2-го) значення слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postupaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«поступа́ти»&lt;/a&gt; (і там же помітка «переносне»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;значно більша частота вживання виразу «хвороба прогресує» на практиці.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У той же час щодо іменників «поступ [хвороби]» і «прогрес [хвороби]» я того самого сказати не можу. Навпаки, мені особисто здається, що «поступ» до «хвороби» пасує більше, через надто оптимістичну конотацію слова «прогрес» — але це нічим не підтверджується. На практиці обидва варіанти з іменниками вживаються майже однаково (4 «поступи» vs 3 «прогреси»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Post Scriptum: Також, як влучно &lt;a href=&quot;/q/2820#comment5088_2820&quot;&gt;зазначив Yellow Sky&lt;/a&gt;, є «хвороба розвивається»/«розвиток хвороби». «Хвороба розвивається», наскільки я можу судити, за частотою вжитку на рівні із «хвороба прогресує» (тобто із вживанішим варіантом). А «розвиток хвороби» переважає за кількістю вживань і «поступ», і «прогрес» (обидва Ваші варіанти) разом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-13T10:08:27.497" LastActivityDate="2018-08-13T10:08:27.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4745" PostTypeId="2" ParentId="4730" CreationDate="2018-08-13T13:32:46.627" Score="5" Body="&lt;p&gt;Якщо ми говоримо про людину, яка обслуговує якусь певну територію (дільницю), то варто вживати похідний прикметник - &quot;дільничний&quot; (лікар, поліцейський тощо). Цитую &quot;&lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/201.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дільницею називають адміністративно самостійний об’єкт, виробничий&#xA;  вузол на будівництві, підприємстві, шахті, залізниці. Лексема входить&#xA;  до словосполучення виборча дільниця, що позначає територію округу,&#xA;  який об’єднує певну кількість виборців; приміщення, де працює&#xA;  дільнична комісія під час виборчої кампанії. Є також складальна&#xA;  дільниця, лікарська дільниця, дільниця народного суду тощо. &lt;strong&gt;Похідне —&#xA;  дільничний (а не дільничий). Дільничний міліціонер&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також за таким принципом потрібно казати &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%96%D0%BD%D1%81%D0%BF%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80_%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%96%D1%86%D1%96%D1%97&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дільничний інспектор&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дільничний пристав&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-13T13:32:46.627" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4746" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4747" CreationDate="2018-08-15T18:46:52.620" Score="4" ViewCount="217" Body="&lt;p&gt;Від чого походить слово &quot;спасибі&quot; (для вираження подяки)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1642" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-16T00:25:30.367" LastActivityDate="2018-08-16T12:27:04.987" Title="Origin of the word &quot;спасибi&quot; for expressing gratitude" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4747" PostTypeId="2" ParentId="4746" CreationDate="2018-08-15T20:17:24.140" Score="5" Body="&lt;p&gt;Both Ukrainian &lt;em&gt;спасибі&lt;/em&gt; and Russian &lt;em&gt;спасибо&lt;/em&gt; come from &lt;em&gt;спаси Бог&lt;/em&gt;, which means &quot;save [you] God&quot; (&lt;em&gt;спаси&lt;/em&gt; is an &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Imperative_mood&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;imperative mood&lt;/a&gt; for &lt;em&gt;спасати&lt;/em&gt; &quot;to save&quot;, &lt;em&gt;Бог&lt;/em&gt; means &quot;God&quot;). After the centuries of usage these words got merged into single word, which got later shortened.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;We also say &lt;em&gt;дякую&lt;/em&gt; for expressing gratitude, which is a 1-st person form of the verb &lt;em&gt;дякувати&lt;/em&gt; &quot;to thank&quot;. I.e. we could say &lt;em&gt;я дякую тобі&lt;/em&gt;, which literally means &quot;I thank you&quot;, but we usually omit both &lt;em&gt;я&lt;/em&gt; &quot;I&quot; (because it's implied when using 1-st person form of a verb) and &quot;you&quot; (because it's implied by context).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For references see:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom5.pdf#page=366&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;O. Melnychuk, &quot;Етимологічний словник української мови&quot;, volume 5, page 366&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//vasmer.lexicography.online/%D1%81/%D1%81%D0%BF%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B1%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;M. Vasmer, &quot;Russisches etymologisches Wörterbuch&quot;, &quot;спасибо&quot;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D0%BF%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B1%D0%BE#Etymology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;English Wiktionary, &quot;спасибо&quot;, &quot;Etymology&quot;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D0%BF%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B1%D0%BE#%D0%AD%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Русский Викисловарь, &quot;спасибо&quot;, &quot;Этимология&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-16T12:27:04.987" LastActivityDate="2018-08-16T12:27:04.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4748" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-17T06:59:35.360" Score="4" ViewCount="1872" Body="&lt;p&gt;Коли хтось спитає: &quot;Котра зараз година?&quot; Як правильно відповідати?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;0:01 - &lt;code&gt;нуль годин одна хвилина&lt;/code&gt; чи &lt;code&gt;нульова година одна хвилина&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1:01 - &lt;code&gt;перша година одна хвилина&lt;/code&gt; чи &lt;code&gt;одна година одна хвилина&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;2:00 - &lt;code&gt;друга година рівно&lt;/code&gt; чи &lt;code&gt;дві години нуль хвилин&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І як прийнято казати на години після полудня? &lt;code&gt;Перша пополудні&lt;/code&gt; чи &lt;code&gt;тринадцята година&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-20T15:53:14.737" LastActivityDate="2018-08-20T18:46:39.123" Title="Як правильно казати поточний час?" Tags="|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4749" PostTypeId="2" ParentId="1198" CreationDate="2018-08-17T10:33:42.390" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/30200-nadija.html#show_point&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник Грінченка&lt;/a&gt; уточнює, що вираз цей поширений на Волині:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;бу́ти при наді́ї. Быть беременной, ожидать родовъ. Волынь. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також подібний вираз &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=8DOuBQAAQBAJ&amp;amp;printsec=frontcover&amp;amp;hl=uk#v=snippet&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%80%D0%B8%20%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D1%96%D1%97%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наявний&lt;/a&gt; у німецькій, польській та іспанській мовах. Польською &lt;em&gt;&quot;być przy nadziei&quot;&lt;/em&gt; та німецькою &lt;em&gt;&quot;guter Hoffnung sein&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;in der Hoffnung sein&quot;&lt;/em&gt;; іспанською &lt;a href=&quot;https://browse.dict.cc/spanisch-deutsch/estar+en+estado+de+buena+esperanza.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;estar en estado de buena esperanza&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.redensarten-index.de/suche.php?suchbegriff=guter+Hoffnung+sein&amp;amp;bool=relevanz&amp;amp;gawoe=an&amp;amp;suchspalte%5B%5D=rart_ou&amp;amp;suchspalte%5B%5D=rart_varianten_ou&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Redensarten-Index&lt;/a&gt; каже, що це й вираз у німецькій з 18 століття і є застарілим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже можна припустити, що в українську мову виарз &lt;em&gt;&quot;бути при надії&quot;&lt;/em&gt; у значенні &quot;бути вагітною&quot; прийшов з німецької через польську.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зазначу, що &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=5g4aAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%80%D0%B8+%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D1%96%D1%97%22&amp;amp;dq=%22%D0%BF%D1%80%D0%B8+%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D1%96%D1%97%22&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwi91dqN4fPcAhXpBZoKHb-ABGI4ChDoAQgzMAM&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник українських синонімів&lt;/a&gt; пропонує низку синонімічних виразів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;***в делікатному стані; в очікуванні; в тяжі; в тязі; на останніх днях; при надії; у ваготі; у вазі; ось-ось розсиплеться; скоро буде мамою; увійшла в тяж; у стані; у повіжному стані; у тяготі; у тяжі; у тяжу; ходить важкою; ходить дитиною; ходить на вазі; ходить на останніх днях; ходить при надії; ходить тяжкою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1422" LastActivityDate="2018-08-17T10:33:42.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4751" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-17T19:31:51.907" Score="7" ViewCount="2417" Body="&lt;p&gt;Чи вживаються слова з апострофом в україномовних кросвордах? Якщо так, то чи займає апостроф окрему клітинку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastActivityDate="2018-08-19T14:28:28.923" Title="Апостроф у кросвордах" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4752" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4753" CreationDate="2018-08-18T19:44:11.980" Score="7" ViewCount="645" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://shron2.chtyvo.org.ua/Naukove_tovarystvo_imeni_Shevchenka/Zapysky_Tom_088.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Записках наукового товариства імені Шевченка&lt;/a&gt; (с. 158) натрапила на таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[...] а ґазду бив &lt;strong&gt;гарапом&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю, що означає виділене слово. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/gharap&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; його не подає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-05T18:49:57.380" Title="Що означає слово &quot;гарап&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4753" PostTypeId="2" ParentId="4752" CreationDate="2018-08-18T19:46:36.757" Score="5" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/8777-gharapa.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови за ред. Б. Грінченка&lt;/a&gt; знаходжу значення цього слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Гарапа,&lt;/strong&gt; -пи, ж. = &lt;em&gt;гарапник&lt;/em&gt;. Драг. 277.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі за &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BF%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;посиланням&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Гарапник,&lt;/strong&gt; ка, м. Плеть, арапникъ. Рудч. Ск. II. 183. Шух. І. 292. Гарапник тройчатий. Г. Арт. (О. 1861. ІІІ. 105).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/gharapnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; також знаходимо значення цього слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГАРА́ПНИК,&lt;/strong&gt; а, чол. Довгий батіг, сплетений з тонких ремінців.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-08-18T19:46:36.757" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4754" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4755" CreationDate="2018-08-18T19:48:39.650" Score="2" ViewCount="54" Body="&lt;p&gt;Під час пошуку рецептів зустрічала різні варіанти формулювання задля вказівки на використання какао.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ua.depositphotos.com/165335534/stock-photo-sweet-chocolate-made-of-cocoa.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;depositphotos&lt;/a&gt; бачу таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Солодкий шоколад, &lt;strong&gt;виготовлений з какао&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак помітним є й використання  слова &quot;какаовий&quot;. Навіть у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; знайшла:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дівчина &lt;strong&gt;какаова&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож цікавить використання власне другого варіанту. Чи нормативно (літературно) використовувати слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;какаовий&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, чи все ж варто замінювати на &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;виготовлений з какао&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-20T07:16:49.280" Title="Какаовий чи виготовлений з какао?" Tags="|вживання-слів|стилістика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4755" PostTypeId="2" ParentId="4754" CreationDate="2018-08-18T19:51:04.683" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;какаовий&lt;/strong&gt; можна використовувати, оскільки знаходимо його у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kakaovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КАКА́ОВИЙ,&lt;/strong&gt; а, е. Прикм. до какао.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також знаходимо це слово в &lt;a href=&quot;//slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BA%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt; та у &lt;a href=&quot;//ukrainian_lemko.academic.ru/5066/%D0%BA%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику лемківської говірки&lt;/a&gt;.&#xA;Отже, вживання слова &lt;strong&gt;какаовий&lt;/strong&gt; є нормативним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-20T07:16:49.280" LastActivityDate="2018-08-20T07:16:49.280" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4756" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4766" CreationDate="2018-08-18T19:58:49.293" Score="4" ViewCount="795" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/J%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%88&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; знаходжу статтю на дану тематику, таким чином роблю висновок, що літературне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Опариш&lt;/strong&gt; — личинка м'ясної мухи. Використовується як наживка у рибальстві та багатий на білок харчовий продукт для відгодівлі птахів та риб. Є об'єктом напівпромислового розведення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для перевірки звертаюся у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oparysh&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, однак статті такої не знаходжу. То &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чи літературне слово &quot;опариш / опариші&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-20T21:57:57.223" Title="Слово &quot;опариш&quot; - літературне?" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4757" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4758" CreationDate="2018-08-19T04:36:31.050" Score="3" ViewCount="56" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=BC2iFAjA_9Q&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Од села до села&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ох ви, дітки мої,&lt;br&gt;&#xA;  Мої голуб'ята,&lt;br&gt;&#xA;  Не журіться, подивіться,&lt;br&gt;&#xA;  Як танцює мати.&lt;br&gt;&#xA;  Сама в найми піду,&lt;br&gt;&#xA;  Діток в школу оддам,&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;А червоним черевичкам&lt;br&gt;&#xA;  Таки дам, таки дам!&lt;/strong&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What is the meaning of this, especially &quot;таки дам&quot;? I looked up the meanings of &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;таки&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, but I can't understand the meaning of the phrase. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="759" LastEditDate="2018-08-19T04:41:45.830" LastActivityDate="2018-08-19T17:34:19.743" Title="Meaning of &quot;А червоним черевичкам таки дам, таки дам!&quot; in the song &quot;Од села до села&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4758" PostTypeId="2" ParentId="4757" CreationDate="2018-08-19T06:04:09.283" Score="5" Body="&lt;p&gt;Likewise in English, common words like &lt;em&gt;давати&lt;/em&gt; (to give) is widely used in various expressions and idiomatic constructs¹.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This particular song is especially difficult to parse; one may assume that because of the need of fitting the rhyme and the rhythm of the verse, &lt;em&gt;давати&lt;/em&gt; can be a &lt;strong&gt;truncated idiom&lt;/strong&gt;, and we can't tell exactly which one. There are several possibilities, from most general to most specific. All suggest that &lt;strong&gt;the speaker promises to give a hard time to her red boots by dancing hard&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;(most general) One of the indirect meanings of &lt;em&gt;дати&lt;/em&gt; is &quot;punish, penalize&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я тобі дам; Він тобі дасть і т. ін. — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/davaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;уживається як погроза&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Хто видав так говорити! &lt;strong&gt;Ось я тобі дам!&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (Нечуй-Левицький, II, 1956, 319);&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Also, similar to the above — &quot;to give sb a hard time&quot; (also &quot;punish, penalize, berate&quot;):&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://getword.ru/ukr/slovari.php?word=%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%B4%D1%83%D1%85%D1%83&amp;amp;table=uk_fraz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дати духу&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/2409-daty-perciu.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дати перцю&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://getword.ru/ukr/slovari.php?word=%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%B6%D0%B0%D1%80%D1%83&amp;amp;table=uk_fraz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дати жару&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Вони селом наваляться на тебе, &lt;strong&gt;дадуть&lt;/strong&gt;, скільки влізе, &lt;strong&gt;духу&lt;/strong&gt;, а потім відправлять туди, де козам роги правлять&lt;/em&gt; (М. Стельмах).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://getword.ru/ukr/slovari.php?word=%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%8E&amp;amp;table=uk_fraz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дати волю&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — &quot;unleash oneself, set no limit&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Навроцька розсердилась. Вона була нервова й опришкувата, часто &lt;strong&gt;давала волю&lt;/strong&gt; словам&lt;/em&gt; (І. Нечуй-Левицький)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The most specific expression could be &lt;a href=&quot;http://getword.ru/ukr/slovari.php?word=%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%8E+%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%B0%D0%BC&amp;amp;table=uk_fraz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дати волю ногам&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — &quot;to dance anxiously&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Завзято, запально танцювати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;На весь голос співали в таборі баяни, змагалися партизанські співаки, &lt;strong&gt;дали волю ногам танцюристи&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (Ю. Збанацький).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;¹) Idiom stands for a phrase or expression whose meaning can't be inferred from the meanings of individual words it consists from.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-19T17:34:19.743" LastActivityDate="2018-08-19T17:34:19.743" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4759" PostTypeId="2" ParentId="4751" CreationDate="2018-08-19T09:59:46.837" Score="0" Body="&lt;p&gt;Не знаю щодо вживання у кросвордах. Але, на мою думку, логічним є використання для апострофа окремої клітинки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поясню свою думку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Апостроф - це графічний знак, що не позначає звука. Але він впливає на вимову слова. Наприклад, зявитися і з'явитися. Коли читатиме українець ці два слова за правилами, то вимова буде різною. А отже присутність цього знака є важливою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Х.З.У., що вимова слова зявитися без апострофа є незвичною.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2018-08-19T09:59:46.837" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4760" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4762" CreationDate="2018-08-19T14:24:10.920" Score="2" ViewCount="524" Body="&lt;p&gt;Стаття Вікепедії &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%B4%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Боді&lt;/a&gt;&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - вид обтягуючого одягу, що закриває тулуб. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-20 присутне визначення &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=197331&amp;amp;page=186&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БОДІ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;невідм., с.&lt;/em&gt; Жіноча або дитяча облягаюча білизна. &lt;em&gt;Боді – одна із найнеобхідніших речей у гардеробі немовляти, річ, у яку майже постійно малюк вдягнений вдома&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Словотвір зовсім інше визначення слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;боді&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/bodi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БОДІ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - базовий модуль фотоапарата без об'єктива та інших&#xA;  пристосувань.&#xA;  В значені одягу пропонують інше визначення &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/bodik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БОДІК&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - елемент дитячого одягу, який малята носять від&#xA;  народження. Бодік або боді виглядає як закритий купальник. Зверху&#xA;  бодік може мати довгі або короткі рукава, а також просто брителі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В інших словниках ні &lt;em&gt;&quot;боді&quot;&lt;/em&gt;, ні &lt;em&gt;&quot;бодік&quot;&lt;/em&gt; не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке слово правильно (літературно) вживати в значенні елементу одягу? Чи можемо вживати обидва слова як взаємозамінні? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-19T17:03:24.737" LastActivityDate="2018-08-20T07:26:55.673" Title="Як правильно &quot;боді&quot; чи &quot;бодік&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4761" PostTypeId="2" ParentId="4751" CreationDate="2018-08-19T14:28:28.923" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/index.php?s=&amp;amp;showtopic=2112&amp;amp;view=findpost&amp;amp;p=11210&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Коментар користувача Дмитро в темі «Як бути з апострофом у кросворді?» на форумі СЛОВНИКа.ua&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кросворди складаються за тими самими правилами, що й словники. Тому брати до уваги апостроф не слід. Не знаю, чи є щодо цього якісь спеціальні правила, але це давня традиція української преси (принаймні тої, яку я передплачував колись). Сучасних видань з українськими кросвордами не так-то й багато. Але газети &quot;Молодь України&quot; та &quot;Україна молода&quot; додержують словникового принципу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки «складаються за тими самими правилами, що й словники» можна зрозуміти по-різному, поясню, як я це розумію. При сортуванні слів у словниках апостроф не інтерпретується як окрема літера, що має фіксоване місце в абетці (перед А, після Я чи ще десь), а просто ігнорується. Приклад зі &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словників України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt;:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;в'ю&lt;/strong&gt;рок&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;вю&lt;/strong&gt;ртемберзький&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;в'ю&lt;/strong&gt;чак&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;(як бачимо, &lt;em&gt;вю&lt;/em&gt;- йде впереміш із &lt;em&gt;в'ю-&lt;/em&gt;, а точний порядок визначається рештою слова: &lt;em&gt;-рок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ртемберзький&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-чак&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча Дмитро не навів конретних прикладів кросвордів, де на апостроф не виділялась би клітина, але мені така позиція здається логічною.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Припускаю, що така сама ситуація з дефісом. Також припускаю, що укладачі кросвордів можуть уникати слів з апострофом і дефісом, щоб у читача не виникало зайвих проблем. Або іноді можуть, навпаки, давати підказку читачу в таких випадках, якось так (це моє припущення, це не з реального кросворду):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&#xA;+---+---+---+---+&#xA;|   |&lt;b&gt;ʼ&lt;/b&gt;  |   |   |&#xA;+---+---+---+---+&#xA;&#xA;+---+---+---+---+&#xA;| М |&lt;b&gt;ʼ&lt;/b&gt;Я | С | О |&#xA;+---+---+---+---+&#xA;&#xA;+---+---+---+---+---+---+---+---+---+&#xA;|   |   |   |  &lt;b&gt;-&lt;/b&gt;|   |   |   |   |   |&#xA;+---+---+---+---+---+---+---+---+---+&#xA;&#xA;+---+---+---+---+---+---+---+---+---+&#xA;| Ф | О | Р | С&lt;b&gt;-&lt;/b&gt;| М | А | Ж | О | Р |&#xA;+---+---+---+---+---+---+---+---+---+&#xA;&lt;/pre&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-19T14:28:28.923" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4762" PostTypeId="2" ParentId="4760" CreationDate="2018-08-19T19:52:14.137" Score="3" Body="&lt;p&gt;Якщо довіряти «Словнику української мови» в 20 томах (хоча він зустрічає певну критику й не всі довіряють йому на 100%), то слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;бо́ді&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у відповідному значенні («жіноча або дитяча облягаюча білизна») вже є &lt;strong&gt;нормативним&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;strong&gt;&lt;em&gt;бо́дік&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, то з Вашого ж запитання слідує, що це слово досі ніде &lt;strong&gt;не зафіксоване&lt;/strong&gt;. Як правильно зазначив follower (у вилученому пізніше коментарі), загалом, мабуть, мало б бути &lt;em&gt;бо́дик&lt;/em&gt;. Тільки на мою думку, тут справа не в правилі дев'ятки, а в тому, що щонайменше для основ на &lt;em&gt;-д&lt;/em&gt; в українській мові традиційно застосовується &lt;em&gt;-ик-&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;ведме́дик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;молоди́к&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;парохо́дик&lt;/em&gt;. (Мені &lt;em&gt;-ік&lt;/em&gt; підсвідомо здається схожим на росіянізм. Хоча в якійсь телепередачі про еволюцію української мови казали, що в українській мові теж колись було &lt;em&gt;ко́тік&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бра́тік&lt;/em&gt; тощо — не перевіряв, наскільки це правда — але в будь-якому разі, мова змінюється, і колись, можливо, &lt;em&gt;-ік&lt;/em&gt; знов чи не знов стане прийнятним для нас, але зараз поширенішим здається &lt;em&gt;-ик&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-20T07:26:55.673" LastActivityDate="2018-08-20T07:26:55.673" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4763" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-20T08:29:25.183" Score="6" ViewCount="273" Body="&lt;p&gt;У російській мові є слово «заодно», наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Она зашла в магазин за картошкой и заодно купила капусту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові, згідно з тлумачним «Словником української мови» (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaodno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в 11 томах&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=31083&amp;amp;page=1013&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у 20 томах&lt;/a&gt;), теж є слово «заодно́» з тим же значенням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;– Ось на тобі два пенси: зайди до магазину й спитай коробку “Альбо”. Та заодно спитай, чи багато його купують (М. Йогансен);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Завтра мене викликають в район, то заодно вже підкину і вас до станції (Олесь Гончар).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є в українській мові й слово «заразо́м» (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zarazom&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=31959&amp;amp;page=1035&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;) з тим же значенням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Вип'ємо, товариші, за Січ, щоб довго вона стояла на погибель бусурманам .. Та вже заразом вип'ємо і за нашу власну славу, щоб не забув нас мир (О. Довженко).&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;sub&gt;(Тут не в значенні «всі спільно вип'ємо», а в значенні «за Січ і за власну славу підняти одну чарку».)&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але проблема в тому, що мені в такому випадку підсвідомо хочеться поставити слово «доку́пи», мабуть, хтось із мого оточення вже використовував його в такому значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вона пішла в крамницю за харчами й докупи придбала нові  виделки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ані в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dokupy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, ані в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23609&amp;amp;page=797&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; я цього значення слова &quot;докупи&quot; не бачу. Не бачу я цього слова й у перекладах іншомовних слів у міжмовних словниках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Заодно — &lt;em&gt;(сразу)&lt;/em&gt; заразо́м, за одни́м за́ходом &amp;lt;…&gt; (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%BE&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ізюмов&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Купил заодно и краски — купив заразом (за одним разом, за одним заходом) і фарби (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%BE&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вирган і Пилипинська&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Заодно́ — &amp;lt;…&gt; 2) &lt;em&gt;(за один раз)&lt;/em&gt; за одни́м хо́дом, за одни́м за́ходом, за одни́м ра́зом, ура́з. [Піду́ в книга́рню, та за одни́м хо́дом (за́ходом) і в бібліоте́ку зайду́. Неха́й уже за одни́м ра́зом і ва́ші сорочки́ поперу́ з свої́ми. Віта́ймо дитя́тко і враз його́ ма́тку (Чуб. III)] (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%BE&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кримський і Єфремов&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;way: &amp;lt;…&gt; by the ~ — між іншим &amp;lt;…&gt; (&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=by+the+way&amp;amp;dicts=4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кочерга та Мейнарович&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=by+the+way&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мейнарович та Кратко&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож чи є хоч якесь обґрунтування для застосування слова «доку́пи» в цьому значенні хоча б у розмовному стилі чи в частині випадків?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-20T22:06:49.357" LastActivityDate="2018-08-24T09:16:15.843" Title="«Докупи» у значенні «заразом»/«заодно»/«by the way»" Tags="|from-english|значення-слів|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4764" PostTypeId="2" ParentId="4748" CreationDate="2018-08-20T12:15:53.127" Score="3" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;//youtube.com/watch?v=zaTRsN-S5yg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;експрес-уроків української мови&lt;/a&gt; Олександра Авраменка кажемо, приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;8:50&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;восьма година пʼятдесят хвилин&lt;/strong&gt; або коротко &lt;strong&gt;восьма пʼятдесят&lt;/strong&gt;. В жодному разі не можна казати вісім годин пʼятдесят хвилин! Називаючи годину подтрібно використовувати порядковий числівник, а коли говоримо про хвилини — кількісний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;15:10&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;пʼятнадцята година десять хвилин&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;пʼятнадцята десять&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак &lt;strong&gt;розмовна мова&lt;/strong&gt; дозволяє говорити про час й іншими способами, все залежить від розташування стрілки циферблата (див. відео від 1:48), наприклад: &lt;strong&gt;десять хвилин на шосту&lt;/strong&gt; (5:10), &lt;strong&gt;пʼятнадцять хвилин на третю&lt;/strong&gt; (2:15), &lt;strong&gt;за десять хвилин шоста&lt;/strong&gt; (5:50) або ж &lt;strong&gt;за двадцять хвилин п'ята&lt;/strong&gt; (4:40).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, якщо маємо &lt;strong&gt;11:00&lt;/strong&gt;, то можемо сказати &lt;strong&gt;одинадцята година рівно&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;рівно одинадцята година&lt;/strong&gt;&quot; і ніяк інакше. Можливий ще такий варіант, що якщо маємо &lt;strong&gt;11:10&lt;/strong&gt;, то можна сказати &lt;strong&gt;десять хвилин по одинадцятій&lt;/strong&gt;, а не лише &lt;strong&gt;десять хвилин на дванадцяту&lt;/strong&gt;. 11:30 — &lt;strong&gt;одинадцята (година) тридцять (хвилин)&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;пів на дванадцяту&lt;/strong&gt; (див. &lt;a href=&quot;//200baliv.com/yak-pravylno-hovoryty-pro-chas-ukrajinskoyu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На рахунок &lt;strong&gt;00:01&lt;/strong&gt; - згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/12-%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82_%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;00:00&lt;/strong&gt; - це дванадцята (година) ночі або ж опівночі. За принципом наведеним вище кажемо: &quot;&lt;strong&gt;Дванадцята година ночі одна хвилина&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-08-20T18:46:39.123" LastActivityDate="2018-08-20T18:46:39.123" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4765" PostTypeId="2" ParentId="4752" CreationDate="2018-08-20T12:27:04.360" Score="4" Body="&lt;p&gt;Знаходимо також це слово у &lt;a href=&quot;https://ukrainian_lemko.academic.ru/2131/%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику лемківської говірки&lt;/a&gt;, де воно означає: &quot;Батіг з короткою ручкою і довгим ремінцем&quot;. І варто погодитися, що це радше &quot;&lt;strong&gt;гарапа&lt;/strong&gt;&quot;, а не &quot;гарап&quot;, бо останнє має значення: &quot;&lt;em&gt;васт. Негр. І перевізчик тут явився, ..Од сонця ввесь він попалився І губи, як арап, оддув (Котл., І, 1952, 130)&lt;/em&gt;&quot; (&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;), тобто це людина із чорною або смуглою шкірою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-05T18:49:57.380" LastActivityDate="2018-09-05T18:49:57.380" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4766" PostTypeId="2" ParentId="4756" CreationDate="2018-08-20T13:16:22.847" Score="3" Body="&lt;p&gt;Знаходимо це слово в Етимологічному словнику укрїнської мови:&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ExvcX.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ExvcX.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D0%BF%D0%B0%D1%80%D1%8B%D1%88&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-український&lt;/a&gt; народний сучасний словник 2009 дає варіант &quot;опариш&quot; як переклад російського &quot;опарыш&quot;. Як бачимо, слово справді схоже на російський варіант, тому можна його замінити таким українським словом, як &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghrobak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гробак&lt;/a&gt; (личинка комах або жуків, що живе в землі), &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, якщо ми говоримо про &quot;опариша&quot; для ловіння риби, то варто зазначити, що в російській мові він ще може називатися &quot;&lt;a href=&quot;https://russian_ukrainian.academic.ru/124524/%D0%91%D0%BB%D1%91%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блёвка&lt;/a&gt;&quot;. У такому випадку згідно з &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%91%D0%BB%D1%91%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українським академічним словником&lt;/a&gt; 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) потрібно використовувати варіант &quot;наживка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож робимо висновки, слово &quot;опариш&quot; бажано не вживати, а замість нього використовувати слова &quot;гробак&quot; або ж &quot;наживка&quot; (залежить від контексту).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1422" LastEditDate="2018-08-20T21:57:57.223" LastActivityDate="2018-08-20T21:57:57.223" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4767" PostTypeId="2" ParentId="3759" CreationDate="2018-08-21T05:25:23.760" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/chiselniy-i-chislenniy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/W2XtA.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/W2XtA.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53415/32780.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературне слововживання&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Чисельний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – 1. Який стосується числа; числовий: чисельний аналіз. 2. Кількісний: чисельна перевага, чисельне зростання населення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Численний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – 1. Який складається з великої кількості когось, чогось: численний загін, численна група, численна організація, численне товариство. 2.Наявний у великій кількості: численні війська, гості, делегації, досліди, жертви, зразки, кадри, мешканці, озера, підприємства, ухвали.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-08-21T05:25:23.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4768" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-21T10:17:33.623" Score="1" ViewCount="147" Body="&lt;p&gt;Хіпі, гіпі або ж хіппі - &lt;em&gt;міжнародний молодіжний рух, виник у 1965 році у Сан-Франциско в контексті лібералізації і демократизації традиційного суспільства, один з найяскравіших проявів контркультури, мав пацифістське забарвлення, справив істотний вплив на мистецтво, особливо на рок-музику, з ним пов'язані такі поняття, як сексуальна революція, психоделічна революція (джерело - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D1%96%D0%BF%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;).&lt;/em&gt; Поширений цей рух і в Україні, тому можна зустріти статті типу: &quot;&lt;a href=&quot;https://24tv.ua/zgadati_vse_zhittya_v_stili_hipi_ukrayinska_versiya_n903465&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Згадати все. Життя в стилі хіпі&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;https://life.pravda.com.ua/society/2016/06/3/213218/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;50 років у стилі хіпі&lt;/a&gt;&quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійською це слово пишеться &quot;hippie&quot; та походиться від &quot;hip&quot;, що в американському сленгу означає &quot;той, що знає&quot; або &quot;той, що розбирається у чомусь&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За відповідником звернувся до Словотвору, однак там не знайшов відповіді (хоч знайшов відповідники до таких субкультур як &quot;хіпстери&quot; (&quot;глямурники&quot;), &quot;скінхеди&quot; (&quot;голомозі), &quot;емо&quot; (&quot;чутливці&quot;) тощо). В СУМі також немає цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому виникло питання: &quot;Чи можна знайти чи утворити слово, яке б стало хорошим відповідником?&quot;, а також чи взагалі варто перекладати назви субкультур, так як це було зроблено із хіпстерами, скінхедами та емо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-21T10:17:33.623" Title="Відповідник до слова &quot;хіпі&quot;" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4769" PostTypeId="2" ParentId="3956" CreationDate="2018-08-21T10:48:30.703" Score="1" Body="&lt;p&gt;Почнемо із СУМу, де зазначено, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розум&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozsudok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розсудок&lt;/a&gt; (вживається рідше) - це одне і теж і мають значення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Здатність людини мислити, відображати і пізнавати об'єктивну&#xA;  дійсність.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також можуть бути синонімами до слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/myslennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мислення&lt;/a&gt;&quot;. Синонімами є ці слова і згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%83%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника синонімів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, коли ми говоримо про філософію, то варто розрізняти поняття &quot;розум&quot; та &quot;розсудок&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;РОЗСУДОК і РОЗУМ - поняття, вироблені в історії філософії для&#xA;  позначення якісних особливостей мислення на певних ступенях буття або&#xA;  логічного розвитку. В античній філософії вони розглядались як&#xA;  властивості, неоднаково притаманні різним істотам. Типовою є думка&#xA;  Піфагора: душа людини поділяється на три частини: ум (розум), розсудок&#xA;  і пристрасть. &lt;strong&gt;Розум&lt;/strong&gt; і пристрасть є і в живих істотах, а &lt;strong&gt;розсудок&lt;/strong&gt; -&#xA;  лише в людині... (&lt;a href=&quot;https://filos_uk.academic.ru/2615/%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%81%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%BA_%D1%96_%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%83%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Філософський енцеклопедичний словник&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно до Вікіпедії (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D1%83%D0%BC_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84%D1%96%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D1%81%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело2&lt;/a&gt;), ці поняття також різні (стосується також філософії):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На противагу розсудку розум — вищий рівень раціонального пізнання,&#xA;  якому властиві творче оперування абстракціями та рефлексією,&#xA;  спрямованість на усвідомлення власних форм та передумов, самопізнання.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Протиставляється розуму — вищій формі теоретичного осмислення&#xA;  дійсності. (про розсудок)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-08-21T13:01:57.560" LastActivityDate="2018-08-21T13:01:57.560" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4770" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4775" CreationDate="2018-08-21T13:16:41.287" Score="2" ViewCount="388" Body="&lt;p&gt;Цікавить відповідник до слова &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прокрастинація&lt;/a&gt;&quot; (&lt;em&gt;психологічний термін, означає схильність особи відкладати на потім, на завтра, на майбутнє неприємні рішення та справи&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/prokrastynatsiia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; першим із варіантів є слово &quot;проволока&quot;, яке ми знаходимо і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/provoloka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; із значенням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Затримка, зволікання при виконанні чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, збоку бачимо позначку &lt;strong&gt;розм.&lt;/strong&gt;, тому я не впевнений, що його можна буде вживати у всіх видах текстів. На тому ж Словотворі бачимо &quot;зволікання&quot;, яке чомусь не є настільки популярним як перший варіант, однак мені здається, що саме воно підійде краще, адже у слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zvolikaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зволікати&lt;/a&gt;&quot; є таке значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Відкладати, затримувати що-небудь, затягувати виконання, здійснення&#xA;  чогось на довший строк.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, саме &quot;зволікання&quot; найкраще передає значення слова &quot;прокрастинація&quot;. Однак, на Словотворі все ж зазначено найкращим відповідником &quot;проволока&quot;, тому як бути і яке ж з цих слів використовувати? Чи їх можна вважати синонімами?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-21T18:28:44.190" Title="Прокрастинація - проволока чи зволікання?" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4771" PostTypeId="5" CreationDate="2018-08-21T17:43:29.520" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Орфогра́фія&lt;/strong&gt;, також &lt;strong&gt;ортогра́фія&lt;/strong&gt; (грец. ὀρθογραφία, від ὀρθός — правильний і γράφω — писати) — історично сформована й загальноприйнята система правил національної мови щодо способів передачі мовлення на письмі, яка поряд із пунктуацією становить правопис певної мови. Інколи терміни «орфографія» і «правопис» уживаються як тотожні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вивчає правильність:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;написання звуків (фонем) літерами,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;написання слів разом, окремо й через дефіс,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вживання великої літери,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;правила переносу частини слова з рядка в рядок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, орфографія регулює написання афіксів і закінчень відмінюваних слів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-21T17:43:29.520" LastActivityDate="2018-08-21T17:43:29.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4772" PostTypeId="4" CreationDate="2018-08-21T17:43:29.520" Score="0" Body="Для запитань про написання звуків літерами; написання слів разом, окремо і через дефіс; вживання великої літери; переніс частин слова." OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-21T17:43:29.520" LastActivityDate="2018-08-21T17:43:29.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4773" PostTypeId="5" CreationDate="2018-08-21T17:55:25.847" Score="0" Body="&lt;p&gt;Український &lt;strong&gt;правопис&lt;/strong&gt; — система загальноприйнятих правил української мови, які визначають способи передавання мовлення на письмі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Структура чинного правопису:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I. Правопис основи слова&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Літерні позначення звуків (§ 1–20); Правопис префіксів (§ 21); Правопис суфіксів (§ 22–24); Правопис складних слів (§ 25–33); Вживання великої літери (букви) (§ 34–40); Правила переносу (§ 41–42); Знак наголосу (§ 43).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;II. Правопис закінчень відмінюваних слів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іменник (§ 44–66); Прикметник (§ 67–69); Числівник (§ 70–72); Займенник (§ 73–79); Дієслово (§ 80–85).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;III. Правопис слів іншомовного походження&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приголосні (§ 86–89); Передача звука j та голосних (§ 90–91); Групи приголосних з голосними (§ 92–99); Відмінювання слів іншомовного походження (§ 100).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;IV. Правопис власних назв (прізвищ)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українські прізвища, відмінювання імен і прізвищ (§ 101–105); Складні і складені особові імена та прізвища й похідні від них прикметники (§ 106–107); Географічні назви (§ 108–114).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;V. Найголовніші правила пунктуації (§ 115–125)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-21T17:55:25.847" LastActivityDate="2018-08-21T17:55:25.847" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4774" PostTypeId="4" CreationDate="2018-08-21T17:55:25.847" Score="0" Body="Для запитань про правопис основи слова; закінчень відмінюваних слів; слів іншомовного походження; власних назв. Також для запитань про правила пунктуації." OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-08-21T17:55:25.847" LastActivityDate="2018-08-21T17:55:25.847" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4775" PostTypeId="2" ParentId="4770" CreationDate="2018-08-21T18:28:44.190" Score="3" Body="&lt;p&gt;Якщо глянути в англомовну &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Procrastination&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедію&lt;/a&gt;, то знайдемо таке пояснення самого терміна:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Procrastination&lt;/strong&gt; - from Latin's &quot;procrastinare&quot;, that translates as: the prefix pro-, 'forward', with -crastinus, 'till next day' from &quot;cras&quot;, 'tomorrow'. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж перекласти, то бачимо, що &lt;strong&gt;&quot;procrastinare&quot;&lt;/strong&gt; складається з двох частин: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;префікс [pro-] - вперед + суфікс [-crastinus] - до наступного дня.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/procrastination&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійсько-українському словнику&lt;/a&gt; знайшла варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;зволікання&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як на мене, &lt;em&gt;найкращі відповідники у літературній мові&lt;/em&gt; - це слова &quot;&lt;strong&gt;відкладання&lt;/strong&gt;&quot; та &quot;&lt;strong&gt;зволікання&lt;/strong&gt;&quot;, що виступають синонімами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо використання слова &quot;&lt;em&gt;проволока&lt;/em&gt;&quot;, то, як пише наведений Вами СУМ-11, його вживаємо &lt;em&gt;ЛИШЕ у розмовній мові&lt;/em&gt;, що дещо обмежує його побутування.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-21T18:28:44.190" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4776" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4788" CreationDate="2018-08-22T09:25:18.807" Score="3" ViewCount="97" Body="&lt;p&gt;Зустрів таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Він був міняйло і їздив однокінкою по селах, промінюючи голки,&#xA;  дзеркальця, шила та всяку господарську подріб за &lt;strong&gt;платянки&lt;/strong&gt;&quot; (Іван&#xA;  Франко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зацікавило слово &quot;платянки&quot;, однак в СУМі його немає. Також вирішив пошукати в &lt;a href=&quot;http://blog.i.ua/community/3065/968726/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словничку галицизмів&lt;/a&gt;, однак там теж його не знайшов. Можливо, хтось знає в якому значенні це слово вживається в даному контексті?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також цікавить етимологія даного слова, бо пошуки в &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=436&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; також не дали ніяких результатів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-23T13:25:47.483" Title="Значення слова &quot;платянки&quot;" Tags="|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4777" PostTypeId="2" ParentId="4776" CreationDate="2018-08-22T09:33:23.933" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Часткова відповідь&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%82%D1%8F%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови за ред. Б. Грінченка&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Платянка&lt;/strong&gt;, ки, ж. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Портянка, онуча&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Ум. Платяночка. На білені платяночки ти красно обуйся. Гол. IV. 488.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таку ж інформацію знайшла і &lt;a href=&quot;http://www.geum.ru/next/art-30822.leaf-33.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Платянки&lt;/strong&gt; – онучі; ганчір’я.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для детальнішого пояснення, берімо &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/onucha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;CУМ-11&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОНУ́ЧА&lt;/strong&gt;, і, жін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Шматок тканини, яким обмотують ноги перед взуванням (перев. в чоботи).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;розм. Шматок старої, брудної тканини; ганчірка.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, платянки - це шматки тканини, які використовують при взуванні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо етимології, на жаль, нічого не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-22T09:39:05.370" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4778" PostTypeId="2" ParentId="4763" CreationDate="2018-08-22T10:05:15.983" Score="1" Body="&lt;p&gt;Зазначу, що питання справді складне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dokupy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt;, як ви й самі зазначили, дане слово не має значення &quot;заодно&quot; чи &quot;заразом&quot;. Також перевіримо &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D1%83%D0%BF%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; і бачимо такі слова: разом, укупі, поспіль, посполу, купно, спільно, &lt;strong&gt;заодно&lt;/strong&gt;, гуртом, заєдно тощо. Як бачимо, слово &quot;заодно&quot; може бути синонімом до &quot;докупи&quot; однак у значенні: &quot;Здійснюючи щось одностайно&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Старших зневажає ваша Леся. На мене сьогодні насипалася, ображала,&#xA;  базікою назвала. &lt;strong&gt;Заодно&lt;/strong&gt; (можна замінити на &quot;докупи&quot;) з Греком Генкою&#xA;  (А. Хижняк)&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо у цьому контексті слово &quot;заодно&quot; має зовсім інше значення. Серед синонімів до слова &quot;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53399/265207.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;заразом&lt;/a&gt;&quot; також не бачимо &quot;докупи&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, я перевірив &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53396/357313.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічний словник української мови&lt;/a&gt;, і в жодному з поданих там фразеологізмів &quot;докупи&quot; не вживається у значенні &quot;заодно&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/slovnik_sinonimiv/d/dokupi/27-1-0-3242&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;офіційному сайті української мови&lt;/a&gt; до слова &quot;докупи&quot; подаються такі синоніми: до гурту, в одне ціле, воєдино; разом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачите, згідно до всіх наведених вище джерел основним значення слова &quot;докупи&quot; є &quot;В одно місце; разом&quot;. Крім того я переглядав шукав слово &quot;докупи&quot; в книгах Гугл і в жодній з тих, що мені зустрілися, не вдалося знайти слова &quot;докупи&quot; у значенні &quot;заодно&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, робимо висновки, що &quot;заодно&quot; та &quot;докупи&quot; можуть бути синонімами лише у заченні &quot;разом&quot;. На жаль, знайти фактів, які б могли підтвердити ваші припущення, мені не вдалося, однак, як я зазначив на початку - питання справді складне і тому не можна із 100% впевненістю сказати, що дане слово не можна вживати у значенні &quot;заодно&quot;, однак гадаю, що все ж найкраще для цього використовувати слово &quot;заразом&quot;, &quot;водночас&quot;, &quot;воднораз&quot; (згідно до &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53399/265207.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; слово &quot;заодно&quot; - запозичене).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-24T09:16:15.843" LastActivityDate="2018-08-24T09:16:15.843" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4779" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4781" CreationDate="2018-08-22T11:02:08.433" Score="3" ViewCount="6983" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Офшор&lt;/strong&gt; - територія або країна, що має привабливо низькі або нульові ставки на всі чи деякі види прибутків іноземних компаній.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Приклад вживання:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Понад половини світової торгівлі йде через офшори.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/ofshor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; пропонують варіант &quot;позаподатковий&quot;, однак ми не можемо замінити прикметником іменник. Також там є слово &quot;безподаття&quot;, однак в СУМі слова &quot;подаття&quot; немає і як бути в такмоу випадку із іменниками множини (офшор-офшори)? Слово &quot;забережжя&quot; як на мене не повністю передає значення слова &quot;офшор&quot; і може означати просто &quot;щось, що знаходиться за берегом&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому чи є в наші мові якісь влучні відповідники (напевно, це повинен бути якийсь економічний термін) або ж чи можна їх створити так, щоб вони не суперечили правилам українського словотвору та повною мірою передавали значення слова-оригінала?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-22T13:34:37.307" Title="Відповідник до слова &quot;офшор&quot;" Tags="|вибір-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4780" PostTypeId="2" ParentId="4779" CreationDate="2018-08-22T11:19:31.193" Score="5" Body="&lt;p&gt;термін &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;офшор&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; присутній в декількох академічних виданнях:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/38/53406/382661.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Eкономічна енциклопедія&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;ОФШОР&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; залучення іноземного капіталу з метою пожвавлення економічного розвитку країни шляхом податкових та інших пільг&#xA;іноземним резидентам.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/105/53406/1092984.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Економічний словник&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;ОФШОР&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (англ. &lt;em&gt;оff shore&lt;/em&gt;)   центри спільного підприємництва, які надають пільговий режим фінансово-кредитних операцій в іноземній&#xA;валюті для іноземних резидентів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53406/932399.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВТССУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;ОФШОР&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;  -у, ч. &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Території, які забезпечують пільговий режим (зниження податків, звільнення від валютного контролю і т. ін.) для&#xA;фінансово-кредитних операцій із закордонними учасниками в іноземній&#xA;валюті. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Термін, що його застосовують для характеристики деяких&#xA;видів банківських операцій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можемо використовувати саме слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;офшор&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; не замінюючи на інші слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-22T11:19:31.193" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4781" PostTypeId="2" ParentId="4779" CreationDate="2018-08-22T11:24:46.963" Score="3" Body="&lt;p&gt;Відповідповідник до слово &quot;офшор&quot; швидше за все буде неологізмом, адже це слово теж прийшло до нас зовсім недавно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо говорити про варіант &quot;забережжя&quot;, то він буде найближчим до оригіналу за способом творення, адже, як пише у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%84%D1%88%D0%BE%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Офшо́р&lt;/strong&gt; - англ. offshore — &lt;strong&gt;«поза берегом»&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;«поза межами»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож звідси й утворено забережжя.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такий же відповідник пропонує і Кирилюк О. Л. у статті &lt;a href=&quot;http://www.apriori-nauka.ru/media/slovo/11-2016/Kirilyuk.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;ДО ПИТАННЯ ПРО УКРАЇНСЬКІ НЕОЛОГІЗМИ – ЗАМІННИКИ ІНШОМОВНИХ СЛІВ&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;офшор&lt;/strong&gt; – &lt;strong&gt;&lt;em&gt;забережжя&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, найкраще, як вже писала п. Mariia Matskevych, використовувати таки слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;офшор&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, однак якщо вже хочеться саме відповідник-неологізм, тоді варто зупинитися на лексемі &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;забережжя&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-08-22T13:34:37.307" LastActivityDate="2018-08-22T13:34:37.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4782" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-22T11:46:11.890" Score="2" ViewCount="343" Body="&lt;p&gt;Багато різних посилань можна побачити щодо обидвох варіантів слова, однак здебільшого в оголошенням про купівлю або у блогах. Для прикладу наведу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Гіроскутер &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=ELWyZ7RFvJs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://gtf-drive.com/ua-ua/news/about-hoverboard&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Героскутер &lt;a href=&quot;https://www.olx.ua/uk/obyavlenie/prodam-geroskuter-ne-dorogo-IDBntz2.html#aaebf510b0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://speshka.com/sp/item-17010715/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки це слово недавно з’явилося на наших теренах,  то &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghiroskuter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; його не подає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-22T13:47:37.423" Title="Як правильно: гіроскутер чи героскутер?" Tags="|вибір-слова|іменники|запозичені-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4783" PostTypeId="2" ParentId="4782" CreationDate="2018-08-22T11:48:14.283" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%BA%D1%83%D1%82%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Гіроскутер&lt;/strong&gt; (двоколісний скутер).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На підтвердження цього знаходимо у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/42/53395/280395.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику іншомовних слів Мельничука&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ГІРО&lt;/strong&gt;... &#xA;  (від грец. γϋρος – коло, γυρεύω – обертаюсь) &#xA;  у складних словах відповідає поняттю «обертовий рух».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіант &lt;strong&gt;гЕроскутер&lt;/strong&gt; зустрічається набагато менше на просторах інтернету і є неправильним на позначення даного виду транспорту. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-08-22T11:48:14.283" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4784" PostTypeId="2" ParentId="4687" CreationDate="2018-08-22T13:21:26.880" Score="1" Body="&lt;p&gt;Хоча не всі мовознавці довіряють &lt;strong&gt;СУМ-20&lt;/strong&gt;, але слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;екстрим&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;екстремал&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в ньому присутні, тому нормативні. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=199678&amp;amp;page=861&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕКСТРИМ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у, ч. &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Сукупність будь-яких дій, пов'язаних з відчуттям небезпеки, ризиком і т. ін. &lt;em&gt;Маршрути в карстових печерах&#xA;  різні за рівнем складності. Якщо екстрим не лякає, кожен може взяти&#xA;  участь у розвідуванні нових ходів&lt;/em&gt; (із журн.); &lt;em&gt;Унікальний ландшафт&#xA;  Присамар'я – живописні озера і стариці, сфагнові болота і заплавні&#xA;  луки, солончаки і піщані дюни – спокушає любителів автоперегонів по&#xA;  пересіченій місцевості, які шукають екстрим&lt;/em&gt; (з газ.).&#xA;  &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; розм. Надзвичайна ситуація, подія, переживання і т. ін. &lt;em&gt;Погода інколи підносить нам такі сюрпризи, які спрогнозувати неможливо.&#xA;  Травневий екстрим не зміг передбачити ніхто&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=185048&amp;amp;page=861&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕКСТРЕМАЛ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; а, ч. Той, хто вдається до надто ризикованих дій&#xA;  спортивного характеру, трюків, отримуючи задоволення. &lt;em&gt;“Чому Африка?”&#xA;  – згадався їй рекламний слоган українських екстремалів .. Євка не&#xA;  допускала й миттєвого жалю за комфортом&lt;/em&gt; (І. Карпа); &lt;em&gt;З цієї вантової&#xA;  конструкції на Черепановій горі ризикують стрибати хіба що екстремали&#xA;  – трамплін нестійкий і здригається навіть від вітру&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53397/77455.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;екстрема́л&lt;/strong&gt;  іменник чоловічого роду, істота  людина, що займається екстремальними видами спорту&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слова  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;екстрим&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;екстремал&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; можемо сміливо використовувати у всіх видах мовлення. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-08-22T13:21:26.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4785" PostTypeId="2" ParentId="4782" CreationDate="2018-08-22T13:47:37.423" Score="4" Body="&lt;p&gt;Правильний варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ГІРОСКУТЕР&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, адже слово перекладене з англ. &lt;em&gt;GyroScooter&lt;/em&gt;, що в свою чергу утворене від злиття двох слів - &lt;em&gt;gyro&lt;/em&gt; i &lt;em&gt;scooter&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійсько-українські словники&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=gyro&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;gyro&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;  гіроско́п, дзи́ґа || гіроско́пний, дзи́ґовий&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=scooter%20&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;scooter&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; 3) ску́тер&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-08-22T13:47:37.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4786" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4787" CreationDate="2018-08-22T14:08:01.147" Score="5" ViewCount="437" Body="&lt;p&gt;Із статті &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D0%BA%D0%B0_%D1%81%D1%82%D1%80%D1%96%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Клейка стрі́чка або &lt;strong&gt;&lt;em&gt;скотч&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (англ. Adhesive tape) — плівкова стрічка з клейовим покриттям, що застосовується в побуті та на виробництві; технологічно використовує фізичне явище адгезії. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=Adhesive%20tape&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійський словник ділової людини 2014 (Є. І. Гороть, О. В. Василенко, Н. В. Єфремова та ін.) &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Adhesive tape&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;  стрічк||а ім. ж.  тех. tape&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• ізоляційна ~а adhesive tape&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;• клейка ~а (скотч) sticky tape&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/skotch&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонують замінювати на &lt;em&gt;липок, липучка, налипач, клейка стрічка, липач&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-20 є визначення &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47501&amp;amp;page=1499&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;липучка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, зокрема знач.2 найбільш схоже, але не є повним відповідником до слова &lt;em&gt;&quot;скотч&quot;&lt;/em&gt;. &#xA;Інші запропоновані замінники в СУМ-20 відсутні. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке із слів краще використовувати в діловому мовленні? Чи можемо використовувати слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;скотч&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в документах чи краще замінити на словосполучення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;клейка стрічка&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-08-27T18:56:34.803" Title="Відповідник до слова &quot;скотч&quot;" Tags="|вживання-слів|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4787" PostTypeId="2" ParentId="4786" CreationDate="2018-08-22T14:33:05.457" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://eslovnyk.com/%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%82%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Найповнішому тлумачному словнику української мови&lt;/a&gt; знаходжу слово &quot;скотч&quot; без жодної зазначення, звідки випливає, що слово літературне і необмежене у використанні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;скотч&lt;/strong&gt; а, ч. Тонка стрічка з липким шаром, яка використовується для пакування дрібних предметів тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?Article=16795&amp;amp;action=show&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику іншомовних слів&lt;/a&gt; подають теж без використання будь-якої позначки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Скотч&lt;/strong&gt; (2) власна навза Scotch &lt;strong&gt;&lt;em&gt;плівкова стрічка з клейовим покриттям.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Від назви торгової марки компанії 3М.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://getword.ru/ukr/slovari.php?word=%D0%A1%D0%BA%D0%BE%D1%82%D1%87&amp;amp;table=ukr_syn_2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt; подають споріднене словосполучення, про яке і Ви пишете:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;клейка стрічка.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходячи з усього, роблю висновок, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;СУМ-11 не подає слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;скотч&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, оскільки воно відносно нове.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;СУМ-20 не подає цього слова, оскільки ще наразі виданий до літери &quot;М&quot;, тому, можливо, ще бути містити і таку статтю, оскільки він сучасний.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Оскільки в академічних виданнях немає цього слова (принаймні я не знайшла), то з вище навадених вважаю, що лексему скотч можна використовувати у діловому мовленні, однак це буде запозиченням на кшталт &lt;em&gt;унітаз, ксерокс&lt;/em&gt;, які теж утворені від назв фірм, що виготовляли ці товари.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак не буде помилкою і вживання словосполучення, що подає словник синонімів, &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;клейка стрічка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S. : мені, наприклад, варіант &quot;клейка стрічка&quot; більш до вподоби! :-)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-08-25T18:47:58.153" LastActivityDate="2018-08-25T18:47:58.153" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4788" PostTypeId="2" ParentId="4776" CreationDate="2018-08-23T13:25:47.483" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/946395.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВТССУМ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Платянка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -и, ж. , зах. Онуча.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53406/929178.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онуча&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 1. Шматок тканини, яким обмотують ноги перед взуванням (перев. в чоботи). 2. розм. Шматок старої, брудної тканини;&#xA;  ганчірка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53406/164286.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник (Українська академія наук)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ОНУЧА (-чі), (ум. онучка, онучечка), &lt;em&gt;платянка&lt;/em&gt; (гал.) (ум. платяночка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=436&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ст.432&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пла́ття, платтьови́й, платтяний, платя́ни́ця, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пла́тя́нка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – див&#xA;  &lt;strong&gt;плат.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Повертаємося до ст.430, слово &lt;strong&gt;&quot;плат&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/0ms0f.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/0ms0f.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/EFvzR.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/EFvzR.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/vBsrs.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/vBsrs.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-08-23T13:25:47.483" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4789" PostTypeId="2" ParentId="4636" CreationDate="2018-08-23T17:20:29.177" Score="5" Body="&lt;p&gt;Знайти влучного українського відповідника до цього вислову не вийде, і я поясню чому.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перш за все, - це не фразеологізм, цей вислів було сказано російським ведучим, а у наших ЗМІ він вживається як сарказм. Отже якщо бути точним, то це цитата, а хіба ми шукаємо українські відповідники для таких цитат, як, для прикладу, &quot;Veni, vidi, vici&quot;? Ні, найкраще, що ми можемо зробити - це перекласти їх (&quot;Прийшов, побачив, переміг).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не раз доводилося чути транслітерацію &quot;Совпадєніє - не думаю&quot;. Робиться це й для того, щоб створити певну відсилку на Дмитра Кисильова та й на російські ЗМІ та російську пропаганду загалом, а тому, якщо ми замінимо цей вислів українським фразеологізмом (що вкрай важко зробити), то тоді він просто перестане бути алюзією (чого не трапиться у випадку із перекладом, &lt;a href=&quot;http://finenews.info/fajna-narodna-mudrist/fotozhabi/item/16904-spivpadinnia-ne-dumaiu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приклад&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-03T11:59:05.380" LastActivityDate="2018-09-03T11:59:05.380" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4790" PostTypeId="2" ParentId="4786" CreationDate="2018-08-23T22:27:57.797" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Слово «скотч» є епонімом утвореним від назви бренду клейкої стрічки. Вживання його для позначення довільної стрічки є правильним приблизно настільки, наскільки правильним є вживання слова «памперс» до довільного підгузника, чи «ксерокс» для довільного копіра: широковживаним, загальнозрозумілим, але все ж некоректним. Тому в діловому мовленні я б надав перевагу загальнішій назві «клейка стрічка». Навіть, якщо мова йде про клейку стрічку бренду Scotch.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1195" LastEditorUserId="1195" LastEditDate="2018-08-27T18:56:34.803" LastActivityDate="2018-08-27T18:56:34.803" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4791" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4793" CreationDate="2018-08-24T09:38:19.063" Score="0" ViewCount="225" Body="&lt;p&gt;Букме́кер — людина, чиєю професією є отримувати гроші від тих, хто робить ставки (&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%83%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D0%BA%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;). Походить від англ. &quot;bookmaker&quot;, де слово &quot;book&quot; можна перекласти як &quot;домовлятися&quot;, &quot;бронювати&quot;, &quot;записувати&quot;, &quot;замовляти&quot;, а &quot;maker&quot; - &quot;творець&quot;, &quot;фабрикант&quot;, &quot;виробник&quot; (ГуглПерекладач).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Більше 200 букмекерських контор світу представлені й оцінені в нашому&#xA;  рейтингу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/bukmeker&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; іще не обрали єдиного варіанту, однак там пропонують варіант &quot;ставкар&quot;, але такого слова немає в СУМі, проте там є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stavka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ставка&lt;/a&gt;&quot;. Проте якщо використати це слово як відповідник, то як бути із &quot;букмекерськими конторами&quot;? &quot;Контори для ставок&quot; чи &quot;ставкарські контори&quot;? З іншими варіантами, такими як &quot;ставкотрим&quot; та &quot;ставкотримач&quot; також складно утворити хороші прикметники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є в нашій мові якийсь відповідник, яким би можна було замінити це слово, а також від якого можна було б утворити прикметник до слова &quot;букмекерський&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-24T10:35:47.040" Title="Відповідник до слова &quot;букмекер&quot;" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4792" PostTypeId="2" ParentId="4791" CreationDate="2018-08-24T10:05:45.123" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;СУМ-20&lt;/strong&gt; містить такі визначення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=153095&amp;amp;page=217&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БУКМЕКЕР&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  а, ч. Той, хто приймає грошові ставки у грі в тоталізатор. &lt;em&gt;У всіх країнах легальний податок, який платять&#xA;  організатори спортивних тоталізаторів, йде саме на той спорт, на якому&#xA;  заробляють букмекери&lt;/em&gt; (з наук.-попул. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=153096&amp;amp;page=217&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БУКМЕКЕРСЬКИЙ&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; а, е. Прикм. до букме́кер. &lt;em&gt;Букмекерський бізнес в Україні активно включився у прогнозування політичних подій&lt;/em&gt;&#xA;  (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словник іншомовних слів Мельничука&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/42/53393/278982.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Букмекер&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;(англ. &lt;em&gt;book-maker&lt;/em&gt;, від &lt;em&gt;book&lt;/em&gt; – записувати і &lt;em&gt;maker&lt;/em&gt; – агент)&#xA;  у буржуазних країнах особа, яка збирає і записує застави від публіки&#xA;  при укладенні парі на кінних змаганнях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Eкономічна енциклопедія&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/38/53393/377786.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БУКМЕКЕР&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (англ. &lt;em&gt;bookmaker&lt;/em&gt;) — службова особа в ігровому бізнесі, яка приймає грошові ставки від гравців на тоталізаторі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВТССУМ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53393/834360.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Букмекер&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -а, ч. Особа, яка збирає і записує ставки у грі в тоталізатор.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53393/834361.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Букмекерський&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -а, -е. Стос. до букмекера.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Орфографічний словник української мови&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53393/45833.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Букме́кер&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; іменник чоловічого роду, істота. Той, хто приймає ставки на спортивні змагання&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53393/45834.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Букме́керський&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; прикметник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обидва слова цілком нормативні, адже присутні в декількох академічних виданнях. Отже, можемо використовувати в діловому мовленні. Непотрібно вигадувати заміну словам, які вже є в словниках. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-08-24T10:15:26.003" LastActivityDate="2018-08-24T10:15:26.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4793" PostTypeId="2" ParentId="4791" CreationDate="2018-08-24T10:35:47.040" Score="2" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Британською англійською букмекерів також іноді називають словосполученням &lt;em&gt;turf accountant&lt;/em&gt; (можливо, це словосполучення частково застаріло, але словники його все ще наводять). Тут під &lt;em&gt;turf&lt;/em&gt; мається на увазі «дерен (шар трави на ґрунті)» або «ділянка землі, покрита дерном» (часто дерном покривають землю для кінних перегонів або інших змагань), також це слово поширилося до значень «доріжка для перегонів» і «кіні перегони»; &lt;em&gt;accountant&lt;/em&gt; — «бухгалтер». Відповідно, можна спробувати змайструвати щось на зразок &lt;em&gt;перегонний бухгалтер&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;бухгалтер перегонів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дерновий бухгалтер&lt;/em&gt;; якщо Ви хочете позбутися й слова &lt;em&gt;бухгалтер&lt;/em&gt;, то можете спробувати замінити &lt;em&gt;бухгалтер&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;рахівник&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Також можна спробувати за прямим значенням: &lt;em&gt;приймач ставок&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;ставкоприймач&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;реєстратор ставок&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;ставкореєстратор&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;ставкар&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але слово &lt;em&gt;букмекер&lt;/em&gt;, як цілком правильно &lt;a href=&quot;/a/4792&quot;&gt;зазначає Марія Мацкевич&lt;/a&gt;, зафіксоване в усіх словниках — тому вигадувати інші варіанти, мені здається, є сенс лише через теоретичний інтерес (на практиці ці варіанти можуть бути менш зрозумілими за запозичене &lt;em&gt;букмекер&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-24T10:35:47.040" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4794" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4795" CreationDate="2018-08-25T21:15:07.323" Score="5" ViewCount="310" Body="&lt;p&gt;Some languages, &lt;a href=&quot;http://lessonplanspage.com/ladivisionofsyllablesinspanish612-htm/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;such as Spanish&lt;/a&gt;, have specific rules for how to form syllables.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I'm writing an app and one of the things I need to do is to find a syllable count of some Ukrainian text. I remember reading that Ukrainian does not have diphthongs so I imagine that it would be close to the number of vowels, but as I understand in Ukrainian consonants can sometimes forms their own syllables. Under what circumstances does this happen?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-26T02:03:42.700" LastActivityDate="2018-08-26T02:03:42.700" Title="How are syllables broken up in Ukrainian?" Tags="|software|syllables|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4795" PostTypeId="2" ParentId="4794" CreationDate="2018-08-26T02:03:16.827" Score="3" Body="&lt;p&gt;I read your question as you are &lt;em&gt;not&lt;/em&gt; asking about the whole set of verbalized rules, but you need a software to process it instead. Please correct me if I'm wrong.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In most languages, including Ukrainian, &lt;strong&gt;hyphenation&lt;/strong&gt; occurs on the boundaries between syllables. In other words, the problem of &lt;strong&gt;syllabification&lt;/strong&gt; is equivalent to the problem of &lt;strong&gt;hyphenation&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Unless you are an avid developer, linguist, and NLP/ML professional, you don't need developing your own tool for doing that. Take an existing one. A bonus feature is that &lt;strong&gt;both algorithms and dictionaries evolve&lt;/strong&gt;, and you sooner or later get free updates.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There are lots of free/open-source &lt;strong&gt;hyphenation libraries&lt;/strong&gt; existing, including those for Mozilla Firefox, OpenOffice, and others. They are pretty much complicated, and it will take a lot of your effort to develop something similar.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;One of such tools is &lt;a href=&quot;http://lingucomponent.openoffice.org/hyphenator.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Myspell Hyphenator&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Since nobody can know &lt;em&gt;all&lt;/em&gt; languages, the hyphenation libraries use their meta-language for dictionary definitions. Other people who are familiar with individual languages, develop the dictionaries.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;One of such dictionaries is &lt;a href=&quot;https://github.com/brown-uk/dict_uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий електронний словник української мови (ВЕСУМ)&lt;/a&gt; distributed under the terms of By-NC-SAA 4.0 license.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://github.com/brown-uk/dict_uk/blob/master/distr/openoffice.org/hyphen/hyph_uk_UA.dic&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Here's an example&lt;/a&gt; how the dictionary looks like.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-08-26T02:03:16.827" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4796" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-26T13:17:23.910" Score="4" ViewCount="9964" Body="&lt;p&gt;Цікавить наголос у слові &quot;занесло&quot;. Адже у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zanesty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАНЕ́СТИ&lt;/strong&gt;, отже, занЕсло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=103572&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt; подають подвійний:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;занЕстИ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А в цьому &lt;a href=&quot;http://mila.co.ua/2017/12/03/slovnyk-nagolosiv/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику наголосів&lt;/a&gt; вказано, що наголос падає на останній склад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;занестИ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходячи з усього цього, щось розгубилася... То де все ж таки наголос у слові &lt;strong&gt;занесло&lt;/strong&gt;, що утворене від &lt;strong&gt;занести&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-26T15:27:59.213" Title="Наголос у слові занести / занесло" Tags="|дієслова|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4797" PostTypeId="2" ParentId="4796" CreationDate="2018-08-26T13:21:13.963" Score="4" Body="&lt;p&gt;Справді, різні джерела подають неднакову інформацію. Наприклад, у &lt;a href=&quot;https://dyvoslovo.com.ua/wp-content/uploads/2018/03/2-0318.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дивослові&lt;/a&gt; Олександр Авраменко подає наголос &lt;strong&gt;занестИ&lt;/strong&gt;, а у &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словниках України on-line&lt;/a&gt; знаходимо подвійний наголос.&#xA;Однак, згідно з &lt;a href=&quot;https://studopedia.org/12-96189.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правилом&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Правильними є наголошення кінцевого складу в дієсловах типу: нестИ, вестИ, везтИ та ін. Наприклад: нести- принестИ, пронестИ, &lt;strong&gt;занестИ,&lt;/strong&gt; піднестИ, внестИ... (а не принЕсти, занЕсти...).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшла також цікаву інформацію (можливо, не зовсім це зараз має відношення до нормативності, але цікаво для роздумування) &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/39797&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Івана Огієнка про відміну галицького наголосу&lt;/a&gt;( cпочатку подано наголос галицький, а в дужках — східно-український.)&#xA;&lt;strong&gt;занеслО (занЕсло)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/17540-zanesty.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови за ред. Б. Грінчнека&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Занести́,&lt;/strong&gt; -ся. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, все-таки правильний наголос &lt;strong&gt;занеслО.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-08-26T13:21:13.963" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4798" PostTypeId="2" ParentId="4796" CreationDate="2018-08-26T13:52:41.087" Score="4" Body="&lt;p&gt;Ось &lt;a href=&quot;https://naurok.com.ua/ukra-nska-mova-nagolos-metodichna-rozrobka-dlya-pidgotovki-do-zno-27735.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt; присвячена наголосу в українській мові, де вказано, що потрібно казати &quot;занестИ&quot; (див. короткий словник наголосів). А ось &lt;a href=&quot;https://studopedia.org/12-96189.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; також йдеться про наголос і цитую:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Правильними є наголошення &lt;strong&gt;кінцевого складу&lt;/strong&gt; в дієсловах типу: нести,&#xA;  вести, везти та ін. Наприклад: нести- принести, пронести, занест&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;,&#xA;  піднести, внести... (а &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; принести, зан&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;сти...).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того вже в наведеному вами &lt;a href=&quot;http://mila.co.ua/2017/12/03/slovnyk-nagolosiv/#a9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику Наголосів&lt;/a&gt; вказується на те, що потрібно казати &quot;занестИ&quot;. Отож, ми можемо зробити висновок, що у цьому слові наголошений останній склад і не може бути ніяких інших варіантів (якщо ми говоримо про літературну українську мову, а не про діалекти).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-08-26T15:27:59.213" LastActivityDate="2018-08-26T15:27:59.213" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4799" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-26T22:13:08.927" Score="6" ViewCount="294" Body="&lt;p&gt;I am aware (thanks largely to &lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/8/259&quot;&gt;this meta post&lt;/a&gt;) that there are several dictionaries online that provide stress, such as:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ULIF&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;slovnyk.ua&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However, I'd prefer something:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Machine readable&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Usable in commercial software&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Usable offline (such as a large text file like the &lt;a href=&quot;http://svn.code.sf.net/p/cmusphinx/code/trunk/cmudict/cmudict-0.7b&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;CMU dictionary&lt;/a&gt; is for English)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Answers that don't meet all these criteria are still welcome as they may be useful to others)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(There may be an answer in &lt;a href=&quot;https://ukrainian.meta.stackexchange.com/q/8/259&quot;&gt;the aforementioned meta post&lt;/a&gt;, as I was only able to read the English answer, since my Ukrainian is still at a very basic level.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="259" LastEditorUserId="259" LastEditDate="2018-08-27T03:32:47.870" LastActivityDate="2023-06-19T05:56:37.020" Title="Machine-Readable Pronunciation/Stress Dictionary for Ukrainian?" Tags="|наголос|фонетика|software|словники|syllables|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4800" PostTypeId="2" ParentId="4799" CreationDate="2018-08-27T10:08:15.183" Score="3" Body="&lt;p&gt;Here is &lt;a href=&quot;/q/1334/&quot;&gt;a question about open-data Ukrainian dictionaries&lt;/a&gt; (though, sadly for you the question and its answers are in Ukrainian).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In short, the only stuff I know (both are covered in answers to that questions) is:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wiktionary.org&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ukrainian Wiktionary&lt;/a&gt;. MediaWiki formatting isn't easily parsable, but as you need only stress/pronunciation, it should be enough for you to extract a limited set of patterns from each page (e.g. &lt;code&gt;|склади=до-мі́в-ка&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;|склади={{склади|слов|ни́к}}&lt;/code&gt;) (the largest problem is probably that Ukrainian Wiktionary may rarely contain entries about words in other languages, so you will also need to parse top-level headings to extract &lt;code&gt;|склади=&lt;/code&gt; only from sections about Ukrainian words); Wiktionary allows to download all pages in &lt;a href=&quot;//dumps.wikimedia.org/backup-index.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;a single dump&lt;/a&gt;. The main problem is that as for now it contains not so much words (you can also try to parse Russian and English Wiktionaries — sometimes that contain entries about Ukrainian words that Ukrainian Wiktionary misses — but that probably won't help a lot).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//github.com/LinguisticAndInformationSystems/mphdict/wiki&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mhpdict&lt;/a&gt;. The problem with that source is that, despite mhpdict provides all of its databases under open licence (&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Open_Database_License&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ODbL&lt;/a&gt; 1.0), the legibility of mhpdict databases themselves is under question: it claimed to be based on the 7-volume &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Etymological dictionary of the Ukrainian language&lt;/a&gt;, while the copyright holders of the 7-volume Etymological dictionary were quite indignant about that and sued (or, at least, were going to sue some time ago) the mhpdict authors.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;In general, sadly, Ukraine as for now has quite low level of culture in the field of intellectual property. Most of Ukrainians simply don't understand what's it all about: neither why one can't just take info from anyone else's site, nor why development of open data / free information is beneficial. If your goal is purely self-educational then you could probably just grab data from any of the websites providing stressed Ukrainian words (many of widely-available Ukrainian dictionary sites aren't license-clean themselves; no one would probably sue you unless you openly advertise that fact) — but if you're going to embed it into commercial software and/or need reliable data sources and/or want to do it 100%-right, then just grabbing a random Ukrainian dictionary site is probably not your way.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-27T10:08:15.183" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4801" PostTypeId="2" ParentId="4126" CreationDate="2018-08-27T11:53:30.103" Score="1" Body="&lt;p&gt;Для відповіді на це питання звернемося до сайту &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%BE%D1%87%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОнлайнКорректор&lt;/a&gt;, де бачимо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть конструкцію &lt;strong&gt;почувати себе&lt;/strong&gt;, якщо мовиться про самопочуття, на&#xA;  стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;почуватися&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, як бачите про &quot;почувати себе&quot; там пише не &quot;не можна&quot;, а &quot;не рекомендується&quot;, тобто теоретичну такій варіант можна використати, але все ж краще вживати дієслово &quot;почуватися&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-27T11:53:30.103" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4802" PostTypeId="2" ParentId="4056" CreationDate="2018-08-27T12:53:03.137" Score="1" Body="&lt;p&gt;І справді, такого слова немає в жодному із відомих словників української мови. Та й на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/steminh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; відповідником до слова &quot;стемінг&quot; пропонують не &quot;основування&quot;, а &quot;обруб&quot;, &quot;дезафіксація&quot; тощо. Однак, якогось єдиного популярного варіанту там ще немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто зазначити, що хорошим варіантом буде &quot;дезафіксація&quot;, але ще краще замінити частинку &quot;дез-&quot; на &quot;зне-&quot;, а &quot;-афіксація&quot; на &quot;-чепіння&quot; (див. &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/afiks&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;). І отримаємо варіант &quot;знечепіння&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, здається, слово &quot;основування&quot;, утворене від &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osnovuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;основуватися&lt;/a&gt;&quot; не буде перечити правилам &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/morfologija_i_pravopis/slovotvir_imennikiv/6-1-0-87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українського словотвору&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Від дієслів абстрактні назви творяться переважно за допо­могою&#xA;  суфіксів -анн(я), -енн(я), -інн(я) (навчання, споглядан­ня, мислення,&#xA;  вдосконалення, терпіння, розуміння), рідше —б(а) (лічба, журба), -к(а)&#xA;  (суперечка, здогадка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-27T12:53:03.137" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4803" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4805" CreationDate="2018-08-28T10:19:59.263" Score="4" ViewCount="205" Body="&lt;p&gt;Російською це буде &quot;Бродяга&quot; або &quot;Странник&quot;. Який український аналог цих двох слів? Я знайшов варіант &quot;Блукач&quot;, але він не всім подобається. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найближче за смисловим контекстом до цього Арагорн з трилогії &quot;Володар кілець&quot;.&#xA;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Aragorn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Aragorn was a Ranger of the North, first introduced with the name Strider at Bree, as the Hobbits continued to call him throughout The Lord of the Rings&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або взагалі Еней. Не по характеру, а по пригодам. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Річ у тім, що це назва роману, який складається з чотирьох частин, кожна з яких має назву на зразок першої &quot;Наівний пілігрим&quot;. Тобто скрізь обігруються варіанти якраз &quot;мандрівника&quot; або &quot;подорожнього&quot;. Палітра слів повинна передавати зміну стану головного героя. Тому відтінок кожного слова дуже важливий.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="243" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-05T18:54:19.567" LastActivityDate="2018-09-05T18:54:19.567" Title="Як перекласти Strider?" Tags="|переклад|from-english|from-russian|" AnswerCount="4" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4804" PostTypeId="2" ParentId="4803" CreationDate="2018-08-28T10:45:19.310" Score="0" Body="&lt;p&gt;Можу запропонувати варіанти &quot;Мандрівник&quot; чи &quot;Пілігрим&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1690" LastActivityDate="2018-08-28T10:45:19.310" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4805" PostTypeId="2" ParentId="4803" CreationDate="2018-08-28T12:24:56.023" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов) &lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Странник – &lt;em&gt;&lt;strong&gt;мандрі́вник&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Мандріве́ць&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, -вця́, м. Странникъ; путешественникъ.&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Проча́нин&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, -на, м. Богомолець; странникъ. &lt;em&gt;Куди, прочане, ви йдете?&lt;/em&gt; Котл. Ен. І. 16. &lt;em&gt;Над вечір увійшли ми в село, і розбрелись&#xA;прочане улицями. МВ. І. 17.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mandrivnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мандрівник&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; Той, хто мандрує; подорожній, подорожанин. //  Людина,&#xA;що за характером своєї діяльності мусить часто мандрувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;МАНДРІ́ВНИ́К&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (той, хто мандрує, подорожує), МАНДРІВЕ́ЦЬ, ПОДОРО́ЖНІЙ, ПОДОРОЖА́НИН, ПОДОРО́ЖНИК &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ОБХОДИ́СВІТ&#xA;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;,СТРА́ННИК &lt;em&gt;заст.&lt;/em&gt;, ВОЯЖЕ́Р &lt;em&gt;заст. ірон.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПІЛІГРИ́М&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;книжн&lt;/em&gt;. заст.,ВАНДРІ́ВНИ́К діал.,ВАНДРІ́ВЕЦЬ &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pilighrym&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пілігрим&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; 1. Паломник. &lt;em&gt;Пілігрими, що йдуть до святих місць, підкоряються темному покликові забобонності&lt;/em&gt; (Павло Загребельний,&#xA;Шепіт, 1966, 27); &lt;em&gt;Воліла б вона бути похованою романтично.. Щоб ішли&#xA;тоді до неї, романтичної таврійської святої, вродливі молоді&#xA;пілігрими&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, Таврія, 1952, 131);  &lt;em&gt;У порівняннях. Іду я з&#xA;посохом, як пілігрим, Дорогою тернистою, крутою&lt;/em&gt; (Микола Терещенко,&#xA;Дорога, 1939, 36).&#xA;2. &lt;em&gt;перен. &lt;strong&gt;Мандрівник, подорожній&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Призвичаївся [М. Гоголь] відчувати під ногами хистку палубу, І.. йому все здавалося, що й&#xA;земля, і камінь ходять під ним — блідим, жовтим, виснаженим бурями й&#xA;громами пілігримом&lt;/em&gt; (Олексій Полторацький, Повість.., 1960, 395).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, для назви книги краще використати один із синонімів до слова &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;мандрівник&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, а саме &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;пілігрим&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-28T12:24:56.023" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4806" PostTypeId="2" ParentId="4803" CreationDate="2018-08-28T14:13:03.873" Score="3" Body="&lt;p&gt;Дуже віддалені синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/blukach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Блукач&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/burlaka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бурлака&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghalajda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Галайда&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zavoloka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Заволока&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prochanyn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прочанин&lt;/a&gt; — навіяне &lt;em&gt;пілігримом&lt;/em&gt;, але я не певен, що підходить, бо, на відміну від &lt;em&gt;пілігрима&lt;/em&gt;, що має два значення («паломник» і «подорожній»), здається, має лише одне («паломник»).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=642&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Путник&lt;/a&gt; — це подається як діалектне.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skytaljnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Скитальник&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khodak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ходак&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khodok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ходок&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Шляхоходець — якщо підійде неологізм.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-28T14:13:03.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4807" PostTypeId="2" ParentId="4803" CreationDate="2018-08-28T15:59:02.723" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;stride &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Іти великими кроками, рішуче, поспішаючи, нетерпеливо, гонорливо.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Зробити великий крок.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Широко розставляти ноги.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, важливо вказати на тип ходи. Він не просто блукач чи путник. Він іде швидко, впевнено, переконливо, знаючи куди і навіщо. Він &lt;strong&gt;стрімкохід&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-08-28T15:59:02.723" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4808" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-28T18:55:31.273" Score="3" ViewCount="647" Body="&lt;p&gt;Як правильно сформулювати словосполучення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;очікувальний результат&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;очікуваний результат&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? Бачила вживання обох виразів. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ochikuvaljnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Очікувальний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; а, е. Те саме, що вичікувальний. &lt;em&gt;Проти нього з очікувальними обличчями сиділи Дорош і Оксен&lt;/em&gt; (Григорій&#xA;  Тютюнник, Вир, 1964, 171).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ochikuvanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Очікуваний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  а, е. Дієпр. пас. теп. і мин. ч. до очікувати. &lt;em&gt;Тим часом так нетерпляче очікувана відповідь не надходить&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 119); &lt;em&gt;Тільки радість буває очікуваною, бо&#xA;  людина щодня її для себе виборює, а лихо приходить неждано&lt;/em&gt; (Микола&#xA;  Руденко, Остання шабля, 1959, 389)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-09-06T11:16:37.697" Title="Очікувальний чи очікуваний результат?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4809" PostTypeId="2" ParentId="4808" CreationDate="2018-08-28T19:19:33.417" Score="0" Body="&lt;p&gt;Я вважаю, що ваше запитання вже містить відповідь:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Очікувальний&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;вичікувальний&lt;/em&gt; — той, що повʼязаний з чеканням;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Очікуваний&lt;/em&gt; — той, &lt;strong&gt;чого&lt;/strong&gt; чекають, &lt;strong&gt;на що&lt;/strong&gt; очікують.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;(Community Wiki присвячується Капітанові Очевидність :-)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-08-28T19:19:33.417" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2018-08-28T19:19:33.417" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4810" PostTypeId="2" ParentId="4808" CreationDate="2018-08-29T05:50:05.123" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk676/TK_wisnyk676_kocherha_pilec&amp;#39;kyj.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Є три види процесових&lt;/a&gt;, тобто віддієслівних прикметників, вони виражають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;здатність бути підданим дії (інтеґровний, йонізовний, (з)руйновний, синтезовний, фільтровний)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;призначення виконувати дію (інтеґрувальний, йонізувальний, синтезувальний, фільтрувальний)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;здатність виконувати дію (йонізівний, руйнівний, фільтрівний)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;em&gt;очікувальний&lt;/em&gt; означає призначення до певної функції/дії.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-08-29T05:50:05.123" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4811" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6058" CreationDate="2018-08-29T08:21:18.753" Score="3" ViewCount="238" Body="&lt;p&gt;Якщо до слова &lt;em&gt;редукція&lt;/em&gt; можна в деякому контексті підібрати відповідних &lt;em&gt;зведення&lt;/em&gt;, то як бути з &lt;em&gt;редукційна&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &lt;em&gt;редукційний алгоритм&lt;/em&gt; робить &lt;em&gt;редукцію&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-12-24T22:36:02.710" LastActivityDate="2019-12-24T22:36:02.710" Title="Редукція-зведення, редукційна-?" Tags="|вибір-слова|словотворення|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4812" PostTypeId="2" ParentId="4811" CreationDate="2018-08-29T13:35:45.010" Score="1" Body="&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/redukcija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Редукція&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;5.&lt;/strong&gt; ек. Зведення складного виробничого процесу до простішого в умовах товарного виробництва. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/redukcijnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Редукційний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  а, е, спец. Стос. до редукції.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zvedennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зведення&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Дія за значенням звести 5—12, 16. Сполучення всіх подібних між собою членів многочлена в один член називається зведенням подібних членів многочлена &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zvedenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зведенний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; а, е. &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Дієпр. пас. мин. ч. до звести. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;em&gt;редукція-зведення, редукційна-зведена.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-08-29T13:35:45.010" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4813" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-29T13:37:07.297" Score="2" ViewCount="370" Body="&lt;p&gt;Слова &quot;розважливий&quot; і &quot;розважатися&quot; дуже схожі за звучанням, але мають протижені значення. Як так вийшло?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику української мови:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;РОЗВА́ЖЛИВИЙ- Здатний всебічно зважувати, обмірковувати що-небудь.&lt;br&gt;&#xA;//  Який свідчить про розсудливість, сповнений розсудливості. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розважатися - 1) Займаючись розмовами, справами і т. ін., відволікатися від чогось гнітючого, важкого, неприємного.&#xA;2) Веселитися, проводити час в якихось забавах, розвагах, потішатися чим-небудь. || Бавитися, гратися (про дітей).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-08-29T20:04:06.717" Title="Розважливий і розважатися" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4814" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-29T14:17:24.360" Score="2" ViewCount="157" Body="&lt;p&gt;Катало́нія (кат. Catalunya, окситан. Catalonha, ісп. Cataluña) - автономний регіон Іспанії.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Завжди думала, що правильно говорити саме &quot;Каталонія&quot;, але останнім часом чую, що говорять і &quot;Каталунія&quot;. То який же варіант є правильним? В мережі нічого не знайшла з цього приводу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-08-30T05:58:45.037" Title="Каталонія чи Каталунія?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4815" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-29T15:38:48.880" Score="4" ViewCount="558" Body="&lt;p&gt;Дуже багато разів чула кілька варіантів слова: &quot;підлікотник&quot; і &quot;підлокітник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В академічному тлумачному словнику знайшла лише варіант &quot;підлокітник&quot;:&#xA;ПІДЛОКІ́ТНИК, а, чол. Поруччя, бильця крісла, на які, сидячи, спираються ліктями.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує слово &quot;підлікотник&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: В українській мові - лІкоть, а не лОкоть.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-09-28T19:34:48.090" Title="Підлокітник чи підлікотник?" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4816" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-29T16:28:01.890" Score="2" ViewCount="306" Body="&lt;p&gt;Як перекласти з російської вислів &quot;утолить желание&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В мережі знайшла кілька варіантів: вгамувати бажання, втамувати бажання, приборкати бажання. Який з них правильний?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2018-09-30T19:04:34.090" LastActivityDate="2018-09-30T19:04:34.090" Title="&quot;Утолить желание&quot; українською" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4817" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-29T17:11:27.563" Score="3" ViewCount="4906" Body="&lt;p&gt;Найчастіше чую &quot;битись об заклад&quot;. Але кілька разів чула слова &quot;спорити&quot;, &quot;спір&quot;, &quot;спор&quot;. Який варіант є правильним?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У тлумачному словнику знайшла:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СПІР 1, спору, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словесне змагання; обговорення чого-небудь двома або кількома особами, в якому кожна з сторін обстоює свою думку, свою правоту. &#xA;//  Полеміка (звичайно в пресі) з рівних питань науки, літератури, політики і т. ін.&lt;br&gt;&#xA;//  Серйозна суперечка; сварка. &#xA;//  перен. Суперечність, зіткнення. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;перев. мн. Взаємні домагання щодо володіння чим-небудь, посідання чогось і т. ін., вирішувані перев. судом. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СПОРИТИ, рю, риш, недок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;розм. Те саме, що сперечатися. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;перен. Змагатися, не поступатися у чому-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вислів &quot;битися об заклад&quot; знайшла лише у фразеологічному словнику:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Об заклад битися (побитися) у ролі прис. — сперечатися з кимсь, бувши цілком переконаним у чому-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-08-29T18:01:03.583" Title="Спорити чи битись об заклад?" Tags="|переклад|існування-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4818" PostTypeId="2" ParentId="4817" CreationDate="2018-08-29T18:01:03.583" Score="2" Body="&lt;p&gt;Правильними є обидва варіанти. Відмінність лише у тому, що &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Спорити&lt;/strong&gt; - розмовне від літературного &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sperechatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сперечатися&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так пише &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sporyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У тому ж таки &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaklad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; знаходжу і таку статтю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Битися (побитися) об (у) заклад; Іти (піти) в заклад&lt;/strong&gt; — сперечатися на гроші, яку-небудь річ і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки СУМ-11 - це академічне видання, йому слід довіряти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як я вище писала, вживання обидвох варіантів є правильними, відмінність лише у тому, що &quot;&lt;strong&gt;спорити&lt;/strong&gt;&quot; - розмовне, а &quot;&lt;strong&gt;битись об заклад&lt;/strong&gt;&quot; - сталий вислів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-08-29T18:01:03.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4819" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-29T18:02:31.590" Score="3" ViewCount="784" Body="&lt;p&gt;Текст із завдання ЗНО&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За кілька останніх років митці прикрасили зовнішні стіни київських&#xA;  будівель десятками яскравих і масштабних малюнків – муралів.&#xA;  Талановиті художники з України, Іспанії, Аргентини, Австралії та&#xA;  Франції оживили урбаністичний пейзаж столиці захопливими&#xA;  картинами. Мурали – один із різновидів сучасного вуличного живопису.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Мурал&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — художній розпис зовнішніх стін будинків у міському просторі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи нормативним є вживання слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;мурал&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, в словниках слово відсутнє. Можливо пізніше буде в СУМ-20.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/mural&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонує заміну &lt;em&gt;стінопис, розпис&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 присутнє визначення &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stinopys&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стінопис&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедії стаття &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Стінопис&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;мурал&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — різновид монументального і&#xA;  декоративного малярства, що виконувалося безпосередньо на стіні або на&#xA;  штукатурці, закріпленій на стіні, в якому фігуративні образи й&#xA;  декоративні орнаменти підпорядковуються архітектурним формам.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-08-29T18:39:02.810" Title="Мурал чи стінопис?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4820" PostTypeId="2" ParentId="4814" CreationDate="2018-08-29T18:09:13.233" Score="1" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; знаходжу варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Катало́нія&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику slovnyk.ua&lt;/a&gt; утворено прикметник від цього слова, але творення спостерігаємо однакове:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КАТАЛОНСЬКИЙ&lt;/strong&gt;, -а, -е. Стос. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Каталонії&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; і каталонців. ** Каталонська мова – мова каталонців.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Навіть в &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/uk/pl/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українсько-польському словнику Glosbe&lt;/a&gt; є стаття, присвячена цьому слову:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Каталонія&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, літературним є варіант &lt;strong&gt;Каталонія&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-29T20:31:21.943" LastActivityDate="2018-08-29T20:31:21.943" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4821" PostTypeId="2" ParentId="4815" CreationDate="2018-08-29T18:32:05.197" Score="1" Body="&lt;p&gt;[часткова відповідь]&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як зазначалося вище у коментарі, відповідь до цього питання криється у твірному слові. &#xA;Оскільки &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/likotj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лікоть&lt;/a&gt; - це&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЛІ́КОТЬ,&lt;/strong&gt; ктя, чол.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Місце з'єднання плечової кістки з кістками передпліччя, де згинається рука. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Частина рукава одягу, що облягає місце, де згинається рука. У неї були продерті лікті, либонь ніколи було й залатати (Леся Українка, III, 1952, 707).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Старовинна міра довжини, приблизно в півметра. Поруччя було невисоке, півтора ліктя понад вулицею (Іван Франко, III, 1950, 31).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lokitj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Локіть, ЛО́КОТЬ, ктя, чол., діал.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;іст. Давня міра довжини, що дорівнює приблизно довжині ліктьової кістки людини. Не простого — лляного полотна триддять локтів узяла (Українські народні думи.., 1955, 21); Шинок стояв.. майже [на] локоть нижче від рівня вулиці (Іван Франко, II, 1950, 9).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Лікоть (у 1 знач.). Близько локіть — та не вкусиш (Номис, 1864, № 5395); На землю шапку положивши, По локоть руки засукав [Ентелл] (Іван Котляревський, I, 1952, 95).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки &lt;strong&gt;локоть, лікоть ** - це діалектизми, то, логічніше б нормативним мало бути **підлікотник&lt;/strong&gt;. До речі в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidlikotnyk/komentari&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходимо коментар щодо правильності утворення цього слова, та  на жаль, відповіді немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обговорення цього питання також можна поглянути на сайті &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t4784.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Форум СЛОВНИК&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, слово &lt;strong&gt;ЛОКОТЬ (ЛОКІТЬ)&lt;/strong&gt; нормативна українська мова витіснила, а з похідними не все так просто. Оскільки, на позначення одного значення використовувалося колись 2 слова. (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник&lt;/a&gt; т.3, с. 261).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-28T19:34:48.090" LastActivityDate="2018-09-28T19:34:48.090" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4822" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4824" CreationDate="2018-08-29T18:37:15.143" Score="1" ViewCount="624" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/buterbrod&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонує слово &lt;strong&gt;бутерброд&lt;/strong&gt; замінити на слова - &lt;em&gt;накладець, канапка, мазанець&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/buterbrod&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6190&amp;amp;page=226&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; присутнє саме слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бутерброд&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;БУТЕРБРО́Д&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, а, чол. Шматочок хліба з маслом, ковбасою, сиром або&#xA;шинкою чи ікрою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/42/53393/279040.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник іншомовних слів Мельничука&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;БУТЕРБРОД&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (нім. &lt;em&gt;Butterbrot&lt;/em&gt;, букв. – хліб з маслом) скибка (або дві&#xA;складені) хліба з маслом, сиром, ковбасою тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 та СУМ-20 присутнє слово &lt;em&gt;канапка&lt;/em&gt;, але зовсім не відповідає значенню &lt;em&gt;бутерброд&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kanapka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Канапка&lt;/a&gt;  и, жін. Зменш. до канапа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слів &lt;em&gt;накладець&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;мазанець&lt;/em&gt; в словниках не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи потрібно заміняти слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бутердрод&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; вигаданим новим словом? Чи можемо вживати слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бутерброд&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; у всіх стилях мовлення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-30T06:09:33.080" Title="Чи потрібно заміняти слово бутерброд вигаданим новим словом?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4823" PostTypeId="2" ParentId="4819" CreationDate="2018-08-29T18:39:02.810" Score="1" Body="&lt;p&gt;Так, справді, це слово тільки починає входити в &amp;quot;активну&amp;quot; лексику. Проф. О. Пономанів у своєму &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2016/04/160418_ponomariv_blog86_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блозі&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стінопис&lt;/strong&gt; утворено за зразком живопис, літопис, рукопис тощо. Отже це цілком українське слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мур – синонім до слова стіна, давнє запозичення з німецької мови, має велике словотвірне гніздо: мурувати, мурування, мурований , підмурівок та инші. &lt;strong&gt;Мурал&lt;/strong&gt; поки що словники української мови не фіксують.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак роблю гіпотезу, що професор скоріш за все має на увазі академічні видання, адже це слово знаходимо й у Вами наведеній &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9C%D1%83%D1%80%D0%B0%D0%BB&amp;amp;redirect=no&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, й у &lt;a href=&quot;http://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?Qry=%CC%F3%F0%E0%EB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику іншомовних слів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мурал&lt;/strong&gt; - 1. Декоративний розпис стіни або стелі з гармонійним включенням в композицію архітектурних елементів робочої поверхні; стінопис. 2. Твір, виконаний у подібній техніці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, оскільки лексика української мови є відкритою системою, що завжди поповнюється, то на даний час слово &amp;quot;&lt;strong&gt;мурал&lt;/strong&gt;&amp;quot; - це лише запозичення, як безліч інших слів, які ми використовуємо, що не є фіксовані словниками. Таким чином воно вживається радше в розмовному стилі. Однак є всі шанси, що це слово стане фіксованим на рівні академічних видань.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-08-29T18:39:02.810" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4824" PostTypeId="2" ParentId="4822" CreationDate="2018-08-29T18:45:53.053" Score="1" Body="&lt;p&gt;Оскільки, це слово фіксують без будь-яких особливих застережень і позначок академічні видання словників, то не думаю, що є потреба замінювати його на питоме українське, бо це слово втратить своє значення). Однак, існує думка, наприклад, &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine59-25.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Л. Гнатюк. «Накладанці замість бутерброди. Чому б і ні?»&lt;/a&gt;, що є можливим і ефективним замінити це слово. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;strong&gt;канапки&lt;/strong&gt;, наприклад, то це слово є &lt;a href=&quot;//ukrainian_lemko.academic.ru/5115/%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;діалектизмом&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Накладанець&lt;/a&gt;  знаходимо в Орфографічному словнику, а &lt;strong&gt;мазанця&lt;/strong&gt;, справді, немає в словниках. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;бутерброд&lt;/strong&gt; є нормативним для вживання у всіх стилях, а щодо заміни питомо українським словом, то, можливо, вона колись і відбудеться, але зараз, що бачимо на прикладі &lt;strong&gt;накладанця&lt;/strong&gt;, вона не дуже «прижилася».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-08-30T06:09:33.080" LastActivityDate="2018-08-30T06:09:33.080" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4825" PostTypeId="2" ParentId="4813" CreationDate="2018-08-29T19:06:00.620" Score="1" Body="&lt;p&gt;Відповідь на це питання знаходимо у значенні похідного слова в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; т. 5., ст. 105&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/6wgtw.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/6wgtwm.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-08-29T20:04:06.717" LastActivityDate="2018-08-29T20:04:06.717" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4826" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-29T21:23:05.207" Score="2" ViewCount="389" Body="&lt;p&gt;В російській мові є цікаве слово - &amp;quot;простофиля&amp;quot;. Стало цікаво, як воно звучатиме українською.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПРОСТОФИ́ЛЯ, простофили, муж. и жен. (разг.). «Глупый, несообразительный человек, разиня. - дурачина ты, простофиля! Выпросил, дурачина, корыто!» Пушкин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В мережі знайшла лише один переклад - &amp;quot;простак&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПРОСТА́К, а́, ч.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;розм. Простодушна, нелукава, трохи наївна людина.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є ще якісь відповідники?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-19T12:41:49.537" Title="Простофиля - простак?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4827" PostTypeId="2" ParentId="4816" CreationDate="2018-08-29T21:25:26.140" Score="2" Body="&lt;p&gt;Слід сказати, що (рос.) «утолить» бажання можна двома кардинально різними, чи навіть протилежними, способами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Піддатись йому і (можливо, виконавши якісь дії для цього) &lt;strong&gt;отримати те, чого бажаєш&lt;/strong&gt; (випити води, поїсти їжі, зустрітися з коханою людиною).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Силою волі, переключенням уваги чи якимись іншими засобами примусити себе (тимчасово чи остаточно) &lt;strong&gt;перестати бажати&lt;/strong&gt; (чи зменшити силу потягу), &lt;strong&gt;не отримуючи бажаного&lt;/strong&gt; (а навпаки — фактично відмовившись від нього).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, українські відповідники російського «утолить» можуть попадати в одну з нижченаведених категорій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Універсальні слова, що можуть використовуватися в обох значеннях&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;вгамувати&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;втамувати&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, це слідує прямо з визначень цих слів у «Словнику української мови» в 11 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ughamovuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УГАМО́ВУВАТИ&lt;/a&gt; (ВГАМО́ВУВАТИ), ую, уєш, недок., УГАМУВА́ТИ (ВГАМУВА́ТИ), ую, уєш, док., перех. &amp;lt;…&gt; 4. Зменшувати, задовольняти (голод, спрагу і т. ін.). До голоду долучилася спрага. Володя знайшов соковите листя. Воно нагадувало на смак капусту.. Юнак жував його, листя хрумтіло на зубах, сік сповнював рот. Але це мало вгамовувало спрагу (Олесь Донченко, III, 1956, 236); Я переліз через паркан, помацки нарвав слив, щоб угамувати голод, і ліг в садку на лаві (Петро Панч, На калиновім мості, 1965, 43); Вона з небувалою насолодою спочатку угамувала спрагу, а тоді занурила обличчя з запаленими повіками в свіжу й холодну вологу (Зінаїда Тулуб, В степу.., 1964, 94). &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/utamovuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УТАМО́ВУВАТИ&lt;/a&gt; (ВТАМО́ВУВАТИ), ую, уєш, недок., УТАМУВА́ТИ (ВТАМУВА́ТИ), ую, уєш, док., перех.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1. Переборювати, стримувати, припиняти вияв якого-небудь почуття або відчуття. Сліз не можу втамувати, щасливих, гордих сліз... Все гладжу плечі [сина] (Володимир Сосюра, II, 1958, 471); Він ніяк не міг втамувати тремтіння (Олександр Бойченко, Молодість, 1949, 35); Втамовуючи страх, Василько ішов між ними [жандармами] вперед (Агата Турчинська, Зорі.., 1950, 78);&lt;br&gt;&#xA;  //  Ослабляти, заглушати. Йшла [Надія], спотикаючись, мало не бігла. І хотілося йти ще швидше, немов це могло хоч трохи утамувати той біль (Яків Баш, Надія, 1960, 88).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2. Задовольняти голод, спрагу і т. ін. Утамувала левиця жагу, із джерела напившись (Микола Зеров, Вибр., 1966, 323).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Євгенія Час у посібнику «Чи правильно ми говоримо» &lt;a href=&quot;http://chak-chy-pravylno-my-hovorymo.wikidot.com/t#tamuvaty-gamuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;намагається ретельніше дослідити ці слова&lt;/a&gt; — але суттєвої різниці між ними я поки що не побачив.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;«Утолить» у значенні «отримати те, чого бажаєш»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9146&amp;amp;page=322&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;виконати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=16716&amp;amp;page=558&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;втілити&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=29071&amp;amp;page=962&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;задовольнити&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35722&amp;amp;page=1130&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;здійснити&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/realizuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;реалізувати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;«Утолить» у значенні «перестати бажати, не отримуючи бажаного»&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pereborjuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перебороти&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prysypljaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приспати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Некатегоризоване&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В мене особисто слово &lt;strong&gt;приборкати&lt;/strong&gt; асоціюється з другим значенням — «„утолить“ у значенні „перестати бажати, не отримуючи бажаного“». Але оскільки я непевен у цьому, то поки що залишу це слово окремо. В будь-якому разі, це слово можна теж застосовувати до бажань, про це свідчить означення у СУМ-11:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryborkuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРИБО́РКУВАТИ&lt;/a&gt;, ую, уєш, недок., ПРИБО́РКАТИ, аю, аєш, док., перех. &amp;lt;…&gt; 2. &amp;lt;…&gt; // Стримувати прояв, зменшувати силу, швидкість і т. ін. чого-небудь. Розпалити уяву людей неважко, та як її потім приборкувати?.. (Микола Руденко, Остання шабля, 1959, 286); &amp;lt;…&gt; Тяжке сирітство з самого малку, гірка неволя у чужій роботі приборкали її шибку думку (Панас Мирний, II, 1954, 256); Це було більше, ніж бажання. Бажання можна приспати, приборкати, вбити, зрештою (Юрій Мушкетик, День.., 1967, 3); &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-29T09:51:32.970" LastActivityDate="2018-09-29T09:51:32.970" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4828" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-29T22:06:15.200" Score="3" ViewCount="4381" Body="&lt;p&gt;Стало цікаво, як перекласти слово заусенка (заусеница) українською?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Заусенец, заусеница (лат. reduvial) — разрыв кожи ногтевого валика.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшла такі цікаві варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ЗАУСЕНИЦА &#xA;заді[и]рка, задра, задьора, занігтиця, задерка. [Коли руки втерти в мішок, то будуть задри на пальцях (Франко). То од землі такі задьори поробилися (Козел. п.)].&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який краще застосовувати? Задирка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2018-09-02T22:30:00.607" LastActivityDate="2018-09-02T22:30:00.607" Title="Як буде заусенка українською?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4829" PostTypeId="2" ParentId="4828" CreationDate="2018-08-30T05:34:48.730" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zadyrka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;задирка&lt;/a&gt; знаходимо у СУМі та в &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=98593&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt;, тому нормативно його використовувати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗА́ДИРКА,&lt;/strong&gt; и, жін. Задерта шкірочка коло нігтя. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗА́ДИ́РКА,&lt;/strong&gt; и, жін., спец. Задерте місце, шершавість, гострий виступ на гладкій поверхні (дерева, металу і т. ін.). Після різання труб треба старанно зачистити місце розрізу, щоб усунути задирки (Слюсарна справа, 1957, 165).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, не знахдимо в словниках &lt;strong&gt;задірка&lt;/strong&gt;, тому краще утриматися від використання цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zadjora&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;задьора&lt;/a&gt; нормативно вживати лише у значенні &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zadyraka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;задирака&lt;/a&gt;, тому краще не використовувати це слово як синонім (хіба у розмовному мовленні):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАДИРА́КА&lt;/strong&gt;, и, чол. і жін. Людина, що своїми діями, словами призводить до сварки, бійки, бешкету; забіяка, бешкетник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;занігтиця&lt;/strong&gt; знаходимо в &lt;a href=&quot;https://ukrainian_russian.academic.ru/36981/%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B3%D1%82%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-російському словнику&lt;/a&gt;, та у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%81%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, однак, у СУМі його немає. Невелика кількість джерел ставить під питання нормативність вживання цього слова, але, очевидно, його можна вживати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Задра&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;задерка&lt;/strong&gt; немає у словниках, на мою думку, їх можна вживати лише у розмовному мовленні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаву інформацію щодо слова &lt;strong&gt;ЗАУСЕНИЦА&lt;/strong&gt; і його відповідників можна знайти у монографії&lt;a href=&quot;https://dspace.udpu.edu.ua/jspui/bitstream/6789/1639/1/narodna_leksira_ros_mova.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Л. Ю. РІДНЕВА. НАРОДНА МЕДИЧНА ЛЕКСИКА РОСІЙСЬКОЇ МОВИ&lt;/a&gt;, де згадується ще один відповідник &lt;strong&gt;задорінка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-08-30T05:34:48.730" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4830" PostTypeId="2" ParentId="4814" CreationDate="2018-08-30T05:58:45.037" Score="0" Body="&lt;h1&gt;Першовимова&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За каталоньскої через звучневої міжнародної абетки є &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=k%C9%99t%C9%99%CB%88lu%C9%B2%C9%99&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;[kətəˈluɲə]&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Украӥньська звуку &lt;em&gt;шва&lt;/em&gt;, тобто &lt;em&gt;[ə]&lt;/em&gt;, не має, але вже передаємо як &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;. Тому за першовимовою найблизькіше є &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%83%D0%BD%D1%8F&amp;quot;&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Каталуня&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, так і записали булґарцї, а посеред украӥньської таке майже не зустрічається. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, таке слово незвично відмінювати, можливе непорозуміння, тобто &lt;em&gt;ня&lt;/em&gt; може вказувати на жінку, а також чутливо відріжняється від узвичаєного наростка &lt;em&gt;ія&lt;/em&gt;  для краӥн. Тому матимемо згадане &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=&amp;quot;%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%83%D0%BD%D1%96%D1%8F&amp;quot;&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Каталунія&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котре вже частіше стрічається, хоча переважно як повна назва чи чогось иншого. Але і тут є недоліки з наслїдуванням першовимови: украӥньська зберігає корінь &lt;em&gt;каталунь&lt;/em&gt; для усього подальшого. Тобто наприклад &lt;em&gt;каталуньцї&lt;/em&gt;, але вони себе вже звуть &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%86%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;catalans&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;каталанс&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Літературна&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому літературна, узвичаєна чи унормована  насправді є непоганим способом назвати так краӥну, тобто &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Каталонія&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, або точніше кореня &lt;em&gt;каталонь&lt;/em&gt; (під впливом московської/их звук/знак &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par16p2b&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правописно&lt;/a&gt; викидається — &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=204890&amp;amp;page=1292&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;каталонський&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;). Бо ненаголошенне &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%B5%D0%BF%D1%96%D1%8F_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8#[%D0%BE]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;може&lt;/a&gt; наближатися до &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; чи рідше &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;, правда, маємо недоліка: тут &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; наголошена. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-08-30T05:58:45.037" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4831" PostTypeId="2" ParentId="4828" CreationDate="2018-08-30T06:50:30.047" Score="5" Body="&lt;p&gt;Трішки виправлю &lt;a href=&quot;/a/4829&quot;&gt;Iva_ukr&lt;/a&gt; — насправді &lt;em&gt;всі&lt;/em&gt; зазначені Вами варіанти містяться в словниках, &lt;em&gt;і навіть більше&lt;/em&gt;:  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;заде́ра&lt;br&gt;&#xA;  заде́рка&lt;br&gt;&#xA;  задера́чка&lt;br&gt;&#xA;  задира́чка&lt;br&gt;&#xA;  зади́рга&lt;br&gt;&#xA;  за́ди́рка&lt;br&gt;&#xA;  за́дірка&lt;br&gt;&#xA;  за́дра&lt;br&gt;&#xA;  за́дьора&lt;br&gt;&#xA;  зані́гтиця&lt;br&gt;&#xA;  зано́гтиця&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— зокрема «Російсько-український словник» Кримського і Єфремова (1924–1933), «Словник українсько-російський Ніковського» (1927), «Словарь української мови» Грінченка (1909), «Російсько-український словник військової термінології» Якубських (1928), «Словарь росийсько-український» Уманця й Спілки (1893–1898) [наприклад, на &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D1%83%D1%81%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B0&amp;amp;scope=rus&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;R2U&lt;/a&gt;], «Українсько-англійський словник» Андрусишина й Крета (1955) [наприклад, на &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=hangnail&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;E2U&lt;/a&gt;].&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в &lt;strong&gt;сучасних&lt;/strong&gt; більш-менш серйозних словниках я бачу лише один:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;за́дирка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— зокрема в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=29011&amp;amp;page=961&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словнику української мови» в 20 томах&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словниках України on-line»&lt;/a&gt;. Тож, можливо, варто надавати перевагу йому. Принаймні, якщо у Вас нема сильних особистих уподобань до інших слів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-30T06:50:30.047" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4832" PostTypeId="2" ParentId="4826" CreationDate="2018-08-30T10:03:39.357" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%84%D0%B8%D0%BB%D1%8F&amp;amp;scope=rus&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Простофиля&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; – бевзь, -зя, ґа́ва, -ви, ду́рень, -рня.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; синоніми для наведого Вами перекладу &lt;em&gt;&quot;простак&quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПРОСТО́ЛЮ́ДИН &lt;em&gt;заст.&lt;/em&gt; (той, хто належав до непривілейованих верств&#xA;  суспільства; людина неаристократичного походження), ПРОСТО́ЛЮ́ДЕЦЬ&#xA;  &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ПРОСТА́К &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, ПЛЕБЕ́Й &lt;em&gt;зневажл.&lt;/em&gt;, ЧУПРУ́Н &lt;em&gt;зневажл.&lt;/em&gt;; ХЛОП, МУЖИ́К (про людину селянського походження).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-08-30T10:03:39.357" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4833" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4885" CreationDate="2018-08-30T10:27:05.057" Score="5" ViewCount="16094" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8_%D0%B2_%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%86%D1%8F%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бувати в бувальцях - багато в житті ба­чити, зазнавати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53393/356174.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;бува́ти / побува́ти у бува́льцях&lt;/strong&gt;. 1. Багато бачити, зазнавати в житті. Левонтій Петрович тягався по світах, бував у бувальцях, служив&#xA;в москалях, був військовим писарем (І. Нечуй-Левицький);&#xA;&lt;strong&gt;Побував-таки&lt;/strong&gt; (старий мандрівник) &lt;strong&gt;в бувальцях&lt;/strong&gt;, бачив білий світ. Атож! Довелось ковтнути і солоного, і гіркого (С. Журахович); //&#xA;яких. Опинятися у складних, перев. небезпечних ситуаціях. Кумові&#xA;доводилося бувати у всіляких бувальцях (С. Чорнобривець). 2. Мати&#xA;непривабливий вигляд, довго чи часто використовуватися; бути не новим.&#xA;Вигляд у мене був непривабливий. Сірий простенький костюм, що вже й до&#xA;цього бував у бувальцях, зовсім зім’явся (Ю. Збанацький).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить походження даного фразеологізму. Чи має він синоніми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-06T10:05:30.673" Title="Походження фразеологізму &quot;бувати в бувальцях&quot;" Tags="|синоніми|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4834" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-30T11:51:13.497" Score="4" ViewCount="237" Body="&lt;p&gt;Відома книга  &lt;em&gt;&quot;Alice's Adventures in Wonderland&quot;&lt;/em&gt; (Lewis Carroll).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно зробити переклад назви книги &lt;em&gt;&quot;Пригоди Аліси в країні чудес&quot;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&quot;Алісині пригоди у Дивокраї&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зустрічала обидва варіанти - &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrbooks.com/ua/alisa_v_kraini_chudes/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Пригоди Аліси в країні чудес&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://bookland.com/download/1/11/115384/sample.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Алісині пригоди у Дивокраї&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. Зокрема в одній статті &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D1%96%D1%81%D0%B8%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B8_%D1%83_%D0%94%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; присутні два варіанти. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 присутне слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chudesnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;чудесний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, але немає &lt;em&gt;чудеса&lt;/em&gt; (чи я неправильно шукаю). Чи потрібно в назві книги слово &lt;em&gt;&quot;чудес&quot;&lt;/em&gt; замінити на &lt;em&gt;&quot;див&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-09-13T21:27:45.070" Title="&quot;Пригоди Аліси в країні чудес&quot; чи &quot;Алісині пригоди у Дивокраї&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4835" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7106" CreationDate="2018-08-30T11:57:59.203" Score="1" ViewCount="1074" Body="&lt;p&gt;Сьогодні почула гукали дитину &lt;em&gt;Алісія&lt;/em&gt;, коли перепитала, як звати - сказали &lt;em&gt;Аліса&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Виникло питання чи справді це одне і те ж ім'я? Чи можемо вживати як взаємозамінні імена?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словнику-довіднику &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/54/53392/363697.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Власні імена людей&lt;/a&gt; є лише Аліса. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Аліса&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; запозичене: &lt;em&gt;фр. Alice&lt;/em&gt;; можливо, від. &lt;em&gt;гр. aletheia&lt;/em&gt; —істина: можливо, скороч. варіант імені К а л і с т а. &#xA;  &lt;em&gt;Алісонька, Алісочка, Аліска, Ала, Аля.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://privitay.com.ua/znach.php?dat=823&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Скорочені та пестливі форми імені Аліса&lt;/a&gt; (не зовсім надійне джерело)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лисиця, Лисонька, Лісочка, Аля, Алечко, Аленько, Ала, Алочка,&#xA;  Алісочка, Алісонька.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ім'я Алісія знайшла в Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D0%B8%D1%81%D0%B8%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt; російською мовою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-08-30T12:03:35.080" LastActivityDate="2023-01-04T21:16:15.127" Title="Аліса та Алісія - одне ім'я?" Tags="|вживання-слів|власні-назви|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4836" PostTypeId="2" ParentId="4834" CreationDate="2018-08-30T13:38:17.453" Score="3" Body="&lt;p&gt;Назва книги &quot;Alice's Adventures in Wonderland&quot; написана у так званому Title Case, коли всі важливі слова пишуться з великої літери, тому з неї важко сказати, Wonderland - це власна назва, чи просто &quot;типова країна див&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але судячи з цієї &lt;a href=&quot;https://www.gutenberg.org/files/11/11-h/11-h.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цитати&lt;/a&gt;: &quot;So she sat on, with closed eyes, and half believed herself in &lt;strong&gt;Wonderland&lt;/strong&gt;, though she knew she had but to open them again, and all would change to dull reality &amp;lt;...&gt;&quot; Wonderland - все ж таки власна назва, отже її треба писати з великої літери.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо перекладу власних назв - тут важко оцінювати чим &quot;Дивокрай&quot; правильніший за &quot;країну чудес&quot;, можна лише оцінити чи відповідають вони нормам українського словотвору і т.і. (проте у загальному випадку навіть це може не бути критерієм, якщо оригінальний твір навмисне порушує правила, як, приміром, назва &quot;Mortal Kombat&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Можна тільки додати що словосполучення &quot;країна чудес&quot; не дуже схоже на назву країни, тому написання &quot;Країна чудес&quot; з великої літери може викликати подив у читача. Отже питання тут стоїть таким чином - перекладати власну назву як власну назву, чи використати &quot;країну чудес&quot; як означення цього дивного місця, тим більше що слово Wonderland у тексті зустрічається лише тричі - у назві книги та у двох останніх абзацах).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дивокрай норми словотвору не порушує, а щодо &quot;чудес&quot;, у СУМі є відповідна &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chudo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt; (досить велика):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЧУ́ДО, а, мн. &lt;strong&gt;чудеса&lt;/strong&gt;, сер.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;За марновірними та релігійними уявленнями — явище, нібито викликане надприродними силами, чаклунством, втручанням божої сили. &#xA;  ♦ Чудеса в решеті див. решето; Чудо природи див. природа.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен. Те, що гідне великого подиву, незвичайне, дивовижне.  &amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&amp;lt;...&gt;&#xA;  ♦ Чудо з чудес — те, що особливо виділяється на фоні чого-небудь величного, гідного подиву. — Константинополь! Царев город! Царгород! Чудо з чудес! (Семен Скляренко, Святослав, 1959, 135).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&amp;lt;...&gt;&#xA;  ♦ Чудо-юдо, нар.-поет. — казкове чудовисько. [Парвус:] Так варті ж ви, щоб вас пожерли змії і люті чуда-юда океану! (Леся Українка, II, 1951, 353).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-30T14:53:40.927" LastActivityDate="2018-08-30T14:53:40.927" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4837" PostTypeId="2" ParentId="4835" CreationDate="2018-08-30T17:36:08.953" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Вже навіть у наведеній вами статті із російської Вікіпедії бачимо, що &quot;&lt;strong&gt;Алісія - це іспанська форма імені Аліса&lt;/strong&gt;&quot;. А також Аліс ще називають Елісами (див. англійську транскрипцію імені), Лола тощо. Однак, усе це одне ім'я. І на тій же Вікіпедії (тепер українській, яку ви також використали для свого питання) серед інших форм імені Аліса бачимо - Алісія.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-08-30T17:36:08.953" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4838" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-30T23:25:20.047" Score="0" ViewCount="1530" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://ukrlit.org&lt;/a&gt; знайшла:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ЗІПСУ́ТИЙ, рідше ЗОПСУ́ТИЙ, а, е, розм. Те саме, що зіпсо́ваний. Кінь утомлений, копита Розкуті, розбиті, Сіделечко мережане Зопсуте, невкрите (Шевч., II, 1963, 382); Він був не злий хлопець з природи, але бездонно зіпсутий (Фр., IV, 1950, 371).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найчастіше чую &quot;зіпсований&quot;, а не &quot;зіпсутий&quot;. Цікава форма - &quot;зопсутий&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке слово доречно вживати в розмовній мові? Яке є літературним? Чи обидві форми правильні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-08-31T09:26:38.497" Title="Зіпсутий чи зіпсований?" Tags="|вживання-слів|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4839" PostTypeId="2" ParentId="4838" CreationDate="2018-08-31T05:49:24.397" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zipsovanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходимо слово &lt;strong&gt;зіпсований&lt;/strong&gt; без будь-яких позначок, які б вказували на особливості вживання (однак, вказана паралельна форма вживання &lt;strong&gt;ЗОПСОВАНИЙ&lt;/strong&gt; з позначкою &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt;, отже це слово краще уникати там, де є вимоги лише нормативного вживання слів):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗІПСО́ВАНИЙ&lt;/strong&gt;, рідше &lt;strong&gt;ЗОПСО́ВАНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Дієпр. пас. мин. ч. до зіпсувати, зопсувати.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у знач. прикм. Який зіпсувався, став непридатним для використання, вживання. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у знач. прикм. Який змінився на гірше, погіршав. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у знач. прикм. З поганими нахилами, звичками; розбещений. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zipsutyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зіпсутий&lt;/a&gt; можна вживати лише в розмовній мові:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗІПСУ́ТИЙ&lt;/strong&gt;, рідше &lt;strong&gt;ЗОПСУ́ТИЙ&lt;/strong&gt;, а, е, розм. Те саме, що зіпсований.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;зопсутий&lt;/strong&gt; вживається рідше, ніж &lt;strong&gt;зіпсутий&lt;/strong&gt; (і лише у розмовній мові).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;зіпсований&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;(зопсований)&lt;/strong&gt; є літературними, однак, позначка &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt; коло слова &lt;strong&gt;зопсований&lt;/strong&gt; обмежує все-таки його вживання у нормативних документах. &lt;strong&gt;Зіпсутий (зопсутий)&lt;/strong&gt; можна вживати лише у розмовній мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-08-31T09:26:38.497" LastActivityDate="2018-08-31T09:26:38.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4840" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4863" CreationDate="2018-08-31T12:06:00.953" Score="3" ViewCount="19367" Body="&lt;p&gt;І Маша в опрічному житлі вже не так здорово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;гнула кирпу&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; перед наймичками й наймитами; вона оговталась, оббулася в чужій оселі, вже не так бундючилась перед сільськими слугами (&lt;em&gt;Нечуй-Левицький&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://svitslova.com/idioms-dictionary/2344-gnuty-kyrpu.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гнути кирпу&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - перед ким, у ролі прис. – пишатися, зазнаватися, хизуватися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження даного фразеологізму?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-03T20:40:44.200" Title="Походження фразеологізму &quot;гнути кирпу&quot;" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4841" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4844" CreationDate="2018-08-31T14:18:16.757" Score="2" ViewCount="11337" Body="&lt;p&gt;Для фразеологізму &lt;strong&gt;&lt;em&gt;комар носа не підточить&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; антонім - &lt;strong&gt;&lt;em&gt;стук-грюк, аби з рук&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/frazeologizmu/yakisno-i-nedbalo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Мова - ДНК нації)&lt;/a&gt;. Чи можна підібрати антоніми (фразеологізми) до інших фразеологізмів? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53399/357825.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічний словник української мови&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;із (&lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt;) &lt;strong&gt;за́ячий&lt;/strong&gt; (гороб’я́чий, гороби́ний, жа́б’ячий) &lt;strong&gt;скік&lt;/strong&gt;. Дуже мало. &lt;em&gt;На новий рік прибавилось дня на заячий скік&lt;/em&gt; (Укр.. присл..)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який фразеологізм буде антонімом до фразеологізму &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;на заячий скік&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-08-31T16:08:40.320" Title="Антонім до фразеологізму &quot;на заячий скік&quot;" Tags="|фразеологізми|антоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4842" PostTypeId="1" CreationDate="2018-08-31T14:33:00.007" Score="3" ViewCount="5281" Body="&lt;p&gt;Останні теплі дні осені називають &quot;бабине літо&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%B5_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; подається лише визначення даного виразу -  &lt;em&gt;період теплої та сухої погоди восени пов'язаний зі стійким антициклоном.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження має словосполучення &quot;бабине літо&quot;? &#xA;В &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53393/356001.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фразеологічному словнику&lt;/a&gt; вираз відсутній.  Чи можна даний вираз вважати фразеологізмом? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-09-02T20:19:07.000" Title="&quot;Бабине літо&quot; - походження даного виразу" Tags="|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4843" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4860" CreationDate="2018-08-31T15:05:32.217" Score="3" ViewCount="285" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53408/360909.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;і (рі́дна) ма́ти не впізнає́ (не пізнає́) / не впізна́є (не пізна́є)&lt;/strong&gt;&#xA;  кого і без додатка. Хтоcь дуже змінився на вигляд, зовні.&#xA;  &lt;em&gt;В нас і таке бува: поїде дівка з села, потиняється рік-два, а потім повертається такою, що й рідна мати її не пізнає. Моди всякої&#xA;  повигадує… Та обріже косу, накрутить на голові таку &lt;strong&gt;фурделю&lt;/strong&gt;, кури&#xA;  лякаються&lt;/em&gt; (Ю. Мокрієв) &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить значення слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;фурделю&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словниках не знайшла слова &quot;фурделя&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-09-03T18:18:25.927" Title="Значення слова &quot;фурделя&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4844" PostTypeId="2" ParentId="4841" CreationDate="2018-08-31T16:08:40.320" Score="3" Body="&lt;p&gt;Я так розумію, значення цього фразеологізму, що чогось &lt;em&gt;дуже мало&lt;/em&gt;. То можна антонімами вважати фразеологізми про те, що чогось &lt;strong&gt;дуже багато&lt;/strong&gt;. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;М. П. Коломієць, Є. С. Регушевський «Словник фразеологічних синонімів» за ред. В. А. Вінника (Київ, «Радянська школа», 1988, ISBN 5-330-00353-9), &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=24&amp;amp;t=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття «багато»&lt;/a&gt; на с. 10–11:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;без ліку;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;кури не клюють;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;свині не їдять;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;лопатою горни/греби/загрібай;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;аж кишить;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;до біса;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;як маку;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;як піску морського;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ні проїхати ні пройти;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;на воловій шкурі не списати;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;хоч греблю гати;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;по горло;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;по вуха;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;по шию;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;з головою;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;по зав’язку;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ціла купа;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;як цвіту в городі / по всьому світу).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//ukr-mova.in.ua/library/frazeologizmu/duzhe-tisno,-nadzvuchajno-lyudno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;З сайту «Мова — ДНК нації»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ніде курці клюнути;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ніде голкою/пальцем ткнути;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ніде маковому зерну / яблуку впасти;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;як оселедців у бочці.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-08-31T16:08:40.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4845" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4846" CreationDate="2018-09-01T08:07:48.867" Score="5" ViewCount="104" Body="&lt;p&gt;Маючи складний спосіб робити щось ми знайшли щось, що дає нам легкий спосіб це робити, тобто якби поставили ногу в привідкриті двері і їх вже не закриєш.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось стаття на тему &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D1%85%D0%BD%D1%96%D0%BA%D0%B0_%C2%AB%D0%9D%D0%BE%D0%B3%D0%B0_%D0%B2_%D0%B4%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%8F%D1%85%C2%BB&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Техніка «Нога в дверях»&lt;/a&gt;. Але може є питомий варіант, який каже те саме.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-09-02T07:04:43.423" Title="Аналог &quot;foot in the door&quot;" Tags="|from-english|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4846" PostTypeId="2" ParentId="4845" CreationDate="2018-09-01T10:01:29.150" Score="3" Body="&lt;p&gt;Я так розумію, суть у тому, що ми зробили щось, після чого стало можливим (або стало значно легшим) інше (чи навіть багато чого іншого).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна спробувати щось типу такого:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;відкрили шлях;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;заклали основу/фундамент;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;зробили зачин;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;прорубали вікно;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;розв'язали руки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або якісь комбінації чи інші варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це фактично розв'язало нам руки. Адже тепер ми можемо &lt;em&gt;щось&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цим ми відкрили двері до &lt;em&gt;чогось&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цим ми зробили зачин, що відкрив нам шлях до &lt;em&gt;чогось&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цим ми заклали фундамент для легкої побудови &lt;em&gt;чогось&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цим ми фактично прорубали собі шлях. Адже тепер ми можемо &lt;em&gt;щось&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-01T10:28:32.687" LastActivityDate="2018-09-01T10:28:32.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4847" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4848" CreationDate="2018-09-01T15:03:20.787" Score="3" ViewCount="185" Body="&lt;p&gt;Як правильно вживати слово &lt;em&gt;результує&lt;/em&gt;? Наприклад, який з наступних двох варіантів правильний?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Робота результує в оплаті.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Робота результує оплатою.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи ці два варіанти рівнозначні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-07T14:13:19.597" LastActivityDate="2021-04-07T14:13:19.597" Title="Вживання дієслова &quot;результує&quot;" Tags="|вживання-слів|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4848" PostTypeId="2" ParentId="4847" CreationDate="2018-09-01T16:05:26.070" Score="1" Body="&lt;p&gt;Точно можна сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Оплата результує з роботи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема в праці «Хлопска посiлiсть в Галичинi и новочаснi суспильно-реформаторскi змаганя» В'ячеслава Будзиновського (1895) бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З тоі головноі ріжниці, яка заходить між обома соціялістичними партіями, результують дрібнійші, що так скажу тактичні ріжниці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загалом конкретні правила щодо цього слова встановити важко, бо хоч воно існує доволі давно, але вживається доволі рідко, через що більшість словників його не фіксують, через що часто не знаходять його й корпуси.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, у Вікісловнику щодо російського слова &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D1%80%D0%B5%D0%B7%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«результировать»&lt;/a&gt; бачимо, що воно може мати зовсім різні значення: 1 «бути наслідком», 2–3 «бути причиною», 4 «підсумовувати» — здається, це стосується й українського слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Upd.: З цього &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=[word=&amp;quot;%D1%80%D0%B5%D0%B7%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%83(%D1%8E|%D1%94.*|%D1%8E%D1%82%D1%8C|%D0%B2%D0%B0.*)(%D1%81%D1%8C|%D1%81%D1%8F)?&amp;quot;+]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;hl=en&amp;amp;q=%D1%80%D0%B5%D0%B7%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8+OR+%D1%80%D0%B5%D0%B7%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%83%D1%94+OR+%D1%80%D0%B5%D0%B7%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%B2+OR+%D1%80%D0%B5%D0%B7%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B0+OR+%D1%80%D0%B5%D0%B7%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[2]&lt;/a&gt; бачимо, що використовували всі такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;робота результує в оплаті;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;робота результує в оплату;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;робота результує оплатою;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;робота результується в оплаті;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;робота результується в оплату;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;робота результується оплатою.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-01T16:05:26.070" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4850" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-02T16:57:30.560" Score="5" ViewCount="673" Body="&lt;p&gt;Читала &quot;Черепахи аж до низу&quot; Джона Гріна в перекладі Марії Пухлій, і там було &quot;міз&quot;. Раніше завжди зустрічала &quot;міс&quot;. І в мережі нічого про &quot;міз&quot; не знайшла. Як буде правильно: &quot;міс&quot; чи &quot;міз&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-09-03T18:36:56.737" Title="Як правильно: Міс чи міз?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4851" PostTypeId="2" ParentId="4850" CreationDate="2018-09-02T17:10:47.170" Score="2" Body="&lt;p&gt;З СУМ -20 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=51631&amp;amp;page=1644&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міс&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; -  невідм., ж. 1. Ввічлива назва дівчини в англомовних країнах, що вживається звичайно перед прізвищем або ім'ям.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник іншомовник слів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/36/53404/244007.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міс&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - (англ.) &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Ввічлива назва дівчини в англійців та американців. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, заст.Вихователька, гувернантка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник англіцизмів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/46/53404/301661.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міс&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; «панна», форма звертання до дівчини в англомовних країнах (вживається перед прізвищем або ім'ям) - Miss &amp;lt; англ. mistress&#xA;  «господиня».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/46/53404/302194.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міз&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; л.н.а. «звертання до жінки, сімейний стан якої невідомий» - Ms. &amp;lt; контамінація англ. Miss «міс» і англ. Mrs. «місіс».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;МІЗ&quot; знайшла лише в одному словнику. Більш вживане слово &quot;МІС&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-09-02T17:10:47.170" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4852" PostTypeId="2" ParentId="4842" CreationDate="2018-09-02T20:19:07.000" Score="2" Body="&lt;p&gt;Цитую статтю із &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%B5_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За однією із версій саме від павутини, що літає, («лето», «літо») та&#xA;  міфологічної Баби походить і назва «Бабине літо».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;strong&gt;Баба&lt;/strong&gt; - це міфічна істота в образі жінки з довгим волоссям, яка убиває або до смерті залоскотує людей, одне з найстародавніших і найбільших божеств у прото-українців, які жили у кам'яну добу та давніх українців палеоліту, неоліту, енеоліту, бронзової доби (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D0%B1%D0%B0_(%D0%BC%D1%96%D1%84%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також бачимо й інший варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Бабське літо» або «бабине» є однією з давніх українських назв місяця&#xA;  вересня. За спостереженнями фольклориста Якова Головацького: «Зовут&#xA;  також сей місяць &amp;lt;вересень&gt; „бабське літо“ для того, що баби свої&#xA;  роботи порают, коноплі отіпают, полотна добілюют, дещо в городах&#xA;  порают і пр.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А крім того, на тій же Вікіпедії є пояснення аналогічного поняття із німеціької мови &quot;Altweibersommer&quot;, тобто &quot;старо-бабине літо&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дослідники, що виводять походження поняття з давньоверхньонімецької,&#xA;  вважають його похідним від зовнішнього природного феномену летіння у&#xA;  вересні павутиння, що нагадує сиве жіноче волосся.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Інші вважають секундарне значення знаходиться у значенні «другої&#xA;  молодості» жінки, яка приходить невчасно і триває дуже короткий час.&#xA;  На це пояснення вказують фахівці, які вбачають аналогію у подібних&#xA;  назвах інших діалектів німецької, як наприклад «вдове літо» (нім.&#xA;  Witwesömmerli) в швейцарській німецькій або «дідусеве літо» (нім.&#xA;  Ähnlsummer, Großvatersommer) в баварському діалекті. В&#xA;  північно-німецьких діалектах, навпаки, «бабине літо» часом зветься&#xA;  «дівчачим літом» (нім. Mettjensommer, Mettkensommer).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у цьому &lt;a href=&quot;https://politeka.net/ua/news/497970-babine-lito-chomu-tak-nazivayetsya-i-koli-pochnetsya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерелі&lt;/a&gt; бачимо таке походження цього вислову:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Згідно з переказами словосполучення «бабине літо» означало пору, коли&#xA;  жінки закінчували роботи в полі і могли трохи відпочити. У цей час&#xA;  жінки відходили від польових робіт і займалися домашніми справами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І друга версія:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Також існує інша версія походження «бабиного літа». Згідно древнім&#xA;  забобонам жінки можуть містичним чином повертати назад пори року і&#xA;  всіляко впливати на погоду. У народі кажуть, що «тільки жінка може так&#xA;  зігріти, коли вже майже все втрачено».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, як бачите, версій є дуже багато і важко сказати яка з них 100% вірна, однак я вважаю, що варто дотримуватися найпершого припущення, яке я навів у відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-02T20:19:07.000" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4853" PostTypeId="2" ParentId="4850" CreationDate="2018-09-02T23:34:23.060" Score="4" Body="&lt;p&gt;Це різні слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Mrs (читається [місіз]; укр. зазв. трансл. як місіс) — звернення до одруженої жінки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Miss (читається [міс]; укр. зазв. трансл. як міс) — звернення до неодруженої жінки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ms (читається [міз]) — універсальне звернення до жінки (незалежно від її сімейного стану — може бути одруженою чи ні).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки Ms [міз] увішло в широкий вжиток у англійській мові порівняно нещодавно, українські словники можуть його ще не фіксувати (спочатку цим словом мають «насититися» перекладні книжки, щоб українські словники мали підставу його зафіксувати).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Вище наведені сучасні значення цих слів, раніше акценти бути частково іншими. З малою ймовірністю воно може виявитися й нестандартною транслітерацією слова Miss [міс].&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-02T23:40:12.467" LastActivityDate="2018-09-02T23:40:12.467" CommentCount="2" CommunityOwnedDate="2018-09-04T14:50:28.273" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4854" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-03T08:47:54.367" Score="8" ViewCount="98" Body="&lt;p&gt;Російською можна сказати два вирази:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Логичная формула (яка логічна в цій ситуації тощо)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Логическая формула (напр. формула з логіки висловлювань)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Кожен з них має своє значення. Українською обидва слова мають той самий &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Логи́ческий, Логи́чный&lt;/strong&gt; – логі́чний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як краще українською передати цю різницю?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2018-09-03T18:25:28.800" LastActivityDate="2018-09-03T18:25:28.800" Title="Чи є можливість розрізнити російські &quot;логичньій&quot; і &quot;логический&quot; українською" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4855" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-03T11:24:15.637" Score="9" ViewCount="1749" Body="&lt;p&gt;На порталі &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сталі вирази&lt;/a&gt; знайшла:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile.php?transfer=folders/en/naslyaan.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Наслышан&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Много о ком, о чём наслышан&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;разг&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;устар&lt;/em&gt;.).&lt;br /&gt;&#xA;Багато чув про (за) кого, про (за) що.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто українська не має відповідника слову &lt;em&gt;наслышан&lt;/em&gt;? Можна казати лише &lt;em&gt;чув про…&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-04-10T11:49:06.397" LastActivityDate="2022-04-10T11:49:06.397" Title="Як буде &quot;наслышан&quot; українською?" Tags="|переклад|from-russian|прикметники|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4857" PostTypeId="2" ParentId="4854" CreationDate="2018-09-03T12:08:47.097" Score="3" Body="&lt;p&gt;&quot;Логичный&quot; російською означає закономірний, розумний, послідовний. &#xA;Тому, наприклад, &quot;логический вопрос&quot; перекладається як &quot;логічне запитання&quot;, а &quot;логичный вопрос&quot; — &quot;закономірне питання&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="723" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-03T12:50:56.530" LastActivityDate="2018-09-03T12:50:56.530" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4858" PostTypeId="2" ParentId="4855" CreationDate="2018-09-03T13:40:32.627" Score="8" Body="&lt;p&gt;Відповідником до російського слова &lt;em&gt;наслышан (о ком/чем)&lt;/em&gt; є українське слово &lt;strong&gt;начутися&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(про кого/що)&lt;/em&gt; або синонімічне слово &lt;strong&gt;наслухатися&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(про кого/що)&lt;/em&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, у СУМ-11 бачимо слово &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh/%D0%BD%D0%B0%D1%87%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;начутися&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те саме, що наслу́хатися&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вона-бо змалу начулася [про те], що вона красива (Кв.-Осн., II, 1956, 435).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Багато довідатися про кого-, що-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Від Берника та від Гапія багато я начувся про Радянський Союз такого, що в душу запало (Мур., Бук. повість, 1959, 111);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Багато начулася Маргіт про тих [радянських] лікарів та про їхнє рідкісне вміння рятувати людей (Гончар, Новели, 1954, 48).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-16T10:37:56.437" LastActivityDate="2018-09-16T10:37:56.437" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4859" PostTypeId="2" ParentId="4854" CreationDate="2018-09-03T18:17:27.173" Score="1" Body="&lt;p&gt;Перш за все, я звернувся до Гугл перекладача, однак він переклав і &quot;логичный&quot; і &quot;логический&quot; як &quot;логічний&quot;. Цей &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%87%D0%BD%D1%8B%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладач&lt;/a&gt; також переклав ці слова ідентично, однак давайте подивимося на приклади перекладу слова &quot;логичный&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Не &lt;strong&gt;логично&lt;/strong&gt; ли, что... - Чи не &lt;strong&gt;розсудливо&lt;/strong&gt; було б тоді&#xA;  припустити...&#xA;  Да. И это, кажется, не только &lt;strong&gt;логично&lt;/strong&gt; - Так. Це, здається, не&#xA;  тільки &lt;strong&gt;має сенс&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от слово &quot;логический&quot; набагато частіше перекладають як &quot;логічний&quot; чи &quot;змістовий&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Всегда очень трудно выстроить &lt;strong&gt;логическую&lt;/strong&gt; линию в таких фильмах о&#xA;  репрессиях - У фільмах про репресії важко &lt;strong&gt;логічно&lt;/strong&gt; розвинути сюжет.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Правильное &lt;strong&gt;логическое&lt;/strong&gt; ударение - &lt;strong&gt;Змістовий&lt;/strong&gt; наголос&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, варто зазначити, що згідно до &lt;a href=&quot;http://jeck.ru/tools/SynonymsDictionary/%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника російських синонімів&lt;/a&gt; &quot;логичный&quot; і &quot;логический&quot; можуть бути синонімами, а в такому випадку і переклад цих слів може бути однаковим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, якщо ми подивимося етимологію цих слів, то побачимо, що всі вони походять від давньогрецького слова &quot;логіка&quot;, а тому й не дивно, що вони мають схоже значення, а в деякому контексті можуть виступати синонімами, але як бачимо, зазвичай слово &quot;логический&quot; перекладають саме як &quot;логічний&quot;, а от &quot;логичный&quot; можна перекласти як &quot;той, що має сенс&quot;, &quot;розсдуливе (наприклад про рішення) тощо. Ще раз повторю, переклад як одного, так і другого слова буде залежати від контексту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-03T18:17:27.173" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4860" PostTypeId="2" ParentId="4843" CreationDate="2018-09-03T18:18:25.927" Score="4" Body="&lt;p&gt;Фурделя -- хуртовина, завірюха. Це слово можна знайти наприклад у вірші Тетяни Винник &amp;quot;Метелиця&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Заметь, сніговій, хуртеча –&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нажахалася малеча –&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Заметіль, фурделя, хвижа&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В димарі горлає хижо!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1696" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-03T18:18:25.927" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4861" PostTypeId="2" ParentId="4850" CreationDate="2018-09-03T18:36:56.737" Score="0" Body="&lt;p&gt;Знайшов відповідь на &lt;a href=&quot;https://www.grammarly.com/blog/ms-mrs-miss-difference/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійському блозі&lt;/a&gt;, а тому перекладу, щоб було зрозуміліше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;&lt;strong&gt;міс&lt;/strong&gt;&quot; ми вживаємо, коли звертаємося до неодруженої жінки, після чого потрібно назвати її прізвище, наприклад - міс Джонсон. Однак в деяких регіонах після &quot;міс&quot; називають ім'я дівчини.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;&lt;strong&gt;місіс&lt;/strong&gt;&quot; ми вживаємо, коли звертаємося до одруженої жінки або вдови, після чого зазвичай називаємо прізвище її чоловіка або й навіть його ім'я (якщо ми не знаємо імені жінки) - місіс Дональд Бельмонд.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;&lt;strong&gt;міз&lt;/strong&gt;&quot; ми вживаємо, коли ми не знаємо чи одружена жінка чи ні. Це такий еквівалент до слова &quot;містер&quot;, яким називають як і одружених, так і неодружених чоловіків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, варто зазначити, що і &quot;міс&quot;, і &quot;міз&quot; можна вживати, якщо нам невідомо чи одружена жінка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-03T18:36:56.737" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4862" PostTypeId="2" ParentId="4840" CreationDate="2018-09-03T19:36:35.683" Score="2" Body="&lt;p&gt;Значення фразеологізма &quot;Гнути кирпу&quot; - пишатися, зазнаватися, хизуватися (джерело). Що ж означає слово &quot;кирпа&quot;? &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kyrpa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; дає таке визначення: &quot;Короткий, задертий догори ніс&quot;. Тобто, цей фразеологізм - це те саме, що й &quot;задерти носа&quot;, та й справді, досить часто можна побачити як гордовиті люди ходять із задертими догори носами. Очевидно, що якісь люди це помітили і так і з'явився даний фразеологізм.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І тут складно говорити про якесь конкретне походження як ото &quot;ахілесова п'ята&quot; чи &quot;троянський кінь&quot;, які походять із давньогрецьких міфів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-03T19:36:35.683" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4863" PostTypeId="2" ParentId="4840" CreationDate="2018-09-03T20:40:44.200" Score="3" Body="&lt;p&gt;Додам до &lt;a href=&quot;/a/4862&quot;&gt;цієї&lt;/a&gt; відповіді, що, по-моєму, добре пояснює варіант &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=29002&amp;amp;page=961&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«задирати кирпу/носа»&lt;/a&gt;, ще про слово &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18961&amp;amp;page=648&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«гнути»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Здається, «гнути» позначає не лише буквально «робити зігнутим», а й щось на зразок «вести/просувати». Принаймні, ми бачимо його в таких висловах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;гнути бандигу;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;гнути всячину/дурниці/небилиці;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;гнути козиря;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;гнути лінію;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;гнути ціну.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, здається, «гнути кирпу» поповнює множину виразів, де «гнути» позначає не буквально «робити зігнутим» — як от у «гнути коліна», «гнути спину», «гнути шию» — а щось на зразок «вести/просувати».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-03T20:40:44.200" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4864" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4865" CreationDate="2018-09-04T17:39:53.460" Score="2" ViewCount="254" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B0%D0%B4%D0%B8_%D1%96_%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%BA_%D0%92%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B0%D0%BB%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; знаходжу варіант із закінченням -а:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сади і парк &lt;strong&gt;Версаля&lt;/strong&gt; знаходяться на частині території колишніх Королівських володінь у Версалі і є частиною палацово-паркового ансамблю &lt;strong&gt;Версаля&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті ж &lt;a href=&quot;https://liubaproduction.blogspot.com/2016/01/blog-post_19.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мандруємо та готуємо з Любою&lt;/a&gt; пише варіант -у:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сади &lt;strong&gt;Версалю&lt;/strong&gt; та вечір біля Ейфелевої вежі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож як правильно: Версалю чи Версаля?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-04T17:46:07.263" Title="Утворення родового відмінка у словосполученні &quot;сади Версаля / ю&quot;" Tags="|іменники|морфологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4865" PostTypeId="2" ParentId="4864" CreationDate="2018-09-04T17:46:07.263" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Версаль&lt;/strong&gt; – ім., ч.р. ІІ відміна. У &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правописі&lt;/a&gt; знаходимо особливості  відмінювання іменників ч.р. ІІ відміни:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Іменники чол. роду в родовому відмінку однини приймають закінчення -а (у твердій та мішаній групах), -я (у м’якій групі), коли вони означають:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;г) назви населених пунктів: Воронежа, Голосієва, Житомира, Києва, Лондона, Луцька, Миргорода, Новгорода, Парижа, Святошина, Тернополя, Харкова.&#xA;Примітка. Але -у, -ю пишеться у складених назвах населених пунктів, другою частиною яких є іменник, що має звичайно в родовому відмінку закінчення -у: Давидового Броду, Зеленого Гаю, Красного Лиману, Кривого Рогу, Червоного Ставу, Широкого Яру тощо;&#xA;ґ) інші географічні назви з наголосом у родовому відмінку на кінцевому складі, а також із суфіксами /84/ присвійності -ов-, -ев- (-єв-), -ин- (-їн-): Дінця, Дністра, Іртиша, Колгуєва, Орла, Остра, Пирятина, Псла, Пскова, Тетерева;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Закінчення -у (у твердій і мішаній групах), -ю (у м’якій групі) мають іменники чол. роду на приголосний, коли вони означають:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;ї) назви річок (крім зазначених у п. 1), озер, гір, островів, півостровів, країн, областей і т. ін.: Амуру, Бугу, Гангу, Дону, Дунаю, Єнісею, Нілу, Рейну, Сейму; Байкалу, Ельтону, Мічигану, Світязю, Чаду; Алтаю, Ельбрусу, Паміру, Уралу; Кіпру, Котліну, Криту, Родосу, Сахаліну; Каніну, Пелопоннесу; Алжиру, Афганістану, Казахстану, Єгипту, Іраку, Китаю; Донбасу, Ельзасу, Кавказу, Сибіру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &lt;strong&gt;Версаль&lt;/strong&gt; підходить під пункт 2. г.,тому  нормативно Р.В. – &lt;strong&gt;ВерсалЯ&lt;/strong&gt;.&#xA;Але, наприклад, у статті ПРОБЛЕМИ МОРФОЛОГІЧНОЇ ПАРАДИГМАТИКИ ОЙКОНІМІВ&#xA;ІМЕННИКОВОГО ТИПУ В СУЧАСНІЙ УКРАЇНСЬКІЙ МОВІ Лілія ДАШИНСЬКА та у статті  &lt;a href=&quot;https://movoznavstvo.org.ua/component/attachments/download/155.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В. М.. Винницький  ПРО ДЕЯКІ НЕТОЧНОСТІ У ТРАКТУВАННІ МОВОЗНАВЧИХ ПОНЯТЬ У СУЧАСНИХ ПРАВОПИСАХ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мовознавці  діаспори  не  підтримують  формулювання  правил  щодо  вживання  флексії&#xA;-а (-я) в  Р. в.  однини  всіх  іменників  чоловічого  роду  ІІ  відміни,  „що  означають  назви&#xA;місцевостей”, опублікованих в четвертій редакції правопису. Тому А. Горняткевич пропонує&#xA;таке формулювання:&#xA;„1)  неслов’янські  топоніми  завжди  мають  флексію  -у / -ю:  Берлін,  -у;  Ванкувер,  -у;&#xA;&lt;strong&gt;Версаль,  -ю.&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, незважаючи на ці неоднозначні думки між мовознавцями, за чинним правописом правильно &lt;strong&gt;ВерсалЯ.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-04T17:46:07.263" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4867" PostTypeId="2" ParentId="3730" CreationDate="2018-09-04T18:21:51.023" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимології&lt;/a&gt; російського слова &quot;помарка&quot; воно походить від слова &quot;марать&quot;, а в українській мові є схоже &quot;марати&quot; (пошуки цього дієслова в СУМі нічого не дали, тому сумніваюся у достовірності даної інформації,однак, можливо воно просто застаріле), а тому існування слова &quot;помарка&quot; теоретично можливе в нашій мові. Крім того в &lt;a href=&quot;https://classes.ru/all-ukrainian/dictionary-russian-ukrainian-bigruuk-term-85771.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великому російсько-українському словнику&lt;/a&gt; я знайшов, що &quot;помарка&quot; й на українську може перекладатися так само.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, в &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53407/174147.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словнику&lt;/a&gt; від УАН бачимо такі варіанти перекладу: &lt;strong&gt;побруднення, покаляння, покреслення; брудніння, каляння; мазання, креслення&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от ці два джерела (&lt;a href=&quot;http://www.unlimited-translate.org/uk/dictionaries/russian-to-ukrainian/translate/%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.%D0%B2%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B0.%D1%80%D1%84/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8/%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C/%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;) пропонують варіант &quot;&lt;strong&gt;виправлення&lt;/strong&gt;&quot; як переклад слова &quot;помарка&quot; (з чим я погоджуюся адже згідно до російського визначення цього слова - це виправлення в написаному тексті, зроблене від руки).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, теоретично існування слова помарка можливе в нашій мові (адже згідно до Вікіпедії схожі слова є і в польській, і в сербській мовах). Однак, краще замість нього вживати слова, які були наведені у відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-04T18:21:51.023" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4868" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-04T19:03:42.697" Score="0" ViewCount="83" Body="&lt;p&gt;Відомо, що &quot;гібрид&quot; та всі слова утворені від нього - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запозичені слова&lt;/a&gt;. На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/hibryd&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; я зустрів відповідник до слова &quot;гібрид&quot; - &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokruchenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;покруч&lt;/a&gt;&quot;, яке насправді є в СУМі та, на мою думку, чудово замінює це слово.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, як бути із словосполученням &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гібридна війна&lt;/a&gt;&quot;, адже &quot;покруч&quot; означає: &quot;Потомство, виведене від схрещування різних порід тварин, видів рослин&quot;, тобто, коли ми говоримо про зоологію чи ботаніку, то все гаразд, але  чи буде доречно його вживати, коли ми говоримо про війну? І яке словосполучення ми отримаємо? Покручена війна?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-05T04:31:25.360" Title="Гібридна війна українською" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4869" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4871" CreationDate="2018-09-04T19:20:15.193" Score="4" ViewCount="4317" Body="&lt;p&gt;Виникло питання, оскільки часто чую його, але щось мені ріже він вухо. &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?rlz=1C1AWFC_enUA812UA812&amp;amp;ei=xq2OW867NMWPsAGAhb_wBA&amp;amp;q=%D0%BD%D0%B5+%D0%BF%D0%BE+%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%B0%D1%85+%D1%84%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%B5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%B7%D0%BC&amp;amp;oq=%D0%BD%D0%B5+%D0%BF%D0%BE+%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%B0%D1%85&amp;amp;gs_l=psy-ab.1.0.0i71k1l2.0.0.0.8594.0.0.0.0.0.0.0.0..0.0....0...1c..64.psy-ab..0.0.0....0.JOj4-7HY-uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;“Загуглила”&lt;/a&gt; і вибило практично усі російськомовні посилання, серед яких і &lt;a href=&quot;http://frazbook.ru/2011/06/11/ne-po-zubam/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Русские фразеологизмы &lt;/a&gt;, а також і &lt;a href=&quot;https://www.efremova.info/word/ne_po_zubam.html#.W46k_14zbIU&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачний словник Єфремової&lt;/a&gt;.&#xA;Отож цікавить, чи фразеологізм “не по зубах” справді калька з російської, чи є питомим?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-04T19:36:39.400" Title="Фразеологізм “не по зубах” - питомий чи калька з російської?" Tags="|росіянізм|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4870" PostTypeId="2" ParentId="4869" CreationDate="2018-09-04T19:23:01.167" Score="3" Body="&lt;p&gt;Цей фразеологізм знаходимо без будь-яких позначок у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zub&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; у словниковій статті &lt;em&gt;зуб&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Не по зубах кому, чиїх — не під силу кому-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки, слово &lt;strong&gt;зуб&lt;/strong&gt; є спільним для всіх слов’янських мов  &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник т. 2 с. 281&lt;/a&gt;, тому і фразеологізм пов’язаний з цим словом не є скалькований з російської.&#xA;Також цей фразеологізм знаходимо в &lt;a href=&quot;http://getword.ru/ukr/slovari.php?word=%D0%BD%D0%B5+%D0%BF%D0%BE+%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%B0%D1%85&amp;amp;table=uk_fraz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українському фразеологічному словнику&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;не по зубах кому&lt;/strong&gt;, чиїх.&#xA;  Не під силу кому-небудь; який перевищує чиї-небудь фізичні або духовні можливості; надмірно важкий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, цей фразеологізм не є скалькованим з російської.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-04T19:23:01.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4871" PostTypeId="2" ParentId="4869" CreationDate="2018-09-04T19:36:39.400" Score="4" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://schoolplusnet.com/up_portfolio/2016-3-2-21-42-22_file_20.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника українських фразеологізмів&lt;/a&gt;, &quot;не по зубах&quot; і справді є в нашій мові (сторінка 59).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дивно, але на &lt;a href=&quot;https://dovidka.biz.ua/frazeologizmi-zi-slovom-zub/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому сайті&lt;/a&gt; я не знайшов даного фразеологізму, однак,  нема його і серед запозичених (джерело &lt;a href=&quot;http://www.subject.com.ua/ukrmova/phraseology/30.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://frazbook.ru/2011/06/11/ne-po-zubam/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://svitslova.com/mova/leksykologiya-frazeologiya/1919-jerela-frazeologizmiv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;), тому гадаю, що фразеологізм &quot;не по зубах&quot; можна вживати в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-04T19:36:39.400" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4872" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-04T21:43:17.640" Score="-2" ViewCount="473" Body="&lt;p&gt;Недавно почула слово &quot;застосунок&quot;. Спочатку подумала, що російською його можна перекласти як &quot;приспособление&quot;. Почала шукати в мережі і знайшла визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Застосу́нок, застосо́вна програ́ма або прикладна́ програ́ма (англ. application, application software, app) — користувацька комп'ютерна програма, що дає змогу вирішувати конкретні прикладні задачі користувача.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто це якась певна комп'ютерна програма, російською &quot;приложение&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-04T22:26:28.933" LastActivityDate="2018-11-20T19:20:35.830" Title="Застосунок - приспособление чи приложение?" Tags="|переклад|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4873" PostTypeId="2" ParentId="4868" CreationDate="2018-09-05T04:31:25.360" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Павла Штепи&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;гібрид&lt;/em&gt; — покруч, тума, суржик, (вона) суржанка, див. метис, ублюдок&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;гібридизація&lt;/em&gt; — суржа&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;гібридизувати&lt;/em&gt; — суржити, висуржувати, висурдити, повисуржувати, зісуржувати, зісурдити, позісуржувати, посуржувати, посурдити, усуржувати, усурдити, повсуржувати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І, як на мене, &lt;em&gt;покручна війна&lt;/em&gt; цілком собі звучить. Дивіть не тільки першу цятку:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перев. мн., перен., рідко.&lt;/em&gt; Відхилення в розвитку чого-небудь. &lt;em&gt;Чудні слова [іншомовні] тільки пробуджували в його дитячій голові часом якісь незвичайно чудні покручі мислі...&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, I, 1956, 174&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для доповнення: &lt;a href=&quot;//russian_ukrainian.academic.ru/15455/%D0%B3%D0%B8%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;московсько-украӥньський словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;гибридный&lt;/em&gt; — гібридний, мішаний, покручний&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також зазначу, що саме слово &lt;a href=&quot;//en.m.wikipedia.org/wiki/Hybrid_(biology)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;hybrid&lt;/a&gt; теж стосується передусім біолоґії.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-05T04:31:25.360" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4874" PostTypeId="2" ParentId="4872" CreationDate="2018-09-05T09:39:22.990" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Раніше&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, в українській комп'ютерній термінології слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«застосунок» не зустрічалося&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а словосполучення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«application»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, «application program» традиційно перекладалося як «прикладна програма», або ж використовувалось слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«додаток»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, яке є &lt;strong&gt;&lt;em&gt;помилковим перекладом російського «приложение»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Слід зауважити, що російський термін &lt;strong&gt;«приложение»&lt;/strong&gt; у російській мові має &lt;strong&gt;два значення — «додаток» або ж «застосування для вирішення практичної задачі», «прикладання на практиці».&lt;/strong&gt; З цієї причини &lt;em&gt;переклад українською російського «приложение» як «додаток» є некоректним, оскільки не відображає початкової суті оригінального терміна (прикладання до вирішення практичної задачі), натомість є прямим перекладом омоніму з іншим значенням і в підсумку неправильно означає нібито додатковість, другорядність програмного забезпечення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також знайшла й обговорення у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9/%D0%97%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%E2%86%92_%D0%97%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; статей &quot;Застосунок - Застосування&quot;, у підсумку якого висуваються різні пропозиції, зокрема й розмежувати  &lt;strong&gt;застосунок і застосОвання&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж звернутися у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zastosunok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, слова &quot;застосунок&quot; там не знайдемо, однак знайдемо статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zastosuvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;застосування&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zastosovuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;застосувати&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАСТОСУВА́ННЯ&lt;/strong&gt;, я, сер. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Дія за значенням застосувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАСТОСО́ВУВАТИ&lt;/strong&gt;, ую, уєш, недок., ЗАСТОСУВА́ТИ, ую, уєш, док., перех.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Використовувати що-небудь, запроваджувати в ужиток.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Пристосовувати до чого-небудь.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж у новіший &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=206593&amp;amp;page=1054&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;, то там вже є таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАСТОСУ́НОК&lt;/strong&gt;, нку, ч., інформ. Те саме, що &lt;strong&gt;застосува́ння 2&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАСТОСУВА́ННЯ&lt;/strong&gt;, я, с. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; інформ.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Виконуваний модуль для певної операційної системи&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Розроблення моделей об'єктного подання знань про застосування (прикладну систему) є традиційним завданням теорії програмування (з наук. літ.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як на мене, у поданому випадку відбулося змішування значень, звідки  &quot;застосунок&quot; має 2 значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;додаток&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;утворений іменник від слова &quot;застосування&quot;, що означає дію за значенням.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-05T09:39:22.990" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4875" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-05T10:07:40.550" Score="3" ViewCount="602" Body="&lt;p&gt;Який виразів (&quot;Звернути в'язи&quot;, &quot;звернути голову&quot; чи &quot;звернути шию&quot;?&quot; доречно використовувати по відношенню до людини?&#xA;В мережі знайшла інформацію про те, що &quot;звернути голову&quot; стосується тварин. Що тоді з двома іншими варіантами?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-09-16T15:58:33.457" Title="Звернути в'язи, голову чи шию?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4876" PostTypeId="2" ParentId="4875" CreationDate="2018-09-05T10:25:48.050" Score="5" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови в 11 т.&lt;/a&gt; не вказана якась різниця щодо використання цих виразів, що бачимо з прикладів вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПОЗВЕРТА́ТИ, а́ю, а́єш, док.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;◊ &lt;strong&gt;Позверта́ти в’я́зи (ши́ї, го́лови)&lt;/strong&gt;: а) те саме, що &lt;strong&gt;Зверну́ти в’я́зи (ши́ю, го́лову&lt;/strong&gt;) (всім або багатьом) (див. зверта́ти). Ще б десь дістати вишиту сорочку, і тоді хай хто заїкнеться, що Северин не козацького роду, так він і в’язи позвертає, щоб ішов уперед, а бачив назад (Тют., Вир, 1964, 422); б) (собі) те саме, що Зверну́ти в’я́зи (ши́ю, го́лову) (про всіх або багатьох) (див. зверта́ти). Гнат і жінка його були тепер похожі на ті верби, що виросли на степу при дорозі, що вітер як не зовсім зламає, то повикручує так, що вони ні на що не похожі, наче їх хто заставляв проти волі танцювати, аж покіль вони собі голів не позвертали (Григ., Вибр., 1959, 307).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нерозрізнення цих виразів бачимо також у статті&lt;a href=&quot;http://philology.knu.ua/php/4/7/Studia_Linguistica_5_1/009_023.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОБРАЗНИЙ ОБШИР ФРАЗЕОЛОГІЗМІВ&#xA;З КОМПОНЕНТОМ ГОЛОВА В УКРАЇНСЬКІЙ МОВНІЙ КАРТИНІ СВІТУ Клименко Ніна&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;звернути шию (в'язи, голову)&lt;/strong&gt;  –&lt;br&gt;&#xA;  1) сильно покалічити, побити кого-небудь або&#xA;  2) убити кого-небудь&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, вважаю, що розрізняти ці вислови непотрібно. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Для кращої відповіді уточніть де саме Ви знайшли інформацію про вживання &quot;звернути голову&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-16T15:58:33.457" LastActivityDate="2018-09-16T15:58:33.457" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4877" PostTypeId="2" ParentId="4875" CreationDate="2018-09-05T10:26:04.053" Score="1" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zvertaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Звернути в'язи (шию, голову)&lt;/strong&gt;: (кому) &lt;em&gt;убити, скрутивши шию, різко завернувши голову&lt;/em&gt; (звичайно &lt;em&gt;&lt;strong&gt;птахові&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак вже в іншій статті того ж &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pozvertaty/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу-11&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОЗВЕРТАТИ&lt;/strong&gt;, аю, аєш, док. &lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; перех., розм. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ударивши, різко повернувши, перекосити, викривити, пошкодити щелепи, в'язи, кінцівки і т. ін.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;♦ &lt;strong&gt;Позвертати в'язи (шиї, голови)&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гнат і жінка його були тепер похожі на ті верби, що виросли на степу при дорозі, що вітер як не зовсім зламас, то повикручує так, що вони ні на що не похожі, наче їх хто заставляв проти волі танцювати, аж покіль вони собі голів не позвертали (Грицько Григоренко, Вибр., 1959, 307).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо &lt;em&gt;у прямому значенні &amp;quot;убити&amp;quot;&lt;/em&gt;, то йдеться про тварин (птахів), якщо ж це &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt; у значенні &lt;em&gt;викривити&lt;/em&gt;, то можна застосовувати і до &lt;em&gt;людей&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-05T10:26:04.053" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4878" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-05T14:38:38.467" Score="2" ViewCount="1053" Body="&lt;p&gt;Нещодавно почула, як одна жіночка звернулась до своєї доньки на ім'я Лерия (рос). Спочатку подумала, що це похідне від Лера, Валерия. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Почала шукати в мережі. Виявилось, що в російській мові існує ім'я Лерия. Чи є відповідник українською?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-09-05T19:40:06.043" Title="Ім'я Лерія в українській мові" Tags="|переклад|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4879" PostTypeId="2" ParentId="4878" CreationDate="2018-09-05T15:32:04.383" Score="3" Body="&lt;p&gt;У словниках імен чи власних назв імені Лерія, на жаль, не знайшла. Однак на сайті  &lt;a href=&quot;https://zogo.info/znachennya-imeni-valeriya-ukraynskoyu-movoyu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;zogo.info&lt;/a&gt; знайшла як скорочення від &quot;Валерія&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коротка форма імені &lt;strong&gt;Валерія&lt;/strong&gt;. Валера, Лера, Леруня, Леруся, Леруха, Леруша, Лека, Валя, Валюня, Валюся, Валюха, Валюша, Валечка, Вака, Вава, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Лерія&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, Вале.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Трішки й моїх думок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також ще може бути й інший варіант, який &quot;на слух&quot; звучить майже однаково: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D0%B9%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лейрія&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Лейрі́я&lt;/strong&gt; — муніципалітет і місто в Португалії, в окрузі Лейрія.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цілком можлива й така аналогія, адже є, наприклад, &lt;em&gt;ім&quot;я Володимир і місто Володимир (Росія), Володимир-Волинський (Україна); ім&quot;я Ярослав, і місто Ярослав (Польща)&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правда, інформація дещо сумнівна.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-05T15:32:04.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4880" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-05T15:41:43.497" Score="8" ViewCount="5230" Body="&lt;p&gt;У словнику української мови:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Поліцейський - Який працює в поліції (у 1 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПОЛІЦА́Й, я, чол. У дореволюційній Росії та в деяких капіталістичних країнах — особа, що служить у поліції, нижчий чин поліції.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПОЛІЦІА́НТ, ПОЛІЦІЯ́НТ, а, чол., розм. Те саме, що поліцай&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто в сучасній мові, коли говоримо про Україну, потрібно вживати лише термін &quot;поліцейський&quot;? Слова поліцай, поліціант, поліціянт стосуються лише дореволюційної Росії та деяких капіталістичніх країн?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-05T17:38:30.497" LastActivityDate="2019-04-09T07:16:50.313" Title="Поліцейський, поліцай, поліціянт чи поліціант?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4881" PostTypeId="2" ParentId="4880" CreationDate="2018-09-05T16:29:19.493" Score="7" Body="&lt;p&gt;Відповідь на це питання знаходимо у &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=NPKFnUMoCuE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відео-уроці  О. Авраменка&lt;/a&gt;. На думку мовознавця, &#xA;&lt;strong&gt;поліцейський&lt;/strong&gt; краще не вживати, оскільки мовознавці вважають, що &lt;strong&gt;-ей&lt;/strong&gt;  є притаманною частиною не в українській мові, а в російській. Краще вживати &lt;strong&gt;поліціянт&lt;/strong&gt;. Однак, саме поліцейський знаходимо у всіх словниках, тому нормативно вживати поліцейський у діловому мовленні, а в розмовному &lt;strong&gt;поліціянт&lt;/strong&gt;. Можливо з часом &lt;strong&gt;поліціянт&lt;/strong&gt; витіснить &lt;strong&gt;поліцейського&lt;/strong&gt;. Щодо &lt;strong&gt;поліцая&lt;/strong&gt;, то цей термін є нормативним і виступає синонімом до слова &lt;strong&gt;поліцейський&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%86%D0%B0%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПОЛІЦА́Й&lt;/strong&gt; (особа, що служить у поліції, перев. нижчий чин), ПОЛІЦЕЙСЬКИЙ, ФАРАО́Нзаст., зневажл.,ПОЛІЦІА́НТ[ПОЛІЦІЯ́НТ]заст., розм.;ПОЛІСМЕ́Н.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, цей термін не вібрав в себе семантику поняття сучасного представника поліції і не є поширеним. Тому, найкраще вживати слово &lt;strong&gt;поліцейський&lt;/strong&gt; у діловій мові. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-05T17:45:16.610" LastActivityDate="2018-09-05T17:45:16.610" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4882" PostTypeId="2" ParentId="4878" CreationDate="2018-09-05T19:40:06.043" Score="4" Body="&lt;p&gt;Заглянемо в &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/ua/elib.exe?Z21ID=&amp;amp;I21DBN=UKRLIB&amp;amp;P21DBN=UKRLIB&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=online_book&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=FF=&amp;amp;S21STR=ukr0001272&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник власних імен&lt;/a&gt; та подивимося на ім'я Валерія (я також наткнувся на це &lt;a href=&quot;https://zogo.info/znachennya-imeni-valeriya-ukraynskoyu-movoyu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;, де пише, що ім'я Лерія походить від Валерія), але як бачимо, такого скорочення як Лерія там немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, мені вдалося знайти українців із такими іменами - Лерія Кот (хоч варто зазначити, що її справжнє ім'я Олена) та Лерій Леонідович Макаренко (ось його &lt;a href=&quot;http://www.nibu.kiev.ua/files/el_res/biobiblpokazhch/Vyp6_Makarenko_Pokaczhchyk.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;книга&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто таке ім'я як Лерія справді існує і, напевно, воно таки походить від імені Валерія (і утворилося так само як скорочення Лера, просто було упущенно частину &quot;ва-&quot; і більше не було зроблено ніяких змін).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-05T19:40:06.043" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4883" PostTypeId="2" ParentId="4229" CreationDate="2018-09-06T09:20:38.587" Score="0" Body="&lt;p&gt;На Вікіпедії є стаття &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%27%D1%8F%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В'язання&lt;/a&gt;&quot;, де слова &quot;плетіння&quot; та &quot;в'язання&quot; вживаються як синоніми. І спершу я подумав, що можливо в'яжеться лише гачком, однак знайшов такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Плетіння гачком як один з різновидів декоративно-прикладного мистецтва&#xA;  у нашій країні відоме з давніх давен і з кожним роком все поширюєтьсят&#xA;  серед прихильників активного відпочинку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та й навіть згідно до СУМу, на який ви опираєтеся задаючи це питання, можна побачити, що ці слова справді можуть бути синонімами. Також знаходимо підтвердження цього припущення в &lt;a href=&quot;https://www.uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D1%8F%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику синонімів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А коли ми говоримо про одяг, то й справді все залежить від того яким способом його виготовили.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-06T09:20:38.587" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4884" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-06T09:37:28.097" Score="0" ViewCount="116" Body="&lt;p&gt;Цікавить чи є в українській слово, яким можна було б замінити іншомовне &quot;клонування&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Клонування&lt;/strong&gt; -процес створення ідентичних копій (тиражування) організмів або інших об'єктів у біології.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На початку 70-х років XX ст. були розроблені методи &lt;strong&gt;клонування&lt;/strong&gt;&#xA;  бактерій та вищих рослин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/klonuvannia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; ще немає остаточно вибраного варіанту, але серед запропонованих є такі: двійничення (цього слова немає в СУМі), подвоєння (знаходимо це слово в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podvojennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;, однак воно означає &quot;збільшення в два рази&quot;), множення (є в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mnozhennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;, однак лише як математичний термін), відтворення (є в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidtvorennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; і має значення: &quot;Передавати що-небудь з максимальною точністю&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи справді можна вважати слово &quot;відтворення&quot; відповідником до слова &quot;клонування? І як тоді бути із словом &quot;клон&quot;? Адже тут, мені здається, найкращим відповідником буде &quot;двійник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2023-05-10T19:06:56.027" Title="Клонування - двійничення, множення чи подвоєння?" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4885" PostTypeId="2" ParentId="4833" CreationDate="2018-09-06T10:05:30.673" Score="2" Body="&lt;p&gt;Фразеологізм &quot;бувати в бувальцях&quot; утворений із двох українських слів: дієслова &quot;бути&quot; та іменника &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/buvalecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бувалець&lt;/a&gt;&quot; (Людина з великим життєвим досвідом, яка багато бачила, зазнала у своєму житті).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Синоніми: бувати в пригоді, тягатися по світах (джерела &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8_%D0%B2_%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%86%D1%8F%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://dovidka.biz.ua/buvati-v-buvaltsyah-frazeologizm/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-06T10:05:30.673" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4886" PostTypeId="2" ParentId="4826" CreationDate="2018-09-06T10:27:21.313" Score="2" Body="&lt;p&gt;Давайте заглянемо в Гугл Перекладач, який нам дає аж три варіанти перекладу: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bevzenj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бевзень&lt;/a&gt; (однак, врахуйте, що це лайка), &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prostak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;простак&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozzjava&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;роззява&lt;/a&gt;. Усі три, як на мене, чудово передають значення слова &amp;quot;простофиля&amp;quot;. &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53407/180734.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt; також дає такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;бевзь (-взя), бевзень (-зня), просторіка, надолобень (-бня), жмуд&#xA;(-да), (опис.) тютя полив'яним носом, (ворона) ґава (-ви),&#xA;(глуповатый) недоумкуватий, пришелепуватий, прицуцкуватий,&#xA;прицуцуватий, безклепкий. [Такий просторіка, кожне його одурить&#xA;(Звин.)]. Дурачина -ля - дурило пришелепувате (Російсько-український словник Академії наук).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-13T21:17:49.800" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4887" PostTypeId="2" ParentId="4808" CreationDate="2018-09-06T11:16:37.697" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Очікувальний/вичікувальний&lt;/strong&gt; - той, що знаходиться в стані очікування на щось:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Панасович оглянув присутніх і зустрівся з зацікавленими,&#xA;  вичікувальними і, здається, трохи насмішкуватими поглядами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, у тексті люди чекали на щось.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Очікуваний&lt;/strong&gt; - той, та чи те, на що чекали:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тим часом так нетерпляче очікувана відповідь не надходить&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очікувана, тобто на неї чекають.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, коли ми чекаємо на щось, то ми можемо знаходитися в очікувальному стані, а коли ми чогось довго хотіли і отримали цього, то ми можемо сказати, що ми отримали очікуваний результат.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про все це можна дізнатися із СУМу, просто потрібно уважніше перечитати інформацію.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-06T11:16:37.697" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4888" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4892" CreationDate="2018-09-06T11:36:30.060" Score="5" ViewCount="152" Body="&lt;p&gt;Цікавить значення слова &quot;глий&quot;, яке я зустрів у вірші І. Франка &quot;Часто я відтак до Штенгля&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І сльота була. На шляху&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Геть розмок, розкисся &lt;strong&gt;глий&lt;/strong&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошуки в Інтернеті не дали нічого.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-06T14:04:51.580" Title="Значення слова &quot;глий&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4889" PostTypeId="2" ParentId="4229" CreationDate="2018-09-06T12:22:12.470" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно з Вашим визначенням, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17156&amp;amp;page=576&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в'язати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (у третьому значенні) є частковим випадком від &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plesty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;плести&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (в першому):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;В'ЯЗА́ТИ&lt;/strong&gt;, в'яжу́, в'я́жеш, &lt;em&gt;недок[онане]&lt;/em&gt;. &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;що і без прям[ого] дод[атка]&lt;/em&gt;. Плести що-небудь спицями, гачком і т. ін. &lt;em&gt;Чорнявий чоловік старі нерети понаправляв і почав в'язати новий [нерет]&lt;/em&gt; (Марко Вовчок); &lt;em&gt;Бабуся Одарка все в'язала свої панчохи&lt;/em&gt; (В. Підмогильний); &lt;em&gt;В кутку біля настільної лампи бабуся в'язала мені рукавицю&lt;/em&gt; (Л. Смілянський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто слово &lt;em&gt;в'язати&lt;/em&gt; передбачає певну технологію (на яку словник натякає словами &lt;em&gt;спиці&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;гачок&lt;/em&gt;), тоді як &lt;em&gt;плести&lt;/em&gt; можна більшою кількістю способів. Наприклад, &lt;em&gt;косу&lt;/em&gt; ми &lt;em&gt;плетемо&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;заплітаємо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розплітаємо&lt;/em&gt; тощо), а не &lt;em&gt;в'яжемо&lt;/em&gt; — це не підпадає під технологію в'язання (ми робимо це просто руками; &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BA%D0%BE%D1%81%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Leipzig Corpora Collection&lt;/a&gt; знаходить 718 «заплести» + 315 «заплітали» + 294 «розплітали» + 265 «заплітати» + 227 «заплетену» + 199 «розплела» + 194 «розплітати» + 175 «плести» + 145 «сплести» + 132 «розплітав» + 99 «розплітає» + 87 «розплітала» + 82 «розплітають» + 79 «заплели» зліва від словоформи «косу», але жодного разу чогось із коренем &lt;em&gt;-в'яз-&lt;/em&gt;). Так само ми зазвичай &lt;em&gt;плетемо&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;в'яжемо&lt;/em&gt; побутові предмети &lt;em&gt;з лози&lt;/em&gt; (Тарас Щевченко: &lt;em&gt;«З лози колисочку плете // та плаче праведная мати, // колиску тую плетучи»&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;сіті&lt;/em&gt; (Іван Франко: &lt;em&gt;«Старі діди, поважні, сивобороді, походжали коло хат, то дещо тешучи, то плетучи сіті на звіра та на рибу»&lt;/em&gt;; 100 «плести» + 68 «плів» + 59 «плете» + 58 «плетучи» + 41 «плетуть» + 40 «плели» й жодного на &lt;em&gt;-в'яз-&lt;/em&gt; у &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D1%81%D1%96%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусі&lt;/a&gt;), &lt;em&gt;вінки&lt;/em&gt; (Петро Козланюк: &lt;em&gt;«З оцих дзвіночків дівчата плели віночки на голови»&lt;/em&gt;; 3902 «плели» + 1681 «плетуть» + 744 «плести» + 251 «сплетені» + 223 «плела» + 124 «сплітали» + 115 «плете» + 113 «сплели» + 102 «сплести» й жодного на &lt;em&gt;-в'яз-&lt;/em&gt; у &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусі&lt;/a&gt;) тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто muffin у &lt;a href=&quot;/a/4538&quot;&gt;вилученій відповіді&lt;/a&gt; мав рацію, що «&lt;em&gt;в'язати&lt;/em&gt; більш конкретизоване».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у &lt;em&gt;в'язати&lt;/em&gt; є ще інші значення. Зокрема зав'язати можна вузол (і косу теж можна зав'язати вузлом, але це зовсім не те саме, що заплести). Але це, по-моєму, мало стосується контексту запитання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також принаймні частину з тих речей, які можна плести, але не можна в'язати, можна &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=11133&amp;amp;page=374&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вити&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27971&amp;amp;page=934&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;завивати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;; не в значенні «по-вовчи кричати», а в значенні «вплітати, робити завитки») — але різницю в значенні між цим словом (словами) і &lt;em&gt;плести&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;в'язати&lt;/em&gt; не розглядав. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-06T12:22:12.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4890" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-06T12:30:44.800" Score="2" ViewCount="736" Body="&lt;p&gt;В книзі Василя Карп'юка &quot;Ще літо, але вже все зрозуміло&quot; знайшла:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Недалеко від хати біжить маленький пОтік.&lt;br&gt;&#xA;  Біля потОку завжди гарно та прохолодно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бути з наголосом в цих словах? Змінити наголос — вибір автора? Чи дійсно існує слово &quot;пОтік&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В тлумачному словнику це слово подане без наголосу. Але наскільки я знаю, налогос повинен бути на &quot;і&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-06T12:54:25.700" LastActivityDate="2018-09-06T13:17:14.153" Title="ПОтік чи потІк?" Tags="|вживання-слів|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4891" PostTypeId="2" ParentId="4890" CreationDate="2018-09-06T13:17:14.153" Score="1" Body="&lt;p&gt;Жоден з відомих мені словників (зокрема: &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%96%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%96%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;набір словників на R2U&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%96%D0%BA&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;набір словників на E2U&lt;/a&gt;*, &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/pdfjs/web/viewer.html?file=/E_LIB/PDF/ukr0001233.pdf#page=451&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Орфоепічний словник» Погрібного&lt;/a&gt;) не дають наголосу &lt;em&gt;по́тік&lt;/em&gt; (лише &lt;strong&gt;поті́к&lt;/strong&gt;). Мабуть, це просто описка/одрук (у книзі із тексту запитання).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;* Власне в 1 з 372 траплянь на E2U теж &lt;em&gt;по́тік&lt;/em&gt;, але це теж схоже на описку/одрук.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-06T13:17:14.153" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4892" PostTypeId="2" ParentId="4888" CreationDate="2018-09-06T13:46:44.467" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Глій&lt;/em&gt; може означати &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BB%D1%96%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«глід»&lt;/a&gt;, зокрема про це кажуть:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%BB%D1%96%D0%B9&amp;amp;dicts=14&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник українських наукових і народних назв судинних рослин» (Ю. Кобів, 2004)&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page526&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови» в 7 томах&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але наврядчи Франко мав на увазі, що розкисся якийсь кущ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Імовірніше — розкислася &lt;strong&gt;глина&lt;/strong&gt; на дорозі. Зокрема той самий «Етимологічний словник української мови» в 7 томах &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page524&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на сторінці 524&lt;/a&gt; дає похідне від &lt;em&gt;глина&lt;/em&gt; діалектне слово &lt;em&gt;глинь&lt;/em&gt; (щоправда в значенні «алюміній»). А ще багато словників (зокрема, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18688&amp;amp;page=639&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B3%D0%BB%D0%B5%D0%B9&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словники на R2U&lt;/a&gt;) подають слово &lt;em&gt;глей&lt;/em&gt; (іноді &lt;em&gt;ґлей&lt;/em&gt;) у значенні «глина», «мул», «глина з мулом» — причому той самий «Етимологічний словник української мови» в 7 томах &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page521&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на сторінці 521&lt;/a&gt; подає &lt;em&gt;глий&lt;/em&gt; як один із діалектних варіантів слова &lt;em&gt;глей&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-06T14:04:51.580" LastActivityDate="2018-09-06T14:04:51.580" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4893" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-06T15:39:44.450" Score="4" ViewCount="8871" Body="&lt;p&gt;На порталі Мова ДНК Нації знайшла картинку&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/htw1B.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/htw1B.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але на телебаченні чую часто &quot;мережА&quot;. Це неправильна вимова чи спроба популяризації нового правопису?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-10-09T13:33:58.950" Title="МерЕжа чи мережА?" Tags="|вживання-слів|фонетика|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4894" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-06T16:44:49.477" Score="1" ViewCount="115" Body="&lt;p&gt;Існує цікаве слово &quot;фанфік&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фанфік (англ. Fan fiction, англ. fanfiction або наступні скорочення англ. fan fic, fanfic, fic) — жаргонізм, що описує аматорський твір за мотивами популярних оригінальних літературних творів, творів кіномистецтва (кінофільмів, телесеріалів, аніме та ін.), коміксів (в тому числі — манги), а також відеоігор, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нещодавно зустріла слово &quot;фік&quot;. Я так розумію, що це похідне від &quot;фанфік&quot;. Чи навпаки) Але в мережі жодної інформації про &quot;фік&quot; не знайшла. Воно взагалі існує?)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="1537" LastEditDate="2018-09-06T16:51:18.517" LastActivityDate="2018-09-17T17:19:32.270" Title="Чи існує слово фік?" Tags="|існування-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4895" PostTypeId="2" ParentId="4893" CreationDate="2018-09-06T16:57:09.123" Score="5" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50596&amp;amp;page=1602&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходимо мерЕжа. В &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=162656&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt; мерЕжа. Отже, нормативний наголос мерЕжа. Натрапила на статтю &lt;a href=&quot;http://redactor.in.ua/ru/language/7555.Yak_pomilyayutsya_televeduch%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як помиляються телеведучі&lt;/a&gt;, де також зазначено, що в ЗМІ часто вживають ненормативні наголоси:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У радіо- й телепередачах, на жаль, дуже часто трапляються відступи від норм української літературної мови. На рівні наголосу чуємо: гра́блі, залоза́, &lt;strong&gt;мережа́,&lt;/strong&gt; паралі́ч, Покрова́, су́дно, те́чія, приве́сти, прине́сти, прізвищаКо́валь, Кра́вець. Правильні наголоси - граблі́, за́лоза, &lt;strong&gt;мере́жа&lt;/strong&gt;, пара́ліч, Покро́ва, судно́, привести́, принести́, Кова́ль, Краве́ць.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-09-24T08:59:02.947" LastActivityDate="2018-09-24T08:59:02.947" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4896" PostTypeId="2" ParentId="4894" CreationDate="2018-09-06T17:07:29.477" Score="1" Body="&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;http://tsybulyanskabigmirnet.blogspot.com/2012/08/blog-post_27.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фанфіки на уроках словесності&lt;/a&gt; є інформація, що &lt;strong&gt;фіки&lt;/strong&gt; - це автори фанфіків:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А ось і словник юних фікрайтерів, або &lt;strong&gt;фіків&lt;/strong&gt; (авторів фанфіків).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В статті &lt;a href=&quot;https://irynadenysjuk.blogspot.com/2014/12/blog-post_2.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Філологічний експрес: Про фанфіків&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;фіками&lt;/strong&gt; називають у ролі синоніма фанфіки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Одні автори пишуть, дочекавшись натхнення, придумуючи з  голови в довільному порядку, потім вичитуючи, переставляючи місцями і створюючи цілісний твір. Інші пишуть «конспект» &lt;strong&gt;фіка,&lt;/strong&gt; поступово наповнюючи його деталями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, це слово вживається в 2-х значеннях: 1-синонім до &lt;strong&gt;фанфік&lt;/strong&gt; та 2- на позначення авторів &lt;strong&gt;фанфіків&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-17T17:19:32.270" LastActivityDate="2018-09-17T17:19:32.270" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4897" PostTypeId="2" ParentId="4894" CreationDate="2018-09-06T17:27:42.033" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ну, за фактом, &lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D1%84%D1%96%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слово &lt;em&gt;фік&lt;/em&gt; уживається&lt;/a&gt; в мережі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;я десь читав фік, де Волдеморт повернувся привидом, бо встиг покаятись, але його знищили й як привида, бо забули(перестали про нього говорити, намагались не згадувати, ігнорували...) &lt;sub&gt;//З допису на форумі сайту hpclub.com.ua.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Попередження: фік писався ще в ті давні часи, коли всі думали, що Кіномото Сакура – мама Шао і Вати-куна, тому прошу на це зважати. &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;http://uanime.org.ua/article/plata.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;З примітки до фанфіка «Плата – фанфік» від автора Magnolia на сайті uanime.org.ua&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Перш ніж викласти фік, напишіть шапку, що має складатися з наступних пунктів: … &lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;http://kramatorsk-movu.edukit.dn.ua/Files/downloads/%D1%84%D0%B0%D0%BD%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B8.ppt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;З презентації «Фанфіки на уроках української літератури: форми та методи роботи»&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Життя цього слова підкріплюється існуванням аналогічних слів у англійській (&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/fic#Noun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;fic&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;) і російській (&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%A4%D0%B0%D0%BD%D1%84%D0%B8%D0%BA&amp;amp;oldid=94694768&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фик&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але скільки часу пройде, перш ніж воно з'явиться в словниках (якщо не як розмовне, то хоча б у якихось словниках арґо/жаргону/сленґу) — невідомо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-06T17:27:42.033" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4898" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4905" CreationDate="2018-09-06T18:22:32.863" Score="4" ViewCount="676" Body="&lt;p&gt;Часто чую вираз &lt;strong&gt;йокелемене&lt;/strong&gt;.У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53401/374624.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику українського сленгу&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЙОКЕЛЕМЕНЕ&lt;/strong&gt; &#xA;  вигук; мол., евфем. Вираження незадоволення, досади.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, звучить цей вираз як абревіатура. Чи є якесь розшифрування цього виразу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-07T11:40:55.013" Title="Походження виразу ЙОКЕЛЕМЕНЕ!" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4899" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4900" CreationDate="2018-09-06T18:37:37.643" Score="5" ViewCount="40" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/slynjavchyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; знайшла лише статтю &quot;слинявчик&quot;, однак із заувагою &quot;&lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СЛИНЯ́ВЧИК&lt;/strong&gt;, а, чол., &lt;strong&gt;&lt;em&gt;розм&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Нагрудник для маленьких дітей з цупкої тканини або клейонки для захисту одежі від слини й забруднення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, &lt;em&gt;чи є ще не розмовне слово (літературне), що відповідало значенні &quot;слинявчик&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-06T18:39:30.513" Title="Не розмовний варіант до розмовного &quot;слинявчик&quot;" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4900" PostTypeId="2" ParentId="4899" CreationDate="2018-09-06T18:39:30.513" Score="5" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%87%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;  як відповідник цього слова подають:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Також &lt;strong&gt;слинявчиком&lt;/strong&gt; називають &lt;strong&gt;нагрудник&lt;/strong&gt; у маленьких дітей, який застосовується для тих же цілей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(також трохи в іншому значенні):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нагрудні серветки&lt;/strong&gt; (в українській мові їх зазвичай не називають слинявчиками), які використовуються під час прийому їжі, яка включає «складні» або «незручні» страви, як, наприклад, омари (лобстери).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naghrudnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАГРУ́ДНИК&lt;/strong&gt;, а, чол.&#xA;  1. Фартух або частина фартуха, яка надягається на груди для захисту їх від чого-небудь. На листках [альбома]манячили групи інституток, товаришок Ольги, в білих хвартушках і нагрудниках (Нечуй-Левицький, I, 1956, 558).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як відповідники до слова слинявчик можна вживати &lt;strong&gt;нагрудник, нагрудна серветка.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-06T18:39:30.513" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4901" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4902" CreationDate="2018-09-06T19:09:45.570" Score="6" ViewCount="1391" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D1%84&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Ліфчик&lt;/strong&gt;» — розмовна назва бюстгальтера. В Україні також називався стан, стано́к, &lt;strong&gt;ста́ник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Всесвітньому словнику української мови&lt;/a&gt; читаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;станик&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;безрукавка, кофта&lt;/strong&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;станик - це бюстгальтер чи безрукавка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-06T19:10:53.967" Title="Станик - це бюстгальтер чи безрукавка?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4902" PostTypeId="2" ParentId="4901" CreationDate="2018-09-06T19:10:53.967" Score="5" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stanyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СТА́НИК&lt;/strong&gt;, а, чол.&#xA;  1. заст. Верхня частина сукні від плечей до пояса (без рукавів). Сукня з коротким стаником; &#xA;  //  Верхня частина жіночої сорочки (до підтички); &#xA;  //  Ліф кофти; &#xA;  //  Кофта. &#xA;   2. діал. Безрукавка. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1299&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику лемківської говірки&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;станик&lt;/strong&gt;&#xA;  -ника, ч. Пт.&#xA;  Ліфчик, корсет.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1299&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словнику львівської говірки&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;стани́к&lt;/strong&gt; - бюстгальтер&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, це слово має 2 значення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-06T19:10:53.967" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4903" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4906" CreationDate="2018-09-06T19:37:32.453" Score="5" ViewCount="603" Body="&lt;p&gt;Цікавить літературний відповідник до слова &quot;бюстгальтер&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/biusthalter&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; знаходжу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;персанок, станик&lt;/strong&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/persanok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; перше слово відсутнє, друге - діалектизм, відповідно й усі інші - новотвори.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-07T11:36:55.497" Title="Відповідник до слова бюстгальтер" Tags="|іменники|відповідник|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4904" PostTypeId="2" ParentId="4903" CreationDate="2018-09-06T19:38:46.707" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B1%D1%8E%D1%81%D1%82%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЛІ́ФЧИК&lt;/strong&gt; (частина жіночої білизни, що облягає груди), БЮСТГА́ЛЬТЕР.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lifchyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; також знаходимо це слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЛІ́ФЧИК&lt;/strong&gt;, а, чол.&#xA;  1. Предмет дитячої або жіночої білизни, який облягає груди. Вона швидко натягла панчохи, взула черевички і наділа ліфчик (Наталя Забіла, Катруся.., 1955, 4); Лукерка.. прала всякий дріб'язок: занавіски, ліфчики, рушники(Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 127).&#xA;  2. Зменш. до ліф.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BB%D1%96%D1%84%D1%87%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt; також знаходимо це слово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-06T19:38:46.707" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4905" PostTypeId="2" ParentId="4898" CreationDate="2018-09-06T19:45:02.507" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Йокелемене&lt;/em&gt; — очевидно від російського &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D1%91%D0%BA%D0%BB%D0%BC%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ёклмн&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ёклмн&lt;/em&gt;, у свою чергу, є одним із серії російських виразів (поряд із &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D1%91%D0%BB%D0%BA%D0%B8-%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ёлки-палки&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D1%91-%D0%BC%D0%BE%D1%91&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ё-моё&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; тощо), що є евфемізмами до російського слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote class=&quot;spoiler&quot;&gt;&#xA;  &lt;p&gt; &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B5%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ебать&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— зокрема, ймовірно, виразу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote class=&quot;spoiler&quot;&gt;&#xA;  &lt;p&gt; &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D1%91%D0%B1_%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%8E_%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ёб твою мать&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всупереч розповсюдженій думці, ці лайливі висловлення (приховані в «цитатах» вище) не є характерними лише для російської мови, а &lt;a href=&quot;/a/619&quot;&gt;присутні в багатьох слов'янських мовах&lt;/a&gt;, зокрема в українській:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote class=&quot;spoiler&quot;&gt;&#xA;  &lt;p&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BA%D0%B0#%D0%87%D0%B1%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;їбати&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але про походження слова &lt;em&gt;йокелемене&lt;/em&gt; через російську, а не безпосередньо від відповідного українського слова, свідчить те, що воно починається з &lt;em&gt;йо-&lt;/em&gt;, а не з &lt;em&gt;ї-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-06T19:45:02.507" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4906" PostTypeId="2" ParentId="4903" CreationDate="2018-09-06T20:09:33.533" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;бюстга́льтер&lt;/strong&gt; літературне. Зокрема його фіксує &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6301&amp;amp;page=230&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt;, наводячи цитати Антоненка-Давидовича:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;БЮСТГА́ЛЬТЕР, а, &lt;em&gt;ч[оловічий рід]&lt;/em&gt;. Предмет жіночої білизни, який підтримує груди. &lt;em&gt;В коридорі різко загупотіли кроки .. Паля Степанівна прожогом засунула за бюстгальтер листа&lt;/em&gt; (Б. Антоненко-Давидович); &lt;em&gt;Вузький бюстгальтер стягував її груди&lt;/em&gt; (Б. Харчук); &lt;em&gt;– Манько, кінчай базар, у секцію Любки підкинули безрозмірні імпортні бюстгальтери&lt;/em&gt; (А. Крижанівський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— а також &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bjustghaljter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так само як і слово &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=48163&amp;amp;page=1519&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лі́фчик&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, наведене у &lt;a href=&quot;/a/4904&quot;&gt;відповіді Iva_ukr&lt;/a&gt; — хоча останнє має й інші значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=48158&amp;amp;page=1519&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ліф&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, яке, однак, уже вважається розмовним в цьому значенні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-06T20:09:33.533" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4907" PostTypeId="2" ParentId="4903" CreationDate="2018-09-07T10:04:14.670" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник чужомовних слів Павла Штепи&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ліфчик — &lt;em&gt;див.&lt;/em&gt; бюстгалтер&lt;br&gt;&#xA;  бюстголдер — нагрудниця, &lt;em&gt;див.&lt;/em&gt; ліф&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для порівняння&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;бюст — погруддя&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна також вжити з СУМ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naghrudnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нагрудник&lt;/a&gt; Фартух або частина фартуха, яка надягається на груди для захисту їх від чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-09-07T11:36:55.497" LastActivityDate="2018-09-07T11:36:55.497" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4908" PostTypeId="2" ParentId="4898" CreationDate="2018-09-07T10:31:53.817" Score="3" Body="&lt;p&gt;Це частина російського алфавіту:&#xA;й - ка- ле - ме - не (е, к, л, м, н)&#xA;Далі слідує:&#xA;о - пе - ре - се - те (о, п, р, с, т). &#xA;В подальшому, ці два вислови були частково відозмінені в повсякчасному спілкуванні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="243" LastEditorUserId="243" LastEditDate="2018-09-07T11:40:55.013" LastActivityDate="2018-09-07T11:40:55.013" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4909" PostTypeId="2" ParentId="3408" CreationDate="2018-09-07T14:07:36.743" Score="4" Body="&lt;p&gt;В Інтернеті є дуже мало статей, де вживається словосполучення &quot;знати в ідеалі&quot; (ось приклад &lt;a href=&quot;http://murkots.ru/rizne/dresiruvannja-sobak-2/624-opis-porodi-sobak-mops-i-dogljad-za-porodoju.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://royal-mac.com/ua/blog.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Знати в ідеалі техніку ефективного переконання&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, жодний із переглянутих мною словників (&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%20%D0%B2%20%D1%96%D0%B4%D0%B5%D0%B0%D0%BB%D1%96&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, а також СУМ) не дали підстав для того, щоб підтвердити те, що ми можемо сказати &quot;знати мову в ідеалі&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я гадаю, що краще сказати &quot;Я ідеально/досконало володію англійською мовою&quot; для того, щоб точно уникнути помилки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-07T14:07:36.743" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4910" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4911" CreationDate="2018-09-07T18:21:02.937" Score="5" ViewCount="511" Body="&lt;p&gt;From &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=rW7pRVR5cYs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Народився Бог на санях&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сходить сонце у крисані&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  Спить слав’янськеє дитя.&lt;br&gt;&#xA;  Їдуть сани, плаче Пані,&lt;br&gt;&#xA;  Снігом стелиться життя.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F_%D0%91%D0%BE%D0%B3_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%B0%D0%BD%D1%8F%D1%85&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Wikipedia article&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Does it mean &quot;the Sun arises &lt;strong&gt;above&lt;/strong&gt; the hat&quot;?  Is this hat on the head of one of the &quot;лемкив&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="759" LastEditDate="2018-09-07T18:32:43.097" LastActivityDate="2018-10-20T12:18:25.797" Title="Meaning of &quot;Сходить сонце у крисані&quot; in &quot;Народився Бог на санях&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4911" PostTypeId="2" ParentId="4910" CreationDate="2018-09-07T18:58:16.250" Score="4" Body="&lt;h3&gt;In English:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;In Bohdan-Ihor Antonych's poetry, it's about Jesus Christ who came to the Earth as a human being to be closer to people. There is a line in this poetry:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F_%D0%91%D0%BE%D0%B3_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%B0%D0%BD%D1%8F%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Народився Бог на санях, Прийшли &lt;strong&gt;лемки у крисанях&lt;/strong&gt;&amp;quot;&lt;/a&gt; (English: God was born on a sled, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Lemkos&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Lemkos&lt;/a&gt; in krysanias (hats) arrived),&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;where a poet depicts the traditional picture of &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Lemkos&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;lemko&lt;/a&gt; as one who strolls around in a hat, which is called &amp;quot;&lt;strong&gt;крисаня&lt;/strong&gt;&amp;quot; (krysania).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;So, God that came to this world in a human body as the author sees it, should look like traditional &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Lemkos&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;lemko&lt;/a&gt;. There's a proof to it in the article of &lt;a href=&quot;http://philology.knu.ua/files/library/folklore/38/21.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Vira Bilyk, &amp;quot;Деякі міфологічні образи й мотиви поезії Б.-І. АНТОНИЧА&amp;quot;&lt;/a&gt; (&amp;quot;Some of the mythological pictures and motives in the poetry of B-I Antonych&amp;quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;далі сонце набуває уже зовсім людських рис: воно &amp;quot;ходить у &lt;strong&gt;крисані&amp;quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;then the sun gets more and more human features: it &amp;quot;strolls around in &lt;strong&gt;krysani&lt;/strong&gt; (hats)&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;as well as in the article of &lt;a href=&quot;http://philology.knu.ua/files/library/folklore/38/21.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Jurij Kovaliv (Kyiv)&#xA;&amp;quot;МІФЕМНІ КОДИ ПОЕТИЧНОГО МОВЛЕННЯ Б.-І. АНТОНИЧА&amp;quot;&lt;/a&gt; (&amp;quot;Mytheme codes of the poetic language of B-I Antonych&amp;quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Б.-І. Антонич незрідка «одомашнював» образну систему міфологемного&#xA;походження (над лемками «місяць лине срібним калачиком», «В ріці дівчата&#xA;сонце миють», «&lt;strong&gt;сонце ходить у крисані»&lt;/strong&gt; тощо),&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;In Ukrainian:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;В поезії Богдана-Ігоря Антонича, очевидно, йдеться про те, що Ісус Христос прийшов на землю в образі людини, щоб бути ближче до людей. Оскільки, вище у цій поезії подається: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F_%D0%91%D0%BE%D0%B3_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%B0%D0%BD%D1%8F%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Народився Бог на санях, Прийшли &lt;strong&gt;лемки у крисанях&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&amp;quot;, то  поет саме так вималював традиційний образ лемка, який ходить у капелюсі, що називається &lt;strong&gt;крисаня&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому, Бог, який прийшов на світ у людській подобі в уяві автора має виглядає як традиційний представник лемків. Підтвердження цього знаходимо у статті &lt;a href=&quot;http://philology.knu.ua/files/library/folklore/38/21.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Віра Білик, &amp;quot;Деякі міфологічні образи й мотиви поезії Б.-І. АНТОНИЧА&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;далі сонце набуває уже зовсім людських рис: воно &amp;quot;ходить у &lt;strong&gt;крисані&amp;quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;також у статті &lt;a href=&quot;http://philology.knu.ua/files/library/folklore/38/21.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Юрій КОВАЛІВ (Київ)&#xA;МІФЕМНІ КОДИ ПОЕТИЧНОГО МОВЛЕННЯ Б.-І. АНТОНИЧА&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Б.-І. Антонич незрідка «одомашнював» образну систему міфологемного&#xA;походження (над лемками «місяць лине срібним калачиком», «В ріці дівчата&#xA;сонце миють», «&lt;strong&gt;сонце ходить у крисані»&lt;/strong&gt; тощо),&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-20T12:18:25.797" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4912" PostTypeId="2" ParentId="3408" CreationDate="2018-09-07T20:21:02.783" Score="2" Body="&lt;p&gt;Проаналізував &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=%D0%B2+%D1%96%D0%B4%D0%B5%D0%B0%D0%BB%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;193 трапляння словосполучення «в ідеалі» в корпусі ГРАК-3&lt;/a&gt;, серед них:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;166 разів вживається в значенні «в ідеальному випадку, в найкращому разі», як, власне, й зафіксовано в СУМ-20:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кількість їжі має бути невеликою: в ідеалі [в ідеальному випадку] — скільки поміститься в двох долонях, складених разом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;16 разів уживається без якогось фразеологічного значення, просто як сполучення «в» й «ідеал» на кшталт:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зневірившися в ідеалі, якого шукав [зневірившись у своєму ідеалі], Іуда продав свого вчителя не тільки з мотивів матеріальних, але й щоб повернути собі втрачену людську гідність. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;1 раз уживається в значенні «в ідеальному вигляді, в ідеальній формі»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми лише прагнемо до абсолютної свободи слова, хоч в ідеалі її не існує [хоч свободи слова в ідеальному вигляді не існує].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і ще 3 рази, які можна класифікувати і як «в ідеальному випадку», і як «в ідеальному вигляді».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;1 раз уживається в значенні «ідеально»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тут все підігнано майже в ідеалі [ідеально], щоб кожен, хто або живе, або гостює тут, почував себе якомога комфортніше і міг поринути у вир звичних саме для нього епох, часів та подій. &lt;sub&gt;//Валентина Коляда, фантастична повість-казка «Пригоди Романа та його друзів на Дріоді» (Кам'янець-Подільський, «Медобори-2006», 2014)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;4 рази я не зрозумів і 2 рази не зміг класифікувати.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок: Зазвичай «в ідеалі» вживається або в значенні «в ідеальному випадку, в найкращому разі», як зазначено в СУМ-20, або в прямому значенні — в інших значеннях (зокрема замість слова «ідеально») вживається вкрай рідко. При цьому слід зазначити, що корпус ГРАК-3 складається не лише з бездоганно написаних текстів, окремі випадки можуть виявитися й помилками авторів. Тому я не раджу використовувати «в ідеалі» замість «ідеально», мені особисто це трішки ріже слух (можливо, такий ужиток припустимий у високому стилі, до якого я не звик, але в типових ситуаціях він не сприймається).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Повний перелік класифікованих варіантів можна подивитись &lt;a href=&quot;/revisions/4912/2&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-07T20:56:15.610" LastActivityDate="2018-09-07T20:56:15.610" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4913" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-08T12:52:31.530" Score="2" ViewCount="2348" Body="&lt;p&gt;Кілька разів чула, що кажуть слово &quot;мому&quot;, а не &quot;моєму&quot;. І переважно це стосується жителів таких міст як Львів та Тернопіль. Це діалект?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-09-08T13:27:42.827" Title="Чи існує слово &quot;мому&quot;?" Tags="|вживання-слів|існування-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4914" PostTypeId="2" ParentId="4913" CreationDate="2018-09-08T13:27:42.827" Score="4" Body="&lt;p&gt;Існує і є «народнім говором» (по-суті, діялект), згадане наприклад мовознавцем &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_zaymennyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Синявським&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Поруч наведених загальнолітературних форм різних займенників по народніх говорах живуть іще різноманітні варіянти їх, і їх частенько подибуємо в поезії, напр.:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;мого, твого, свого – мойого, твойого, свойого&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;моєму, твоєму, своєму – мойому, мойму, &lt;strong&gt;мому&lt;/strong&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-09-08T13:27:42.827" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4915" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-08T13:40:38.077" Score="0" ViewCount="111" Body="&lt;p&gt;Неодноразово бачила, що хтось пише про себе: &quot;director of photography&quot;. Як це прекладається українською? Фотограф, директор фотографії? Останній варіант дивний для мене, тому і питаю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-09-08T20:32:33.903" Title="Director of photography: як перекласти?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4916" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-08T18:26:45.437" Score="0" ViewCount="1385" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://zbruc.eu/&lt;/a&gt; в статті про галицькі наголоси знайшла:&#xA;вкрадУ (вкрАсти, вкраду, вкрАдеш).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який правильний наголос в слові крадуть?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-09-21T13:29:00.890" Title="КрадУть чи крАдуть?" Tags="|вживання-слів|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4917" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4919" CreationDate="2018-09-08T18:27:18.413" Score="2" ViewCount="83" Body="&lt;p&gt;Натрапив на вірш Ю. Андруховича &quot;Мафія&quot; і побачив там такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;його червона &lt;strong&gt;юха&lt;/strong&gt;, мов сироп і&lt;br&gt;&#xA;  (малиновий), а в центрі капелюха&lt;br&gt;&#xA;  прострелено діру. Літала муха&lt;br&gt;&#xA;  над ним, і плач дівочий із утроб&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошуки цього слова в СУМі дали &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/jukha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;результат&lt;/a&gt;, однак, там пише, що це &quot;юшка&quot;. Пошуки в Гуглі привели мене на сторінку &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AE%D1%85%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; (а також на сторінку російськомовної Вікіпедії, де я виявив, що це ще й назва демона), де пише, що є пустеля із такою назвою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, здається мені, що це не юшка і точно не пустеля, а кров, однак не можу знайти підтвердження своїм здогадкам.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T13:47:09.747" LastActivityDate="2018-09-21T13:49:33.073" Title="Що означеє слово &quot;юха&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4918" PostTypeId="2" ParentId="4916" CreationDate="2018-09-08T18:31:55.133" Score="1" Body="&lt;p&gt;Заходимо на сайт &lt;a href=&quot;http://kultura-movy.wikidot.com/nagolos&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Культура мови&lt;/a&gt; і бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;крАсти, крАдеш, крАду (а відповідно і крАдуть).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те саме знаходемо і в &lt;a href=&quot;http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/hagolos&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блозі&lt;/a&gt; О. Пономарева та &lt;a href=&quot;http://clubfate.ukrainianforum.net/t130-topic&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ось тут&lt;/a&gt;. Отож, робимо висновки, що правильно казати крАдуть&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-08T18:31:55.133" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4919" PostTypeId="2" ParentId="4917" CreationDate="2018-09-08T19:00:28.147" Score="5" Body="&lt;p&gt;Ваше припущення, що &lt;strong&gt;юха&lt;/strong&gt; - це кров, правильне. У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/umyvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Умитися&lt;/strong&gt; кров'ю (мазкою, &lt;strong&gt;юшкою&lt;/strong&gt; і т. ін.) — залитися &lt;strong&gt;кров'ю&lt;/strong&gt;, будучи побитим, пораненим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Юха&lt;/strong&gt; — це та сама ж юшка, на підтвердження цього знаходимо статтю &lt;strong&gt;юха&lt;/strong&gt; у &lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%AE%D1%85%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедіії&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T13:49:33.073" LastActivityDate="2018-09-21T13:49:33.073" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4920" PostTypeId="2" ParentId="4915" CreationDate="2018-09-08T20:32:33.903" Score="1" Body="&lt;p&gt;В англійській Вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Cinematographer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;cinematographer&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; or &lt;strong&gt;director of photography&lt;/strong&gt; (sometimes shortened to DP or DOP) is the chief over the camera and light crews working on a film, television production or other live action piece and is responsible for making artistic and technical decisions related to the image.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській Вікіпедії цій статті відповідає така:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80-%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оператор-постановник&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; в художньому кінематографі — один з основних творців фільму, який безпосередньо працює над його образотворчим рішенням, керівник операторської групи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-08T20:32:33.903" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4921" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4922" CreationDate="2018-09-09T11:07:49.640" Score="3" ViewCount="158" Body="&lt;p&gt;Зустрів такі рядки у авторському &lt;a href=&quot;http://www.poetryclub.com.ua/getpoem.php?id=800229&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вірші&lt;/a&gt; (жанр - хоку):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Рідне &lt;strong&gt;магала&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  Відходять люди.Тихо&lt;br&gt;&#xA;  і на вулиці....&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, що означає слово &quot;магала&quot; і чи взагалі воно є українським, чи це слово було вигадане автором вірша? В СУМі даного слова не знайшов, а пошук в Гуглі привів на сторінку про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;село Магала&lt;/a&gt;. Однак, сумніваюся, що у вірші йдеться про село, бо слово написане з маленької літери (на відміну від села Росошани).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T13:51:59.763" LastActivityDate="2018-09-21T14:25:57.133" Title="Що таке &quot;магала&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4922" PostTypeId="2" ParentId="4921" CreationDate="2018-09-09T11:18:55.920" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BC%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику української мови&lt;/a&gt; Бориса Грінченка знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Магала́, ли, ж. Часть предмѣстья. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, у вірші йде мова про рідне передмістя. Слово не є вигаданим автором, оскільки  бачимо його у словнику наведено вище&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-21T14:25:57.133" LastActivityDate="2018-09-21T14:25:57.133" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4923" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-09T11:20:52.960" Score="1" ViewCount="66" Body="&lt;p&gt;Існує слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vijja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;війя&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котре, на відміну змосковчених &lt;em&gt;майя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фойє&lt;/em&gt; і подібних, питоме і, схоже, далебі подовження. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як воно відбулося? Як і де можливе подібне подовження &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;? Особливо цїкаво й те, що &lt;a href=&quot;/q/4359/&quot;&gt;більшість&lt;/a&gt; джерел взагалі не вказують на можливе подовження &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, як з иншими звуками в словах &lt;em&gt;життя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;суддя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;подовження&lt;/em&gt; і подальші. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-09-09T11:49:29.810" LastActivityDate="2018-09-09T11:49:29.810" Title="Подовження Й або ВІЙЯ" Tags="|фонетика|морфологія|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4924" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-09T14:30:55.617" Score="0" ViewCount="60" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BA%D0%B1%D0%BE%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Страйкбол&lt;/a&gt; (англ. airsoft) — командна гра, у якій «бій» ведеться 6 мм кульками типу BB (вагою від 0,12 до 0,43 г) з точних копій бойової зброї.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В останній час гра стала популярную і в Україні, так само як і пейнтбол. Але якщо до останнього є відповідники на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/peintbol&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; - барвостріл, фарбострілялка тощо, то для &quot;страйкболу&quot; відповідника іще немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме слово &quot;страйкбол&quot; складається із англ. дієслова &quot;strike&quot; - &quot;удар&quot; та &quot;ball&quot; - &quot;м'яч&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можливо утворити відповідник до &quot;страйкболу&quot; на кшталт &quot;барвострілу&quot; чи &quot;фарбострілялки&quot; (однак, варто врахувати, що в СУМі немає слова &quot;стрілялка&quot;, проте є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stril&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стріл&lt;/a&gt;&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-09T14:30:55.617" Title="Відповідник до слова &quot;страйкбол&quot;" Tags="|вибір-слова|відповідник|" AnswerCount="0" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4925" PostTypeId="2" ParentId="4131" CreationDate="2018-09-10T07:37:52.873" Score="3" Body="&lt;p&gt;Натрапив на цікавий запис у &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/slovopys/posts/1640480222846883:0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фейсбуці&lt;/a&gt; стосовно цього питання, тому процитую джерело:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;М'яка вимова звуків характерна риса нашої мови. Розуміючи, що&#xA;  самобутність мови великою мірою залежить від вимови, вороги&#xA;  українського слова взялися знищувати м'якість української мови,&#xA;  прищеплюючи їй невластиве для неї твердомовлення. Так, цілу низку&#xA;  м'яких прикметників після погрому українства у 30-х роках&#xA;  запроваджений тоді післяпогромний правопис (або &lt;strong&gt;правопис&#xA;  Кагановича-Постишева&lt;/strong&gt;) обернув на тверді...  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Удар було спрямовано на&#xA;  знищення особливостей українського мовлення. Цілий ряд зафіксованих у&#xA;  словнику Грінченка слів з пом'якшенням звуків З та Л після погрому&#xA;  було &quot;затверджено&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У словнику Грінченка&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;гризький &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ковзький&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;колький &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;смалький &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Калічники&#xA;  української мови лишили гризький і колький пом'якшеними, а &lt;strong&gt;смалкий і&#xA;  ковзкий &quot;затвердили&quot;&lt;/strong&gt; /і це тоді, коли ховзький (!), а також труський і&#xA;  тряський лишили пом'якшеними/. Треба сказати, що й правопис 1928 р. не&#xA;  до кінця дослідив м'які й тверді форми слів. Правопис визнав твердими&#xA;  прикметники безпросвітний і розпутний. Спосіб же реконструкції&#xA;  дозволяє встановити, що ці прикметники м'які.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І справді, згідно до Вікіпедії є такий &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_1933_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українській правопис 1933 року&lt;/a&gt;, а також те, що зміна &quot;ковзького&quot; на &quot;ковзкого&quot; сталася у 30-х роках знаходимо у цьому &lt;a href=&quot;https://sites.google.com/site/mandrivnyjvolhv/ridna-vira/ridna-mova/knigi/karavanskyj/sekreti/05/39&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерелі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-10T07:37:52.873" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4926" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4928" CreationDate="2018-09-10T08:16:14.970" Score="2" ViewCount="72" Body="&lt;p&gt;У вірші &quot;ЗГАДКА ЗА МАРКІЯНА ШАШКЕВИЧА ВО ВІЧНУЮ ЄГО ПАМ’ЯТЬ&quot; М. Устияновича зустрів такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В тій гадці жив-єсь, віддихав-єсь нею,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В ній твоє щастє, печалі, надії,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Снів наповиди&lt;/strong&gt;, і радощі з нею,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І тая тоска, в котрій боліє&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі такого слова немає, немає його і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/napovydy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вільному тлумачному українському словнику&lt;/a&gt;. Як я розумію, слово вже давно перестало використовуватися в нашій мові, однак хотілося б дізнатися його значення і якщо можливо етимологію (пошуки в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt; також нічого не дали).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-10T17:42:10.837" Title="Значення слова &quot;наповиди&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4927" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-10T11:59:06.473" Score="0" ViewCount="214" Body="&lt;p&gt;В якомусь фільмі почула, що &quot;replica&quot; переклали як &quot;муляж&quot; (була ситуація з несправжнім пістолетом). Завжди думала, що перекладається як &quot;копія&quot; чи &quot;репліка&quot;. Почала перевіряти в мережі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На порталі &lt;a href=&quot;http://slovnenya.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://slovnenya.com&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;replica&#xA;noun&#xA;1 відповідь, заперечення, копіювання, луна, репродукція.&#xA;2 відтворення, відтворювання, копія, репродукування, репродукція, розмноження.&#xA;3 копір, репродукція.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гугл-перекладач видає результат &quot;реплік&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який варіант є правильним? Копія, репліка, реплік? Чи можна перекласти це слово як &quot;муляж&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastActivityDate="2018-09-10T19:15:00.497" Title="Як перекласти &quot;replica&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4928" PostTypeId="2" ParentId="4926" CreationDate="2018-09-10T14:09:56.270" Score="2" Body="&lt;p&gt;У   монографії  &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Lesiuk_Mykola/Stanovlennia_i_rozvytok_ukrainskoi_literaturnoi_movy_v_Halychyni.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; Микола Лесюк СТАНОВЛЕННЯ І РОЗВИТОК&lt;br&gt;&#xA;УКРАЇНСЬКОЇ ЛІТЕРАТУРНОЇ &#xA;МОВИ В ГАЛИЧИНІ&lt;/a&gt; знаходимо примітку автора, що &lt;strong&gt;наповидами = спогадами&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://issuu.com/iend/docs/slovnyk_fizuchnoyi_terminologiyi/167&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику  фізичної термінології&lt;/a&gt; знаходимо &lt;strong&gt;наповид - див. мираж.&lt;/strong&gt; У статті &lt;strong&gt;мариво&lt;/strong&gt; - мана, омана, наповид.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, інформації щодо етимології цього слова не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-10T14:09:56.270" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4929" PostTypeId="2" ParentId="4926" CreationDate="2018-09-10T17:28:12.017" Score="2" Body="&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;http://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Sci/Linguistics/RareWords/N.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Рідкісні українські слова» на сайті Мислене древо&lt;/a&gt; написано:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наповиди — &lt;strong&gt;сновидіння&lt;/strong&gt; (різні автори)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;[У дужках після кожного пояснення стаття наводить імена авторів, що вживали відповідне слово.]&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч ця стаття не дуже надійне джерело (невідомо, хто її писав і на що сприпався), але з контексту бачимо, що приблизно в такому значенні це слово вживається в деяких творах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Яків Головацький «Историческій очеркъ основанія Галицко-рускои Матицѣ и справозданье первого собору ученыхъ и любителей народного просвѣщенія» (Львів, 1850) [&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=HdIJAAAAIAAJ&amp;amp;pg=PA7&amp;amp;dq=%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на Google Книгах № 1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=Jk5dAAAAcAAJ&amp;amp;pg=PA7&amp;amp;dq=%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на Google Книгах № 2&lt;/a&gt;]:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Єсть въ народѣ пѣсня, що мати дѣтинѣ надъ колискою спѣває проста и непоказьна, а звукъ єи товаришитъ намъ солодкими &lt;em&gt;наповидами&lt;/em&gt; до гробу и милѣйшая надъ всякіи согла́сы чудесныхъ напѣво̂въ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Михайло Яцків «Огні горять» (Львів, 1902) [&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Yatskiv/Ohni_horiat/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у бібліотеці «Чтиво»&lt;/a&gt;]:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нїна опинила ся в лїсї і паде на виверть [ялицю, вивернену від бурі]. У голові шумить, серце бє ся, живчики стукають, перед її очима затремтїли &lt;em&gt;наповиди&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Палати з ґотийськими склепінями і колюмнадами &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Нараз збудив її гомін гурту &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я припускаю, що значення слова може бути дещо ширшим, ніж лише «сновидіння». На це натякає словосполучення &lt;em&gt;снів наповиди&lt;/em&gt; — якщо наповиди є явищем, пов'язаним лише зі сном, то навіщо вточнювальне слово &lt;em&gt;снів&lt;/em&gt; (хоча це може бути й фігурою мовлення). Можливо, слово &lt;em&gt;наповиди&lt;/em&gt; також може позначати марення, галюцинації тощо (як на це натякає &lt;a href=&quot;/a/4928&quot;&gt;інша відповідь&lt;/a&gt;). Можливо, наповиди — це &lt;strong&gt;видіння&lt;/strong&gt; (в будь-якому сенсі), а снів наповиди — вже сновидіння.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак книга &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/zahpysm/zah.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Письменники Західної України 30-50-х років XIX ст.» (Київ, 1965)&lt;/a&gt;, що наводить зокрема й &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/zahpysm/zah17.htm#page305&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідний вірш Устияновича&lt;/a&gt;, у розділі «Пояснення слів» теж &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/zahpysm/zah28.htm#page635&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пише&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наповиди — сновидіння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок: чи справді &lt;em&gt;наповиди&lt;/em&gt; означає здебільшого «сновидіння», чи значення цього слова ширше (наприклад, будь-які «видіння»), просто занадто вузьке його  пояснення з книги «Письменники Західної України 30-50-х років XIX ст.» (що, можливо, пояснювало конкретний ужиток у контексті, а не значення слова загалом) потім перекочувало в інші місця, — мені важко сказати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-10T17:42:10.837" LastActivityDate="2018-09-10T17:42:10.837" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4930" PostTypeId="2" ParentId="4927" CreationDate="2018-09-10T19:15:00.497" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Зазначу, що питання на цьому сайті мають стосуватися підбору/інтерпретації/аналізу &lt;strong&gt;українських&lt;/strong&gt; слів. По Вашому запитанню неочевидно: чи Ви хочете вточнити значення англійського слова &lt;em&gt;replica&lt;/em&gt;, чи Ви хочете вточнити значення українських слів &lt;em&gt;копія&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;муляж&lt;/em&gt;/тощо. В першому випадку це запитання &lt;strong&gt;не для нашого сайту&lt;/strong&gt; (ми не присвячені підбору/інтерпретації/аналізу &lt;em&gt;англійських&lt;/em&gt; слів).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Майже ніколи не буває так, щоб слова з різних мов мали повністю індентичний набір значень і їхніх нюансів. Іншомовне слово &lt;em&gt;W₁&lt;/em&gt; може перекладатися і українським словом &lt;em&gt;С₁&lt;/em&gt;, і українським словом &lt;em&gt;С₂&lt;/em&gt;, і українським словом &lt;em&gt;С₃&lt;/em&gt; — залежно від контексту; при цьому якщо в якомусь контексті &lt;em&gt;W₁&lt;/em&gt; переклали як &lt;em&gt;С₁&lt;/em&gt;, то це не означає ані того, що його завжди треба перекладати як &lt;em&gt;С₁&lt;/em&gt;, ані того, що &lt;em&gt;С₁&lt;/em&gt; треба завжди перекладати назад як &lt;em&gt;W₁&lt;/em&gt; — в інших контекстах нашому слову &lt;em&gt;С₁&lt;/em&gt; краще може відповідати, наприклад, не іншомовне &lt;em&gt;W₁&lt;/em&gt;, а іншомовне &lt;em&gt;W₂&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;W₃&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;replica&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;муляж&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;на мою особисту думку&lt;/strong&gt;, мають майже протилежні значення. Слово &lt;em&gt;replica&lt;/em&gt;, на мою особисту думку, найчастіше робить акцент на &lt;strong&gt;точності копіювання&lt;/strong&gt; певних рис оригінального об'єкта або й навіть усіх його рис (replica — «an &lt;em&gt;exact&lt;/em&gt; reproduction»&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/replica&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Merriam-Webster&quot;&gt;MW&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, «a copy &lt;em&gt;exact in all details&lt;/em&gt;»&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/replica&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Merriam-Webster&quot;&gt;MW&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, «an &lt;em&gt;exact&lt;/em&gt; copy»&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/replica&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Cambridge Dictionary&quot;&gt;C&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/w/index.php?title=replica&amp;amp;oldid=49379598#Noun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Wiktionary&quot;&gt;W&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, «any &lt;em&gt;close or exact&lt;/em&gt; copy or reproduction»&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://www.dictionary.com/browse/replica&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Random House Unabridged Dictionary&quot;&gt;RH&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, «an &lt;em&gt;exact&lt;/em&gt; copy or model»&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/replica&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Oxford Dictionaries&quot;&gt;O&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;); в той час слово &lt;em&gt;муляж&lt;/em&gt;, на мою особисту думку, зазвичай робить акцент, навпаки, на &lt;strong&gt;нездатності копії повністю виконувати функції оригінального об'єкта&lt;/strong&gt; (СУМ-11 узагалі &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/muljazh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;«Словник української мови» в 11 томах: муляж&quot;&gt;каже&lt;/a&gt;, що муляж — це завжди «зліпок із гіпсу, воску, парафіну тощо», хоча й відзначає повнорозмірність та зовнішню подобу). Хоча, звісно, &lt;strong&gt;в певних контекстах&lt;/strong&gt; слова &lt;em&gt;replica&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;муляж&lt;/em&gt; можна застовувати до тієї самої речі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як найкраще перекладати &lt;em&gt;replica&lt;/em&gt; — залежить від конкретного контексту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-10T19:15:00.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4931" PostTypeId="2" ParentId="4064" CreationDate="2018-09-10T19:21:29.563" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/pusatupravylnoucrainskoyu/permalink/882578341947317/?comment_id=896529873885497&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Один добродій у Фейсбуці&lt;/a&gt; детально розібрав цей випадок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З погляду йсторичної фонології... в першу чергу правильні суть як раз форми &amp;lt;Запорожжя, запорозький&gt;, а також у непрямих відмінках &amp;lt;запорожц-&gt; – попри слушно завважений закритий склад.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чому?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З одного боку є правда же давнє *о в прапівденнозахідноруських говірках, що лягли в основу руської-вкраїнської мови в складах закритих (з історичного погляду правильніше казати: перед складами з »німим« або »слабким« єром) було звужено, піднято й просунено вперед (в сучасному чинному письмі літературного стандарту літера &amp;lt;і&gt;). З другого ж боку, в одному випадку умова ся була обмежена, а саме в сполуках, що походять від прасловянських *olT, *orT (*T є умовне позначення будь-якого приголосного), які в мові давньоруській дали, відповідно, &amp;lt;-оло-, -оро-&gt;. До таких слів належать, наприклад: &amp;lt;молоко, горобець, голова, морок&gt; тощо; їх (пізні) прасловянські форми (спрощено) мали вигляд: *molko (←*melk-), *orb-, *golva-, *gord-. Голосний /о/ в другому складі в них є походження вторинного – явище се є звано »повноголос«. Ю. Шевелів у своїм труді Історична фонологія вкраїнської мови, питання се розглянувши, пояснив же таке /о/ було фонетично »ширше« за /о/ первинне, що й пинило його звуження, підвищення та просунення вперед. Саме це пояснює, чому в українській є &amp;lt;морок&gt;, а не +&amp;lt;морік&gt;, &amp;lt;город&gt;, а не +&amp;lt;горід&gt;, &amp;lt;горох&gt;, а не +&amp;lt;горіх&gt; (плід стручковий, не плутати з »горіхом«), &amp;lt;молочний, молочко&gt;, а не +&amp;lt;молічний, молічко&gt; тощо, хоча в усіх сих формах є /о/ друге в складі критому. Друге /о/ в таких складах, з точки зору йсторичної фонології може бути характеризовано як »вставне«.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В українській мові, втім, є й багато випадків, коли в словах, що походять від давніх прасловянських сполук *olT, *orT, замість очікуваного за вищеподаним викладом &amp;lt;-оло-, -оро-&gt; маємо таки »звуження« другого /о/ в &amp;lt;-олі-, -орі-&gt;: &amp;lt;голів, поріг, ворін, воріт&gt;. Спричинив се їнший історичний фонологічний чинник, а саме: в добі прасловянській єри в кінці слів, що згодом стали »слабкі, німі« й відпали, могли бути наголошені, зокрема се стосується родового відмінка множини ймен жіночого роду з наголосом на &amp;lt;-а&gt; в закінченні називного відмінка. Тобто, наприклад, слово &amp;lt;голова&gt; в родовому множини в давньоруській мові мало форму &amp;lt;головъ&gt;; з такого написання наголосу на /ъ/ невидно, та факти, засновані на порівнянні зі спорідненими мовами балтськими, та їншими словянськими, та й розвиток фонології самої вкраїнської мови прозраджують наголос тут на кінцевому /ъ/. З утратою кінцевого /ъ/ зникла й можливість самого наголосу на тому місці, а втрату сю в українській мові було компенсовано додатковим »звуженням« того »вторинного, вставного« */о/, тобто: */головъ́/ → &amp;lt;голі́в&gt;. Те саме є й з формами &amp;lt;ворін&gt; (род.мн. від »ворона«), &amp;lt;воріт&gt; (род.мн. від »ворота«) тощо. Те саме могло відбутися й у разі форми &amp;lt;поріг&gt;, яка походить від прасловянського * porg-, з якого мала би постати форма /порог/, коли й тут був древній наголос на кінцевому /ъ/ (*/порогъ́). Слід завважити же одна з прикмет давнього наголошеного »слабкого, німого« єра в кінці слова може бути наголос на закінченні в сучасній українській мові, тож форма /порогів/ цілком може свідчити про наголос на кінцевому /ъ/ в давній формі */порогъ/). Коли так, то форма &amp;lt;поріг&gt; у сучасній українській літературній мові є правильна з погляду йсторичної фонології. Та чи була така сама умова, тобто наголос на »німому, слабкому« єрі в формах похідних від &amp;lt;поріг&gt;? Праформи сучасних &amp;lt;Запорожжя~Запоріжжя&gt;, &amp;lt;запорозький~запорізький&gt;, &amp;lt;запорожц-&gt; були, відповідно: &amp;lt;запорожьє&gt;, &amp;lt;запорожьскъи&gt;, &amp;lt;запорожьц-&gt;. Сталий наголос на /-ро-~-рі-/ в сих формах свідчить радше про відсутність наголосу на */ь/ в складі /-жь-/ в найдавніші часи, а тому й про відсутність передумови для форм &amp;lt;Запоріжжя, запорізький, запоріжц-&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Втім, покладаючи, на підставі вищенаведеного викладу, форми з &amp;lt;о&gt; за первинно правильні, форми з &amp;lt;і&gt; не можемо класти за неправильні, виникли бо вони, хоча й вторинно (інерційно-аналогійно) на тлі суто вкраїнському.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Таким чином, у першу чергу слід класти за правильні, питомі вкраїнські, що цілком відповідають розвитку фонології вкраїнської мови, тут форми з &amp;lt;о&gt;, а в другу чергу, хоча й як вторинні, але виниклі на тлі вкраїнському, форми з &amp;lt;і&gt;. &lt;strong&gt;Тобто, правильні суть обидві форми, з першістю форм з /о/&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1633" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-10T19:45:54.993" LastActivityDate="2018-09-10T19:45:54.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4932" PostTypeId="2" ParentId="4297" CreationDate="2018-09-11T06:41:23.560" Score="2" Body="&lt;p&gt;Відповідь на це питання можна знайти в &lt;a href=&quot;http://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2011/06/post-48.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;болзі професора Пономарева&lt;/a&gt;, цитую:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Друге: слів &amp;quot;очільник&amp;quot;, &amp;quot;&lt;strong&gt;відтерміновувати&lt;/strong&gt;&amp;quot;, &amp;quot;меседж&amp;quot; немає в&#xA;словниках. Чи є вони в мові, - запитує слухачка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кожна мова&#xA;розвивається. У ній весь час з'являються нові слова для понять, які ще&#xA;не мають назв, або ці нові слова розширюють синонімічні гнізда.&#xA;Словники не виходять щодня, тому не встигають фіксувати всіх нових&#xA;слів. Слово &amp;quot;очільник&amp;quot; утворено від дієслова &amp;quot;очолювати&amp;quot;, тобто,&#xA;керувати, бути на чолі. Воно не суперечить законам українського&#xA;словотвору і згодом з'явиться в словниках. Те саме можна сказати і про&#xA;&amp;quot;&lt;strong&gt;відтерміновувати&lt;/strong&gt;&amp;quot;. Маємо синоніми &amp;quot;термін&amp;quot; і &amp;quot;строк&amp;quot;. Від &amp;quot;строк&amp;quot;&#xA;утворено &amp;quot;відстрочувати&amp;quot;. Воно є в словниках. А тепер з'явилося й&#xA;&amp;quot;відтерміновувати&amp;quot;, тобто, перенести виконання на пізніший термін. А&#xA;ось без слова &amp;quot;меседж&amp;quot; українська мова може цілком обійтися. По-нашому&#xA;це буде &amp;quot;послання&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, як бачите, це слова синоніми, однак в СУМ-11 немає слова &amp;quot;відтермінувати&amp;quot;, бо тоді його ще не так активно використовували, однак, це слово вже з'явилося в СУМ-20. Підтвердження того, що ці слова можуть бути синонімами я ще й знайшов на &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t53-500.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому форумі&lt;/a&gt;, однак не вважаю його за надійне джерело.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Та й згідно до того ж СУМ-20 - ці слова можуть бути синонімами, давайте глянемо на визначення дієслова &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=192859&amp;amp;page=453&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;відтерміновувати&amp;quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відкладати, затримувати якусь дію, виконання чого-небудь;&#xA;&lt;strong&gt;відстрочувати&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-11T10:31:40.117" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4933" PostTypeId="2" ParentId="3936" CreationDate="2018-09-11T07:16:45.087" Score="2" Body="&lt;p&gt;Давайте спершу глянемо як слово &quot;pattern&quot; взагалі можливо перекласти українською (допоможе нам у цьому ось &lt;a href=&quot;https://www.m-translate.com.ua/en-uk/word-patterns-translation#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цей сайт&lt;/a&gt;): &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vykrijka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;викрійка&lt;/a&gt; (згідно до СУМу - стосується одягу, взуття), &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zrazok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зразок&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/modelj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;модель&lt;/a&gt;, модло, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skhema&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;схема&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/uzor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;узор&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shablon&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шаблон&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, як на мене, а також згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, значень у слова &quot;патерн&quot; є так багато, що якогось одного синоніма ми не можемо знайти в українській мові, тому переклад цього слова та його заміна буде залежати від к&#xA;онтексту. Однак, на ті й же Вікіпедії даються можливі відповідники - взірець, зразок, маска, шаблон.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно до цього &lt;a href=&quot;https://refactoring.guru/uk/design-patterns&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайту&lt;/a&gt;, коли ми говоримо про &quot;патерн&quot; у контексті &lt;strong&gt;ІТ&lt;/strong&gt;, то ми можемо замінити його словом &quot;&lt;strong&gt;шаблон&lt;/strong&gt;&quot;, у контексті дизайну - &quot;&lt;strong&gt;повторюваний елемент&lt;/strong&gt;&quot;, а в &lt;strong&gt;медицині&lt;/strong&gt; - це &lt;strong&gt;сукупність ознак або симптомів&lt;/strong&gt;, тобто замість «&lt;strong&gt;патерни&lt;/strong&gt; рухових і чуттєвих розладів при патології нервових структур в дистальних відділах верхньої кінцівки» можна сказати «&lt;strong&gt;ознаки&lt;/strong&gt; рухових і чуттєвих розладів при патології нервових структур в дистальних відділах верхньої кінцівки» (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD#%D0%9F%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD_%D0%B2_%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;). Коли говоримо про в'язання - хорошим відповідником буде &quot;&lt;strong&gt;схема&quot; або ж &quot;**схема візерунку&lt;/strong&gt;&quot;, а в &lt;strong&gt;психології&lt;/strong&gt; &quot;патерн&quot; - це те саме, що і &quot;&lt;strong&gt;стереотип&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Заглянемо також на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/patern&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;, де серед відповідників є: взірець, модло, частик, кшталт, шаблон, викрійка, закономірність (&quot;у цих даних простежується певна закономірність&quot;), візерунок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи може &quot;шаблон&quot; бути відповідником до слова &quot;патерн&quot;. Цитую ваше визначення останнього:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Патерн&lt;/strong&gt; (англ. pattern — взірець, зразок, маска, шаблон) — об'єкт з&#xA;  якого робляться копії або набори повторюваних об'єктів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дивимося можливі значення слова &quot;&lt;strong&gt;шаблон&lt;/strong&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пристрій, за допомогою якого виготовляють однакові формою, розміром і&#xA;  т. ін. деталі та вироби при їх серійному чи масовому виробництві.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Зразок, взятий для наслідування; штамп, банальність.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому гадаю, що так, однак не вважаю їх абсолютними синонімами, проте, коли ми говоримо про &quot;паттерн&quot; в контексті програмування (як я вже писав вище) ми можемо замінити його &quot;шаблоном&quot;, але для того, щоб надати точнішого значення ми додаємо ще й інші слова, того й отримуємо: &quot;Шаблони Проектування Програмного Забезпечення&quot; чи &quot;Шаблони Програмування&quot; (&lt;a href=&quot;http://www.vitaliypodoba.com/2014/06/programming-patterns-intro/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-11T07:16:45.087" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4934" PostTypeId="2" ParentId="4297" CreationDate="2018-09-11T11:00:14.020" Score="1" Body="&lt;p&gt;З вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD_(%D1%87%D0%B0%D1%81)#%D0%97%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%BE_%D0%B7%D0%B0%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B5_%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B4%D1%96%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Термін (час)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;Законодавчо зафіксоване розділення&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Норма ч. 1 ст. 251 ЦК України визначає &lt;em&gt;строк&lt;/em&gt; як певний період у&#xA;  часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне&#xA;  значення.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Відповідно до ч. 2 цієї статті законодавець вводить поняття &lt;em&gt;терміну&lt;/em&gt;&#xA;  як певного моменту в часі, з настанням якого пов'язана дія чи подія,&#xA;  яка має юридичне значення.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Відповідно до ст. 252 цього кодексу «&lt;em&gt;строк&lt;/em&gt; визначається роками,&#xA;  місяцями, тижнями, днями або годинами», тоді як «&lt;em&gt;термін&lt;/em&gt; визначається&#xA;  календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче&#xA;  настати».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Аналогічні визначення містить ДСТУ 1.5:2003.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вважаю вартим це перенести і на похідні слова. Тобто,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;відтермінувати - перенести на пізнішу дату,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;відстрочити - перенести на певний проміжок часу (годин, днів тощо).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-09-11T11:00:14.020" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4935" PostTypeId="2" ParentId="4429" CreationDate="2018-09-11T15:12:38.347" Score="2" Body="&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах виданий у 1970-х роках, тому правопис деяких слів може відрізнятися від сучасного.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Його наступних, «Словник української мови» в 20 томах 2010-х років, хоча й не має ще томів зі словами на літеру «П», однак у статті &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=196663&amp;amp;page=233&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;важковиліко́вний&lt;/a&gt; містить цитату:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Шизофренія, епілепсія, &lt;strong&gt;параноя&lt;/strong&gt;, прогресивний параліч, маніакально-депресивний психоз — усі ці психічні хвороби є важковиліковними або взагалі невиліковними (з наук.-попул. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже я підтримую &lt;a href=&quot;/a/4430&quot;&gt;відповідь follower&lt;/a&gt;, що правильно &lt;em&gt;параноя&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Також додам, що &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B5%D0%BA%D1%82_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%83_2018_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проект правопису 2018 року&lt;/a&gt;, мені здається, збирається майже зовсім прибрати з українських слів подвійні йотування (буквосполуки &lt;em&gt;-йя-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-йє-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-йї-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-йю-&lt;/em&gt;) — окрім слова &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14536&amp;amp;page=469&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;війя́&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (у значенні «дишель у воловій упряжі»; не плутати зі словом &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14503&amp;amp;page=468&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ві́я&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; в значенні «волосинка на краю повіки»). Принаймні він каже, що «букви &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; пишемо: 1. На  початку  слова,  після  голосного  та  після  апострофа  для позначення звукосполучень &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;е&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;я́кість&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;юроди́вий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;єство́&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;моя́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зна́ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;твоє́&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;п’ять&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;м’я́та&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;в’юн&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;б’ють&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;п’ємо́&lt;/em&gt;, а також після &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; у слові &lt;em&gt;війя́&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;війю́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;на війї́&lt;/em&gt;). 2. Після приголосного для позначення його м’якості: &lt;em&gt;дя́дько&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лю́ди&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;оста́ннє&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сюди́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ряд&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ря́сно&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рюкза́к&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рюш&lt;/em&gt;» — і жодних інших випадків не зазначає. Однак проект 2018 року ще не ухвалено (й можливо, не буде ухвалено зовсім), тому поки що на нього надто зважати не варто.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-11T15:12:38.347" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4936" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4937" CreationDate="2018-09-11T20:20:03.493" Score="1" ViewCount="91" Body="&lt;p&gt;Є доволі гарне слово, однак запозичене. Про нього читаємо у &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=213315&amp;amp;page=709&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДАУНШИ́ФТИНГ&lt;/strong&gt;, у, ч. Зміна способу життя на менш напружений завдяки зміщенню життєвих цінностей заради себе чи сім'ї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак щось мене зацікавило, чи є власне український відповідник до цього слова, що відповідав би його семантиці. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-21T14:14:29.303" Title="Відповідник до слова &quot;дауншифтинг&quot;" Tags="|іменники|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4937" PostTypeId="2" ParentId="4936" CreationDate="2018-09-11T20:22:05.317" Score="2" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/daunshyftyng&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; знаходимо такі відповідники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сковородинство, простожиття, простішництво,  відмежувальництво, життєспрощення, аскеза,  попущення, спрощення, простожитство, опускальництво, себелюбство, самовідмова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова, що їх уподобали найбільше: &lt;strong&gt;сковородинство, просто життя, простішництво, відмежувальництво, життєспрощення&lt;/strong&gt; – немає в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;. Інші слова, якщо навіть є у словниках, то користувачі цього сайту вважають, що вони не приживуться в постійному вжитку .&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T14:14:29.303" LastActivityDate="2018-09-21T14:14:29.303" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4938" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-11T20:59:35.520" Score="4" ViewCount="281" Body="&lt;p&gt;Почула від місцевих жителів Перемишлянщини (Львівська область) цікавий доволі фразеологізм &lt;strong&gt;“гнути коперчаки”&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ввести в контекст, матимемо приблизно так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ото він гне коперчаки!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зацікавилась. У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/koperchaky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43960&amp;amp;page=1391&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; не подають таких статей. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То що ж означає цей фразеологізм?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: в мене виникло припущення, що це може означати &quot;&lt;strong&gt;жартувати&lt;/strong&gt;&quot;, однак підтвердження ніде немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="1481" LastEditDate="2018-09-13T14:13:19.917" LastActivityDate="2018-09-15T14:57:17.640" Title="Що означає фразеологізм “гнути коперчаки”?" Tags="|фразеологізми|семантика|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4939" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-11T21:06:51.870" Score="2" ViewCount="57" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/4938/240&quot;&gt;попередньому дописі&lt;/a&gt; запитувала про значення фразеологізму &lt;strong&gt;&lt;em&gt;“гнути коперчаки”&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, однак ще окремо вирішила запитати про семантику слова &lt;strong&gt;&quot;коперчаки&quot;&lt;/strong&gt;, оскільки ні &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/koperchaky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, ні &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43960&amp;amp;page=1391&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; не подають таких статей. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T14:37:32.637" LastActivityDate="2018-09-21T14:37:32.637" Title="Що означає слово &quot;коперчаки&quot; у словосполученні &quot;гнути коперчаки&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4940" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4941" CreationDate="2018-09-12T13:14:35.250" Score="3" ViewCount="286" Body="&lt;p&gt;В українській мові побутує слово &quot;топлес&quot;, однак воно запозичене. Про нього читаємо у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/39/53410/260975.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику іншомовних соціокультурних термінів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТОПЛЕС&lt;/strong&gt; (від англ. topless - без верха) без верхньої частини одежі, з відкритими грудьми (про конкурсанток, моделей тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак щось мене зацікавило, чи є власне український відповідник до цього слова, що відповідав би його семантиці.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T14:42:44.150" LastActivityDate="2018-09-21T14:42:44.150" Title="Український відповідник до слова &quot;топлес&quot;" Tags="|іменники|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4941" PostTypeId="2" ParentId="4940" CreationDate="2018-09-12T13:22:53.047" Score="4" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/toples&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; знаходимо такі відповідники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;голіциць,  наголяса, головерхо, голоперса(ий), напівгольцем, голий торс, напівгола, голігрудь, голяка, безверхньо,  з голим верхом.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більша частина цих термінів мають явно розмовний відтінок: &lt;strong&gt;наголяса, напівгольцем, голяка, голіциць&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;З голим верхом&lt;/em&gt; вираз є нормативним , однак, цей варіант має найменше голосів ( очевидно через те, що складається з 2-х слів). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-12T13:22:53.047" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4942" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4943" CreationDate="2018-09-12T13:52:57.920" Score="3" ViewCount="148" Body="&lt;p&gt;Як і в попередньому дописі, знову запитую про лексему &quot;топлес&quot;, однак цікавить вже чи це літературне слово.У &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/39/53410/260975.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику іншомовних соціокультурних термінів&lt;/a&gt; воно наявне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТОПЛЕС&lt;/strong&gt; (від англ. topless - без верха) без верхньої частини одежі, з відкритими грудьми (про конкурсанток, моделей тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо звернутись за підтвердженням в академічні &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/toples&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=51819&amp;amp;page=1648&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;, то його там немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож &lt;strong&gt;&quot;топлес&quot;&lt;/strong&gt; - літературне слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-12T18:41:03.507" Title="&quot;Топлес&quot; - літературне слово?" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4943" PostTypeId="2" ParentId="4942" CreationDate="2018-09-12T13:54:49.567" Score="3" Body="&lt;p&gt;Так, це слово є літературним, просто запозиченим (в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі в 11 т.&lt;/a&gt; його немає, очевидно, через те, що цей словник видавався в 1970-1980-хх рр., і це слово не було поширеним),  а в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=1&amp;amp;page=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі в 20-х т.&lt;/a&gt;  ще слів на &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt; немає).&#xA;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/179594/%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великому тлумачному словнику сучасної української мови. - &quot;Перун&quot;. 2005.&lt;/a&gt; без  будь-яких позначок знаходимо це слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;топлес&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;невідм.&#xA;  1) Який оголює груди (про жіночий одяг).&#xA;  2) Одягнута в сукню без ліфа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також це слово наявне в вищенаведеному Вами словнику. Тому, можна стверджувати, що це слово є &lt;strong&gt;нормативним&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-09-12T18:41:03.507" LastActivityDate="2018-09-12T18:41:03.507" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4944" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4945" CreationDate="2018-09-12T19:27:01.143" Score="2" ViewCount="1345" Body="&lt;p&gt;У вірші Д. Павличка &lt;a href=&quot;http://poetyka.uazone.net/default/pages.phtml?place=pavlychko&amp;amp;page=nostal01&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Ностальгія&amp;quot;&lt;/a&gt; натрапила на таке слово:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хахли-манкурти — плем’я безголове,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Та не кажіть, що розуму нема&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У тих створінь, бо до чужої мови&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вони летять, немов до лампи &lt;strong&gt;цьма&lt;/strong&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cjma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;CУМі-11&lt;/a&gt; цього слова немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-12T20:07:13.590" Title="Що означає слово &quot;цьма&quot;?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4945" PostTypeId="2" ParentId="4944" CreationDate="2018-09-12T19:28:57.450" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian_lemko.academic.ru/14841/%D1%86%D1%8C%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику лемківської говірки&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;цьма&lt;/strong&gt;&#xA;  -цьми, ж. Пр.&#xA;  1. Мряка, темнота. &#xA;  2. Нетля; невеликий нічний метелик. &#xA;  - Цьма літат вночи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://halmova.if.ua/dictionary/letter/26/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику галицької говірки&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Цьма&lt;/strong&gt; - міль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukr-lviv.sesii.net/7895-%D1%86%D1%8C%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексиконі львівському&lt;/a&gt; також знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;цьма нічний метелик (ср, ст)||бомок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &quot;вони летять, немов до лампи нічний метелик&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2018-09-12T20:07:13.590" LastActivityDate="2018-09-12T20:07:13.590" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4946" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4947" CreationDate="2018-09-12T20:35:37.913" Score="4" ViewCount="122" Body="&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;http://bo0k.net/index.php?p=achapter&amp;amp;bid=13154&amp;amp;chapter=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;РОЛЬ МИТЦІВ - ТВОРЦІВ САКРАЛЬНОГО ПРОСТОРУ&lt;/a&gt; подають такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Львівський відливник Франке (Франкович) Андрій (?-1668), син Георгія Франке, який працював у 40-60-х роках XVII в &lt;strong&gt;людвісарні&lt;/strong&gt; біля Галицької брами, створив дзвін 1654 для домініканського монастиря...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Б. Кіндратюк у монографії &lt;a href=&quot;https://ru.calameo.com/read/002820791aaae6a650974&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дзвонарська культура України&lt;/a&gt; використовує іншу форму слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[...] стисло описав історію декількох &lt;strong&gt;людвисарень&lt;/strong&gt; у Галичині.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звернулася у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ljudvysarnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, однак результату не отримала.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як же правильно: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;людвисарня чи людвісарня&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-12T20:39:18.277" Title="Як правильно: людвісарня чи людвисарня?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4947" PostTypeId="2" ParentId="4946" CreationDate="2018-09-12T20:39:18.277" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ru.calameo.com/books/002820791aaae6a650974&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;монографії Кіндратюк Б. Дзвонарська культура України&lt;/a&gt; знаходимо використання &lt;strong&gt;людвисарня&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/encycl/euii007.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Енциклопедії українознавства. Словникова частина (ЕУ-II). — Париж, Нью-Йорк, 1955. — Т. 1. — С. 53-69&lt;/a&gt;   у словниковій статті артилерія знаходимо використання слова &lt;strong&gt;людвисарня&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тут постала 1468 р. людвисарня (ливарня), яка постачала гармати на всю Україну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У сучасних словниках це слово відсутнє. Натрапила також на цікаве &lt;a href=&quot;http://tereveni.org/topic/30667/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обговорення&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це полонізм: &lt;a href=&quot;https://sjp.pwn.pl/szukaj/ludwisarnia.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ludwisarnia&lt;/a&gt; - майстерня, де відливалися вироби з міді, бронзи або латуні, насамперед дзвони і гармати. З німецької Rotgießerei&#xA;  Зараз _Ex почне доводити, що це споконвічне українське слово, привласнене поляками&lt;br&gt;&#xA;  За правилами української мови повинно писатися людвисарня, але навряд чи це слово потрапило до словників, бо в Україні стосується лише кількох історичних пам'яток Першої Речі Посполитої.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, справді правильно &lt;strong&gt;людвисарня.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-12T20:39:18.277" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4948" PostTypeId="2" ParentId="4939" CreationDate="2018-09-13T14:23:21.290" Score="2" Body="&lt;p&gt;koperczaki - з польської - це залицяння. Отже можу зробити припущення, що гнути коперчаки - це залицятися. Але я не є великий експерт із польської мови і такого виразу раніше не чув.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1024" LastActivityDate="2018-09-13T14:23:21.290" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4949" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4950" CreationDate="2018-09-13T21:16:20.610" Score="2" ViewCount="5053" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%83%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; читаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Назва села походить від слова «душити», «&lt;strong&gt;дусити&lt;/strong&gt;», яке виникло у зв'язку з тим, що з усіх боків село стискали гори, немов душили його.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зацікавило, чи слово &quot;дусити&quot;, випадково, не росіянізм.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dusyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; слова &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;дусити&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot; немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак у &lt;a href=&quot;https://storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1312&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику чужомовних слів Павла Штепи, літери Ґ-Д&lt;/a&gt; є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;душити (горлянку) – &lt;strong&gt;дусити&lt;/strong&gt;, задусити, здусити, подусити, удусити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дусити - українське літературне чи росіянізм&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T15:03:26.530" LastActivityDate="2018-09-21T15:03:26.530" Title="&quot;Дусити&quot; - літературне слово чи росіянізм?" Tags="|росіянізм|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4950" PostTypeId="2" ParentId="4949" CreationDate="2018-09-13T21:22:12.317" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian_lemko.academic.ru/3233/%D0%B4%D1%83%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику лемківської говірки&lt;/a&gt; знаходимо, що це діалектизм:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;дусити&lt;/strong&gt;&#xA;  душу, дусиш, Ол.&#xA;  Душити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також знаходимо це слово в &lt;a href=&quot;https://www.e-reading.club/chapter.php/1034818/233/Koli_zviri_rozmovlyali_Ukrainski_narodni_kazki_pro_tvarin.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику малозрозумілих слів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;дусити&lt;/strong&gt; — душити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику&lt;/a&gt; ( Т. 2., с.150) знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;душити&lt;/strong&gt; &quot;давити, пригнічувати&quot;, душитися &quot;задихатися&quot;, &lt;strong&gt;[дусити]&lt;/strong&gt; &quot;давити&quot; Ж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, вся ця інформація є підтвердженням того, що &lt;strong&gt;дусити&lt;/strong&gt; – це діалектизм, але не росіянізмом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-13T21:22:12.317" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4951" PostTypeId="2" ParentId="4834" CreationDate="2018-09-13T21:27:45.070" Score="2" Body="&lt;p&gt;Кілька цитат з &lt;a href=&quot;http://megalib.com.ua/content/43_41_Pereklad_i_iogo_riznovidi.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підручника з порівняльного літературознавства Будного, Ільницького&lt;/a&gt;, розділу про переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перша цитата:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мистецький (художній) переклад - це відтворення літературного тексту&#xA;  засобами іншої мови &lt;strong&gt;з якомога повнішим збереженням його мистецьких&#xA;  якостей&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Друга цитата:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Буквальний переклад&lt;/strong&gt;, навіть зі споріднених мов, практично неможливий,&#xA;  бо точність передачі лексичних» синтаксичних, версифікаційних&#xA;  особливостей оригіналу супроводжується &lt;em&gt;втратою важливих змістових&#xA;  нюансів&lt;/em&gt;, а дослівне калькування фразеологізмів призводить до комічних&#xA;  ефектів. &lt;strong&gt;Вільний переклад&lt;/strong&gt; використовує образні засоби, не властиві&#xA;  першотворові, щоби відтворити його дух.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Третя цитата:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вважають, що &lt;strong&gt;хороший переклад - це непомітний переклад,&lt;/strong&gt; інтерпретатор&#xA;  повинен репрезентувати читачеві не себе, а автора.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже переклад має: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якомога повніше зберігати мистецькі якості ориґіналу. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо буквальний переклад цьому заважає - застосовується вільний переклад.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Хороший переклад має бути непомітним, не затуляти собою ориґіналу.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В ориґіналі маємо &lt;strong&gt;Wonderland&lt;/strong&gt;. В перекладі: &quot;&lt;strong&gt;країна чудес&lt;/strong&gt;&quot; або &quot;&lt;strong&gt;Дивокрай&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, мистецькі якості ориґіналу краще передає слово &quot;Дивокрай&quot;, адже окремі слова &quot;&lt;strong&gt;диво&lt;/strong&gt;&quot; і &quot;&lt;strong&gt;край&lt;/strong&gt;&quot; точно відповідають англійським &quot;&lt;strong&gt;wonder&lt;/strong&gt;&quot; і &quot;&lt;strong&gt;land&lt;/strong&gt;&quot;, і в назві залишається одне слово, а не створюється два, тобто, такий переклад &lt;strong&gt;непомітніший&lt;/strong&gt;, аніж двослівний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, світова традиція перекладу цієї назви така, що в багатьох мовах слово &quot;Wonderland&quot; перетворюють на два слова у назві (а це значить, що переклад у такий спосіб вже прижився у багатьох культурах, і нема підстав вважати, що він не приживеться в українській):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чеська: &quot;Alenka v &lt;strong&gt;říši divů&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Польська: &quot;Alicja w &lt;strong&gt;Krainie Czarów&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Іспанська: &quot;Las aventuras de Alicia en &lt;strong&gt;el país de las maravillas&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Французька: &quot;Les Aventures d'Alice au &lt;strong&gt;pays des merveilles&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Втім, німці спокійно собі зробили свій відповідник одним словом (однак варто зазначити, що воно майже не відрізняється від англійського відповідника): &quot;Alice im &lt;strong&gt;Wunderland&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, хоч особисто мені більше подобається переклад одним словом (адже мистецькі якості й загальний сенс слова в ориґіналі не втрачаються), мушу визнати, що обидва варіанти мають право на існування, і зрештою усталиться той, що знайде більшу прихильність серед читачів, покупців книг, критиків, науковців тощо вкупі. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Сподіваюсь, це буде &quot;Дивокрай&quot;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-09-13T21:27:45.070" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4952" PostTypeId="2" ParentId="4938" CreationDate="2018-09-15T06:40:12.757" Score="6" Body="&lt;p&gt;У словниках польської мови: stroić koperczaki [strojity koperčaki] = фліртувати&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;гнути (pol. giąć) не існує&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;koperczaki arch. «umizgi, zaloty» dziś tylko we fraz.&#xA;Stroić, sadzić koperczaki, puszczać się, uderzać w koperczaki «umizgać się, zalecać się»&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але зі &lt;a href=&quot;https://archive.org/details/svekrukhakomedii00lopauoft&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Свекруха: комедія в 3 діях&quot; (1919)&lt;/a&gt;, с. 18:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Але я волїв би радше, панє мостердзею, до шановної мамунї копирчаки строїти. То вже і вік для мене відповіднїйший і стан поважнїйший, ну і мій цілий…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1712" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-15T14:57:17.640" LastActivityDate="2018-09-15T14:57:17.640" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4953" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-15T06:59:21.257" Score="12" ViewCount="87053" Body="&lt;p&gt;Не раз чув як люди говорять і &quot;Доброго ранку!&quot;, і &quot;Добрий ранок!&quot; та як правильно і чи є різниця між цими двома варіантами?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=B9tXngTv8ds&amp;amp;vl=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;експрес-уроці&lt;/a&gt; української мові кажуть, що єдиним правильним варіантом є &quot;Добрий день/вечір&quot;, але потрібно казати &lt;strong&gt;лише &quot;Доброго ранку&quot;&lt;/strong&gt;. Причина, чому не можна казати &quot;Доброго дня!&quot; (і, я так розумію, &quot;Добрий ранок&quot;) - мовна традиція.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У цьому &lt;a href=&quot;http://cikavamova.blogspot.com/2017/03/blog-post.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;джерелі&lt;/a&gt; також вказано, що потрібно казати &quot;Добрий день/вечір&quot;, але також вказано, що ми &lt;strong&gt;можемо сказати &quot;Добрий ранок&quot;&lt;/strong&gt; (і дається посилання на &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B9%20%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих виразів&lt;/a&gt;). Проте тут же є цікава думка автора, тому процитую її:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кілька власних міркувань. Зверніть увагу на формули &quot;добридень&quot; і&#xA;  &quot;добривечір&quot;: вони застигло вказують на сполуки &quot;добрий день&quot; і&#xA;  &quot;добрий вечір&quot; саме початковій формі, тоді як формули &quot;добриранок&quot; чи&#xA;  подібної не витворено. Може, й через те її нема, що віталися саме&#xA;  &quot;Доброго ранку&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Гуглі зустрічається і перший, і другий варіант (а також, я знайшов пісню &quot;Добрий ранок, Україно&quot;). А в перекладі &quot;&lt;a href=&quot;https://javalibre.com.ua/java-book/book/2908334&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Гобіта&lt;/a&gt;&quot; (не знаю чому, але коли задумався над цим питанням, одразу згадав про цю книгу - ст.7) перекладач використав &quot;Доброго ранку&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи справді єдиним можливим варіантом є &quot;Доброго ранку&quot;, а &quot;Добрий ранок&quot; - це помилка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T16:56:28.603" LastActivityDate="2019-05-21T21:17:45.117" Title="&quot;Добрий ранок&quot; -&quot;Доброго ранку&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4954" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4955" CreationDate="2018-09-16T09:53:32.230" Score="4" ViewCount="135" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Конвікт&lt;/strong&gt; - гуртожиток, пансіон; інтернат для учнів школи або колегіуму із досить суворим статутом; те саме, що й колегіум.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад вживання (&lt;a href=&quot;http://expres.ua/news/2017/12/04/274773-velychna-istoriya-konviktu-navchaly-maybutnyu-elitu-sto-rokiv-tomu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Велична історія &lt;strong&gt;конвікту&lt;/strong&gt;: як навчали майбутню еліту сто років тому&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошуки в СУМі та &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1985/EtSlUkrM_1985.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; не дали ніяких результатів, однак, можливо хтось із користувачів знає щось про походження даного слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-21T18:12:01.283" Title="Етимологія слова &quot;конвікт&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4955" PostTypeId="2" ParentId="4954" CreationDate="2018-09-16T10:52:31.327" Score="4" Body="&lt;p&gt;В російській мові теж є відповідне слово, хоча дещо &lt;a href=&quot;//dic.academic.ru/dic.nsf/dic_fwords/20953/%D0%9A%D0%9E%D0%9D%D0%92%D0%98%D0%9A%D0%A2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з іншим тлумаченням&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Конвикт (лат. convictus, від convivere — жити разом) — спільний стіл у вищих навчальних закладах, а також учні, яких утримують коштом держави або суспільства.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Конвикт (лат. convictus, от convivere — жить вместе) — общий стол в высших учебных заведениях, а также ученики, содержимые на счет казны или общества&lt;/em&gt; (Объяснение 25000 иностранных слов, вошедших в употребление в русский язык, с означением их корней. — Михельсон А.Д., 1865).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Конвикт — гуртожиток навчального (зазвичай духовного католицького) закладу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Конвикт — общежитие при учебных (преимущ. духовн. католических) заведениях&lt;/em&gt; (Словарь иностранных слов, вошедших в состав русского языка. — Павленков Ф., 1907).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Конвикт (лат. convictus, від convivere — жити разом) — спільний стіл у вищих навчальних закладах, а також учні, яких утримують коштом держави чи за малу платню.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Конвикт (лат. convictus, от convivere — жить вместе) — общий стол в высших учебных заведениях, а также ученики, содержимые на счет казны или за малую плату&lt;/em&gt; (Словарь иностранных слов, вошедших в состав русского языка. — Чудинов А.Н., 1910).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча значення дещо інше, я припускаю, що походження українського слова може бути тим самим — від латинського &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/convivere#Latin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;convivere&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/convivo#Latin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;convivo&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;) — «жити разом» («я живу разом [з …]»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі slovnyk.ua (не дуже авторитетне джерело, бо невідомо хто його складав; зазвичай він просто наводить статті із «Словника української мови» в 11 томах, але в цьому разі він дає власне тлумачення) каже, що в українського слова є &lt;a href=&quot;//www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B2%D1%96%D0%BA%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ще й інші значення&lt;/a&gt;, що більше перетинаються з відповідним російским словом (хоча це може виявитися просто перекладом вищеназваних російських словників):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КОНВІКТ, -а, ч., іст. 1. Гуртожиток при навчальних (перев. духовних католицьких) закладах. 2. Загальний стіл у вищих навчальних закладах, а також учні, які утримуються за рахунок скарбниці або за малу плату.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-21T18:12:01.283" LastActivityDate="2018-09-21T18:12:01.283" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4956" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4957" CreationDate="2018-09-16T21:11:54.497" Score="0" ViewCount="794" Body="&lt;p&gt;У вірші Аліни Олійник &lt;a href=&quot;http://maysterni.com/publication.php?id=69860&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джем&lt;/a&gt; є такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перестигли вірші, наче &lt;strong&gt;м’якоть&lt;/strong&gt; грейпфрута,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В їхній терпкості – правда й відвертості смак.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Витискається сік з гострих слів, мов отрута,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мов наркотик - посіяний істини мак.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить саме &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;м’якоть&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/mas/29956/%D0%BC%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Малому академічному словнику&lt;/a&gt; є це слово (звідси мені видається, що це росіянізм).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/m.jakotj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі-11&lt;/a&gt; теж воно є:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;М'Я́КОТЬ&lt;/strong&gt;, і, жін. Те саме, що &lt;em&gt;&lt;strong&gt;м'якуш&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також на сайтах часто використовують слово &amp;quot;м'якіть&amp;quot;. Наприклад, у статті &lt;a href=&quot;http://dobryjlikar.com/article/201710/5107-garbuzi-korysna-myakit-nasinnya-navit-steblo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;У гарбузі корисна і м'якіть, і насіння, і навіть стебло...&amp;quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таке ж слово знайшла і в &lt;a href=&quot;https://studfiles.net/preview/5009304/page:60/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англо-українському поурочному словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;wood pulp – дерев’яна серцевина, &lt;strong&gt;м’якіть&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки СУМ-11 - це видання 1970-80 рр., цікавить, чи, випадково, слово м'якоть не є росіянізмом?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-09-16T21:17:45.863" Title="М'якоть - росіянізм чи питоме слово?" Tags="|вживання-слів|іменники|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4957" PostTypeId="2" ParentId="4956" CreationDate="2018-09-16T21:17:45.863" Score="3" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику т. 3., с. 547&lt;/a&gt; знаходимо, що м’якоть, м’якуш, м’якіть – одного походження і ці слова є спільними для слов’янських мов, тому це слово не є росіянізмом:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/jYYuQ.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/jYYuQ.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-16T21:17:45.863" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4958" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5022" CreationDate="2018-09-17T07:56:31.417" Score="4" ViewCount="590" Body="&lt;p&gt;Якось довелося почути як дівчину Поліну одна бабуся кликала Палажка (те саме, що і Пелагея).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%96%D0%BD%D0%B0_(%D1%96%D0%BC%27%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; я знайшов таку інформацію про походження імені Поліна:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;...походить від грецького імені Аполлінарія, яке є похідною імені&#xA;давньогрецького бога Аполлона, та означає «сонячна». Інша версія&#xA;походження імені — від фр. Pauline («Полін», «Поліна») — французького&#xA;варіанту імені Павлина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Там же вказано, що споріднене ім'я - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Павлина&lt;/a&gt;, яке немає нічого спільного із іменем Пелагея. Однак на тій же Вікіпедії читаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Святих під іменем Поліна немає як у Католицькій, так і у Православній&#xA;церкві. Зазвичай хрестять Полін під іменами &lt;strong&gt;Пелагея&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;Павла&lt;/strong&gt;,&#xA;&lt;strong&gt;Аполлінарія&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але наскільки я знаю, ім'я, дається при народженні, і те, яке дається при хрещенні, не завжди співпадають, а інколи й можуть бути зовсім різними.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, на цьому &lt;a href=&quot;http://radka.in.ua/poradi/palajka-znachennia-imeni-pelageia-is.html#i&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt; (а також &lt;a href=&quot;http://supermg.com/ezoterika/znachennja-imeni-ljudini/19792-znachennja-imeni-pelageja-shho-oznachae-im-ja.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;) є інформація:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зменшувальним ім’ям від Пелагея стане Поля, Полюся&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Та не впевнений, що цим сайтам можна довіряти. Тому вирішив пошукати етимологію імені Пелагея, і ось що я знайшов (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D0%B3%D0%B5%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;) - ім'я Пелагея походить від д.грец. πέλαγος — «море», але ж на самому початку я знайшов, що ім'я Поліна означає &amp;quot;сонячна&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як бути із цими іменами? Мені здається, що все ж це різні імена, однак, напевно, так як Полінам часто при хрещенні дають ім'я Пелагея, деякі люди так іх і називають, а отже кликати Поліну Пелагеєю - помилка (бо все ж при хрещенні дівчинку ще можуть назвати Аполлінарією або Павлою).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-10T21:18:16.173" Title="Чи можна назвати Поліну Пелагеєю?" Tags="|синоніми|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4959" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-17T14:48:53.273" Score="4" ViewCount="1118" Body="&lt;p&gt;Зрідка, але зустрічається в ЗМІ слово &quot;домосід&quot;, як на мене, схоже на бездумну кальку з російської мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад вживання &lt;a href=&quot;https://24tv.ua/irina_sheyk_nazvala_sebe_domosidom_i_ziznalasya_shho_priymaye_vannu_trichi_na_den_n1004702&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, корені слова типово українські, та й колись чула, що для нашої мови характерне творення слів із усіченою основою, тому формально до домосіда питань не має виникати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На думки наводить словникова стаття з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/domosid&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;, де приклади взяті з текстів радянських часів. Чимало росіянізмів тоді було не тільки в художній літературі, а й у самому словнику.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово домосід уживано не так вже й часто. Чи маємо яке інше слово із тим-таки значеням, якийсь цікавий синонім, може навіть образний? Натрапила було на кикимору, але мені здається, це більше про відразливу зовнішність, та й конотація виразно негативна, тому шукаю далі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T17:45:22.433" LastActivityDate="2018-09-22T09:20:36.013" Title="Чи правильно казати &quot;домосід&quot;?" Tags="|етимологія|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4960" PostTypeId="2" ParentId="4959" CreationDate="2018-09-17T18:39:38.980" Score="5" Body="&lt;p&gt;В СУМ-20 також є слово &quot;домосід&quot;, проте там вже є інші, ніж в СУМ-11, значення та приклади вживання цього слова. Також слід відмітити, що слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;домосід&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; має позначку &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt; та подається посилання на інше слово (більш &quot;головне&quot;, літературне) у словнику: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;домувальник&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23860&amp;amp;page=803&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДОМОСІД&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  &lt;em&gt;а, ч., розм.&lt;/em&gt; Те саме, що домува́льник. &lt;em&gt;Ти говориш –&#xA;  пожив би дома... Ну який з мене домосід?&lt;/em&gt; (П. Дорошко); &lt;em&gt;Мої батько й&#xA;  мати не любили світського життя і виїжджали тільки в крайніх випадках.&#xA;  Вони були домосіди&lt;/em&gt; (з мемуарної літ.);  Образно. &lt;em&gt;Коли настає зима,&#xA;  бобри стають справжніми домосідами, адже вони зовсім не виходять зі&#xA;  своїх темних нір, що складаються з мулу і дерева&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=157388&amp;amp;page=804&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДОМУВАЛЬНИК&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; а, ч. Той, хто сидить удома, проводить час удома.&#xA;  &lt;em&gt;Вони ще не звикли до таборових умов, а тому й думки їхні весь час линуть .. до своїх домівок і .. Усі вони за своєю вдачею&#xA;  домувальники...&lt;/em&gt; (Б. Антоненко-Давидович); &lt;em&gt;Цей архітектор жив як&#xA;  каталонець: домувальник, із погляду загального світогляду, людина&#xA;  досить вузька й містечкова, хоча, звичайно, був у курсі сучасної&#xA;  світової культури&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зі сторінки синонімів слова &quot;домувальник&quot; у &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Словниках України on-line&quot; від УМІФ&lt;/a&gt; (також &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;продубльованої на uk.WorldwideDictionary.org&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ДОМУВА́ЛЬНИК (той, хто любить проводити час удома), ДОМОСІ́Д,&#xA;  ДОМОСИ́ДА розм., заст., ХА́ТНИК розм., СИ́ДЕНЬ зневажл., ПІЧКУ́Р&#xA;  зневажл., ПІЧКУ́РНИК зневажл., ДОМОНТА́Р заст., ДОМА́Р заст., СИДУ́Н&#xA;  заст., ДОМОТУ́Р заст. &lt;em&gt;Ти говориш - пожив би дома... Ну який з мене&#xA;  домосід?&lt;/em&gt;(П. Дорошко); &lt;em&gt;Оце ще сидень, і між люде ніколи не вийде&lt;/em&gt;&#xA;  (Словник Б. Грінченка); - &lt;em&gt;Якого біса мені тут сидіти! - здивувався&#xA;  Бульба.. - Щоб я став гречкосієм, пічкуром&lt;/em&gt; (О. Довженко); -&#xA;  &lt;em&gt;Реєстровці життям своїм жертвують, а якийсь пічкурник хутірський&#xA;  лежить і живіт свій гріє&lt;/em&gt; (І. Ле); &lt;em&gt;Хай товариство сміється з мене, що&#xA;  я отаманства відбіг, що я домонтар, бабій&lt;/em&gt; (Ганна Барвінок).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-22T09:20:36.013" LastActivityDate="2018-09-22T09:20:36.013" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4961" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-18T11:14:22.533" Score="6" ViewCount="25322" Body="&lt;p&gt;Я помітила, шо на західній Україні слово &quot;прошу&quot; вживають в декількох значеннях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Будь ласка&quot;, &quot;you are welcome&quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;коли перепитують;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;перепрошую?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи варто вживати це слово на іншій частині України?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна вважати його українським?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи це галицизм, запозичення з польскої (пшепрашам) / чеської (prosim) мови ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-04T11:43:02.010" LastActivityDate="2019-07-16T23:19:21.730" Title="Значення слова &quot;прошу&quot;" Tags="|вживання-слів|значення-слів|запозичені-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4962" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-18T12:53:01.473" Score="4" ViewCount="1031" Body="&lt;p&gt;В Карпатах помітила табличку «туристська база відпочинку».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На порталі &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ukr-mova.in.ua&lt;/a&gt; знайшла картинку: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/mTB9K.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/mTB9K.png&quot; alt=&quot;Туристичний: організація, бюро, клуб, секція, похід, мандрівка, спорт, сезон — Туристський: автобус, намет, група, база, велосипед, костюм, відпочинок, маршрут, пісня&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А що стосується бази відпочинку чи табору — туристичний/а?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-09-18T21:24:19.323" LastActivityDate="2018-09-21T17:53:16.203" Title="Туристський і туристичний" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4963" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-18T16:05:02.150" Score="2" ViewCount="123" Body="&lt;p&gt;Кілька разів чула, що слово &quot;розписка&quot; (з наголосом на О) вживають у значенні укладання шлюбу. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В мережі знайшла лише про розпИску, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зокрема у Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Розписка — це документ, який підтверджує передачу й одержання грошей, матеріальних цінностей, документів тощо від установи чи приватної особи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, рОзписка - діалектне похідне від російського &quot;роспись&quot;? Взагалі існує таке слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-05T13:28:29.693" LastActivityDate="2018-10-05T13:53:36.623" Title="Значення слова розписка" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4964" PostTypeId="2" ParentId="4961" CreationDate="2018-09-18T21:01:44.090" Score="3" Body="&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;https://uain.press/language/v-yacheslav-vasylchenko-mova-rozriznyajmo-pidstupnyh-blyznyukiv-590550&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;В. Васильченко. Мова: Розрізняймо підступних близнюків!&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПрОшу&lt;/strong&gt; – належить до арсеналу етикетних слів, виконує ту ж саму функцію, що й “будь ласка” (будь ласка (синонімічні йому коли (як, якщо) [буде] [твоя, ваша і т. ін.] ласка; з ласки вашої (твоєї і т. ін.) – “чемне звертання при проханні або згоді на що-небудь”).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=QSjry51GJ0Q&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександр Авраменко&lt;/a&gt; радить вживати &lt;strong&gt;прОшу&lt;/strong&gt;, “коли відповідаєте на подяку, якщо ваша послуга була незначною, адже прОшу звучить скромніше, ніж будь ласка”. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;https://movoznavstvo.org.ua/index.php?option=com_attachments&amp;amp;task=download&amp;amp;id=80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Н. Ф. Баландіна. Перформативи як індикатори функцій конвенційних висловлень&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сфера функціонування українського &#xA;  &lt;strong&gt;прошу (просимо)&lt;/strong&gt;&#xA;   у значенні &lt;strong&gt;«будь ласка / будь&#xA;  ласкавий / з вашої ласки / коли ваша ласка»&lt;/strong&gt; значно вужча.  Іноді таке вживання вважають&#xA;  регіонально  зумовленим.  В  україністиці  існують  спроби  розмежування  функціонального&#xA;  змісту  слова за допомогою  наголосу. &#xA;  Прошу&#xA;   з  наголосом  на  останньому  складі  рекомен­&#xA;  дується  для  вживання  у  значенні  «прохання»,  «клопотання»,  а  з  наголосом  на  першому&#xA;  складі —  у значенні «будь ласка», «запрошую» &#xA;  (Гринчишин Д. Г., Капелюшний А.  О.  та ін.&#xA;  Словник труднощів української мови.— K.,  1989.—  С.  257).  Пропонована різнонаголошу-&#xA;  ваність слова &#xA;  прошу,&#xA;   не маючи під собою чітких об’єктивних критеріїв, не зовсім виправдана&#xA;  й утруднює його вживання. За основу розрізнення пропонують сфери вживання, стилістику, а&#xA;  насправді залучається семантика, принаймні це засвідчують наведені у словнику приклади.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-04T11:43:55.627" LastActivityDate="2018-10-04T11:43:55.627" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4965" PostTypeId="2" ParentId="4962" CreationDate="2018-09-18T21:17:03.957" Score="1" Body="&lt;p&gt;Тетяна Коць у статті &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine61-25.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Туристичний-туристський&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вживання слова туристський передбачає сполучуваність із назвами певних реалій життя туристів: &lt;strong&gt;туристська&#xA;  база&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53410/32494.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; також знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Туристський. Який стосується туриста, туристів: туристський намет, туристський автобус, туристський похід (похід туристів), туристський сезон, &lt;strong&gt;туристський табір&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;туристська база&lt;/strong&gt;, туристська група, туристська подорож, туристська путівка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також знаходимо у статті &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53410/25781.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови (з газети «Хрещатик»)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Варіант туристичний неприродний з низкою лексем, які змістово поєднуються з поняттям “турист”: &lt;strong&gt;база&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, правильно &lt;strong&gt;туристська база, туристський табір&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-21T17:53:16.203" LastActivityDate="2018-09-21T17:53:16.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4966" PostTypeId="2" ParentId="4370" CreationDate="2018-09-20T06:50:39.013" Score="-6" Body="&lt;p&gt;Корінь слова Одержувати = ДЕРЖ (Держати). Держать-Російське слово&#xA;Корінь слова Отримувати = Трим (Тримати). Тримати -Українське слово&#xA;Чому слово Одержувати вважають Українським словом незрозуміло!?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1718" LastActivityDate="2018-09-20T06:50:39.013" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4967" PostTypeId="2" ParentId="4916" CreationDate="2018-09-21T13:29:00.890" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український мовно-інформаційний фонд НАН України&lt;/a&gt;, який я вважаю коли не найнадійнішим, то принаймні найофіційнішим джерелом з приводу наголосів, вважає так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дієслово &lt;strong&gt;&quot;в_красти&quot;&lt;/strong&gt; для першої особи однини у майбутньому часі має паралельний наголос, можна наголошувати його і на перший &lt;strong&gt;(в_кра́ду)&lt;/strong&gt;, і на другий &lt;strong&gt;(в_краду́)&lt;/strong&gt; склади. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Решта форм, окрім кількох у наказовому способі, наголошуються лише на перший склад. Наказовий спосіб для другої особи однини, першої й другої особи множини має серед інших форми з наголосом на другий і лише другий склад: &lt;strong&gt;в_кради́, в_краді́мо, в_краді́м, в_краді́ть.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додатково надаю таблиці з формами і наголосами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додаток 1. Таблиця форм і наголосів для слова &quot;вкрасти&quot;:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/fLsSY.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/fLsSY.jpg&quot; alt=&quot;Таблиця форм і наголосів&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додаток 2. Таблиця форм і наголосів для слова &quot;красти&quot;:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/IDXjT.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/IDXjT.jpg&quot; alt=&quot;Таблиця форм і наголосів&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-09-21T13:29:00.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4968" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4969" CreationDate="2018-09-24T10:55:05.887" Score="4" ViewCount="419" Body="&lt;p&gt;Зустрічала різні назви місця, в якому продають певні предмети, речі, продукти: ятка, торгівельна лавка, палатка. Чи є якась відмінність між цими словами? Чи вони є взаємозамінними?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/jatka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику української мови&lt;/a&gt;:&#xA;Я́ТКА, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Легка будівля для тимчасового користування (торгівлі, виставки і т. ін.); балаган.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2022-07-26T09:40:07.397" LastActivityDate="2022-07-26T09:40:07.397" Title="Ятка чи торгівельна лавка, палатка?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4969" PostTypeId="2" ParentId="4968" CreationDate="2018-09-24T11:26:33.823" Score="4" Body="&lt;p&gt;Отже, мова йде про місця на ринках, де продають певні товари. Перевіряємо варіанти по черзі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/jatka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ятка&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Легка будівля для тимчасового користування (торгівлі, виставки і т. ін.); балаган.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підходить під ваше визначення. Можна використовувати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/palatka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Палатка&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПАЛА́ТКА, и, жін. Тимчасове, звичайно літнє приміщення, зроблене з цупкої непромокальної тканини, шкур і т. ін., що натягуються на каркас; намет.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не підходить під ваше визначення. Водночас, за запитом &quot;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0%20%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;торгівельна палатка&lt;/a&gt;&quot; саме у потрібному вами значенні є досить багато використань (900 результатів). Отже в розмові можна використовувати таке слово, але в офіційних документах або просто за потреби серйознішого тону краще обмежитися першим варіантом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46520&amp;amp;page=1468&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Торгівельна лавка&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Те саме, що крамни́ця.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Мати все турбувалася, коли б його у лавку піти, набрати Галі на плаття (Панас Мирний); Хiба я якийсь крамар, що має лавку для сiм'ї? (В. Винниченко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже лавка - це щось на кшталт магазину, крамниці, приміщення, де щось продається, а не просто великого намету. Є ще &quot;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?source=hp&amp;amp;ei=tsmoW6OYOJCSmgWEubHIBw&amp;amp;q=%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0%20%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;oq=%22%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B3&amp;amp;gs_l=psy-ab.3.0.35i39k1j0i67k1l2j0i10i67k1j0i131k1j0l2j0i67k1j0l2.1078.1987.0.2651.6.5.0.0.0.0.198.681.0j5.5.0....0...1.1.64.psy-ab..1.5.681.0...0.rxbstfpyiPo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;торгівельна лавка&lt;/a&gt;&quot;, як ви правильно помітили у запитанні, але пошук вказує на те, що це словосполучення не надто вживане.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, якщо вам йдеться про точність, то найкраще те значення, що вам потрібне, передає слово ятка. У звичайній розмові або у пості в соцмережі можна ще сказати &quot;торгівельна палатка&quot; або скоротити до &quot;палатка&quot;, бо це слово широко вживане.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-09-24T11:26:33.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4970" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5021" CreationDate="2018-09-24T13:29:03.590" Score="1" ViewCount="1204" Body="&lt;p&gt;Неодноразово помічала різні назви населеного пункту Яремча, Яремче. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://www.karpaty.info/ua/uk/if/jr/jaremche/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.karpaty.info/ua/uk/if/jr/jaremche/&lt;/a&gt; знайшла:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;До 2006 року у вжитку були дві назви міста — Яремча і Яремче, перша з яких з'явилася у 20-х роках ХХ ст. завдяки польським урядовцям, а потім була зафіксована радянськими. Первісну назву Яремче було уточнено рішенням Верховної Ради.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Рішення ВР є актуальним на сьогодні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="1537" LastEditDate="2018-10-31T15:28:05.587" LastActivityDate="2019-09-09T15:03:24.090" Title="Яремча чи Яремче?" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4971" PostTypeId="2" ParentId="4968" CreationDate="2018-09-24T17:24:39.360" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/runduk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 8, 1977. — Стор. 909.&quot;&gt;РУНДУ́К&lt;/a&gt;, а, &lt;em&gt;чол&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Легка споруда, що являє собою відкритий або критий прилавок для роздрібної торгівлі. &lt;em&gt;Пішла я в той ряд, де продають огородину. А ряд той довгий, похожий на вулицю: по обидва боки рундуки з покрівлею на стовпцях&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, III, 1956, 264); &lt;em&gt;Серед приватних крамничок і рундуків метушилися покупці та продавці&lt;/em&gt; (Натан Рибак, Час, 1960, 156).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Невелика споруда для ремонту, лагодження чого-небудь (&lt;em&gt;перев&lt;/em&gt;. взуття). &lt;em&gt;На розі вулиці моєї У голубому рундуку Працює швець&lt;/em&gt; (Іван Нехода, Ми живемо.., 1960, 118).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/torghoveljnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 10, 1979. — Стор. 202.&quot;&gt;Торговельна мережа&lt;/a&gt; — сукупність магазинів, &lt;em&gt;рундуків&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;палаток&lt;/em&gt; і т. ін. у якійсь місцевості, у якомусь районі. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-09-24T17:24:39.360" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4972" PostTypeId="2" ParentId="4970" CreationDate="2018-09-25T13:17:54.167" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як Ви самі зазначили в запитанні, у 2006 назву міста було змінено з &lt;em&gt;Яремча&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;Яремче&lt;/em&gt; (ймовірно, повернули історично початкову назву, хоча подробиці не переглядав).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І досі офіційною назвою залишається &lt;strong&gt;Яремче&lt;/strong&gt; (в цьому можна переконатися, наприклад, зробивши &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=(%22%D1%8F%D1%80%D0%B5%D0%BC%D1%87%D0%B0%22+OR+%22%D1%8F%D1%80%D0%B5%D0%BC%D1%87%D0%B5%22)+site:gov.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пошук різних варіантів назви на сайтах домену .gov.ua&lt;/a&gt;; зокрема на &lt;a href=&quot;http://www.ifstat.gov.ua/rn/m-JAREMCHE.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінці сайту Головного управління статистики в Івано-Франківській області&lt;/a&gt;, що наразі востаннє оновлювалася у вересні 2018 й містить дані до липня 2018, використовується назва &lt;em&gt;Яремче&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-25T13:17:54.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4973" PostTypeId="2" ParentId="3805" CreationDate="2018-09-26T22:27:19.047" Score="3" Body="&lt;p&gt;Також може підійти за значенням слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chuttjevyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чуттєвий&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Здійснюваний за допомогою органів чуття. Розуміння зароджується вже в чуттєвому сприйманні людиною навколишньої дійсності (Радянська психологічна наука.., 1958, 142); Чуттєве сприймання музики найтісніше зв'язане з її осмисленням (Мистецтво, 2, 1968, 23); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;// рідко. Те саме, що чутливий 1. [Платон:] Пальці хірурга мусять бути такі ж розроблені, гнучкі і чуттєві, як пальці скрипаля чи піаніста (Олександр Корнійчук, I, 1955, 99); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;// Стос. до чуття, пов'язаний з ним; душевний. Наш чуттєвий світ, звичайно, невіддільний від споконвічного прагнення до щастя і від того, наскільки це прагнення плідне (Радянське літературознавство, 11, 1965, 3). &#xA;  ▲ Чуттєвий досвід, філос. — сукупність сприйнять органами чуття, що набувається в процесі взаємодії людини з зовнішньою природою і становить основу всіх наших знань про матеріальний світ.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Пов'язаний із задоволенням тілесного потягу. Чуттєва насолода.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="194" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-27T13:13:48.750" LastActivityDate="2018-09-27T13:13:48.750" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4974" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4981" CreationDate="2018-09-27T16:09:22.930" Score="4" ViewCount="317" Body="&lt;p&gt;При написанні алгоритму складання бойового наказу, я написав пункт:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;Вказати дані про ворога&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Через що пізніше отримав зауваження, що в військовій справі кажуть лише &quot;противник&quot;, а не &quot;ворог&quot;. Однак, мені так і не пояснили чому.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі знаходимо як і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/protyvnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перше&lt;/a&gt;, так і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/VOROGh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;друге&lt;/a&gt; слово, тим більше дивимося значення слова &quot;противник&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вороже військо, ворожі збройні сили; ворог.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також бачимо, що ці слова є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/VOROGh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синонімами&lt;/a&gt;, а тому я не розумію чому коли ми говоримо про військову справу ми не можемо вживати як одне, так і інше слово. Чи існує якесь пояснення цьому?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також ось &lt;a href=&quot;http://zakon.rada.gov.ua/cgi-bin/laws/main.cgi?nreg=548%2D14&amp;amp;p=1143970339900570&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Статут внутрішньої служби&lt;/a&gt; (слово противник вживається 6 раз, а ворог - 0).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-28T07:46:30.450" Title="Чому не можна замінити слово &quot;противник&quot; словом &quot;ворог&quot;?" Tags="|значення-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4975" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4976" CreationDate="2018-09-27T20:11:53.253" Score="2" ViewCount="547" Body="&lt;p&gt;Читаю у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B6%D1%83%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; про історію села Новожуків:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Акт 1593 року згадує, що «крестьяне Новоселок» допомагали зводити ушкоджений повінню міст на Пересипницю, а через рік інший документ сповіщає про пожежу панської конюшні дворового «&lt;strong&gt;чворака&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить саме слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чворак&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, оскільки у цьому контексті мені незрозуміле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chvorak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; цього слова не видає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-27T20:13:27.370" Title="Що означає чворак?" Tags="|значення-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4976" PostTypeId="2" ParentId="4975" CreationDate="2018-09-27T20:13:27.370" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian_lemko.academic.ru/14883/%D1%87%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику лемківської говірки&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;чворак&#xA;  -рака, ч. Св.&#xA;  Хата, що складається з чотирьох кімнат.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://mandry.at.ua/blog/jakshho_vam_strinetsja_chvorak/2009-10-09-12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Блозі МАНДРИ&lt;/a&gt; також знаходимо це слово у цьому ж значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як подає польська версія Вікіпедії, Czworak - budynek o czterech mieszkaniach, z których każde posiada osobne wejście z zewnątrz. Budowany zazwyczaj dla pracowników folwarcznych w dużych gospodarstwach rolnych (Czworak (budynek)).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; також знаходимо це слово, але в іншому значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чво́рак (пол. czworak) — срібна монета Великого Князівства Литовського XVI століття. &#xA;  Чворак дорівнював 4 литовським грошам або 5 польським. Карбувався чворак Литовським монетним двором у 1565–1569 роках.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У поданому Вами реченні слово &lt;strong&gt;чворак&lt;/strong&gt; вживається у значенні хати, що складається з чотирьох кімнат.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-27T20:13:27.370" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4977" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4978" CreationDate="2018-09-27T20:27:02.187" Score="1" ViewCount="115" Body="&lt;p&gt;Цікавить, чи є відповідник до слова &quot;багет&quot;. У &lt;a href=&quot;https://www.dictionaries24.com/uk/%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B5%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B5%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; словнику інформації не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastActivityDate="2018-09-28T15:21:48.117" Title="Відповідник до слова &quot;багет&quot;" Tags="|іменники|відповідник|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4978" PostTypeId="2" ParentId="4977" CreationDate="2018-09-27T20:28:20.260" Score="2" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/bahet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cловотвір&lt;/a&gt; знаходимо такі відповідники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;французький батон, фруханець, батон-перекуска, французький хліб.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також  ще одне значення цього слова знаходимо у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/baghet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;БАГЕ́Т,&lt;/strong&gt; а, чол. Пофарбована або позолочена планка, з якої виготовляють рами, карнизи або яку використовують для скріплення і оздоблення стелі, стін і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В  цьому значенні український відповідник знайти важко, хіба що використовувати ціле означення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-27T20:28:20.260" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4979" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4987" CreationDate="2018-09-27T21:04:46.037" Score="0" ViewCount="956" Body="&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;http://ogo.ua/articles/view/2017-08-27/88804.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Грьобаний стид&quot; - рівнянка розповіла, як у новому потязі возять контрабанду&lt;/a&gt; натрапила на словосполучення &quot;грьобаний стид&quot;, що видалося мені фразеологізмом. Цікавить значення його. Інформації не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1481" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-03-26T05:44:30.083" LastActivityDate="2020-03-26T05:44:30.083" Title="Що означає фразеологізм / словосполучення &quot;грьобаний стид&quot;?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|словосполучення|ненормативна-лексика|" AnswerCount="1" CommentCount="3" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4980" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5005" CreationDate="2018-09-27T21:23:12.347" Score="7" ViewCount="6089" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%82%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%BA%D0%BE/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;На деяких сайтах&lt;/a&gt; знайшла інформацію про те, що &amp;quot;радувати око&amp;quot; — скалькований вислів. І його потрібно замінити висловом &amp;quot;тішити око&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи варто тоді вживати слово &amp;quot;радувати&amp;quot; як самостійне? Чи краще вживати &amp;quot;тішити&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені подобається другий варіант. І я взагалі думала, що в українській мові немає &amp;quot;радувати&amp;quot;. Але у СУМ-11 воно є:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/raduvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;РАДУВАТИ&lt;/a&gt;, ую, уєш, недок., перех. Викликати почуття радості. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tishyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ТІШИТИ&lt;/a&gt;, шу, шиш, недок., перех. 1. Робити комусь приємність, бути комусь втіхою; радувати кого-небудь. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-04T13:14:54.090" Title="Радувати чи тішити?" Tags="|вживання-слів|калька|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4981" PostTypeId="2" ParentId="4974" CreationDate="2018-09-27T21:35:54.197" Score="4" Body="&lt;p&gt;Проаналізувавши тлумачення в СУМ-11, а також власні відчуття щодо цих слів, я особисто вважаю так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Противник&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;супротивник&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;опонент&lt;/em&gt; — той, з ким ми б'ємося. «Б'ємося» може бути як у буквальному сенсі, так і якесь змагання.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Ворог&lt;/em&gt; — слово, що виражає крайній ступінь негативного ставлення до когось (антонім до &lt;em&gt;друг&lt;/em&gt;) або крайній ступінь жорстокості бою (насмерть).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, що &lt;em&gt;ворог&lt;/em&gt; — це не те слово, що слід було би вживати щодо спортивного змагання, хоча щодо війни воно в багатьох випадках може підходити. Однак навіть у військовій справі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Не кожен &lt;em&gt;противник&lt;/em&gt; є &lt;em&gt;ворогом&lt;/em&gt;. Теоретично статися так, що військовослужбовцям доведеться давати відсіч атаці з країни, яка в принципі не є ворогом. Наприклад, сталося якесь непорозуміння (дипломатичне — та країна піддалася на якусь провокацію, або військове — випадковий дружній вогонь через недоладну організацію сумісних дій союзників), але, поки дипломати чи командири це вирішують, задачею певної групи військовослужбовців може бути зупинити це.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Не кожен &lt;em&gt;ворог&lt;/em&gt; є &lt;em&gt;противником&lt;/em&gt;. Наприклад, якщо ворогами нашої країни є країни X, Y і Z, але на певній ділянці фронту наступ веде саме Y, то для групи військовослужбовців, що обороняють ту ділянку фронту, противником є саме Y (а не якісь абстрактні для них X і Z, яких вони, можливо, й в очі не бачили, якщо ті воюють з країнами-союзниками).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ймовірно тому, щоб не ускладнювати все неактуальними стратегічними й емоційними нюансами, у військовій справі теж надають перевагу слову &lt;em&gt;противник&lt;/em&gt;. Бо &lt;em&gt;противник&lt;/em&gt; — це той, із ким ми зараз ведемо (або потенційно маємо вести) бій (а не той, кого ми найбільше не любимо, або хто є найбільшим кривдником нашої країни, абощо). Також, припускаю, перевагу слову &lt;em&gt;противник&lt;/em&gt; можуть надавати ще й через миролюбний характер нашої воєнної доктрини (якщо я не помиляюся, навіть мета бойових дій офіційно формулювалася не як &lt;em&gt;знищити&lt;/em&gt;, а як &lt;em&gt;знешкодити&lt;/em&gt;, мовляв, якщо ми знищуємо, то це тому, що це єдиний практично можливий спосіб знешкодити, а не тому, що нашою метою є саме знищення — але можу помилятися в цьому).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Ще пов'язані слова, деякі з яких вказували в коментарях:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Суперник&lt;/em&gt; — це той, хто змагається за ту саму винагороду, що й ми (тобто його шанси на успіх зменшують наші, і навпаки). Тобто це слово, по-перше, часто несе конотацію гри (тому не підходить для воєнних дій), по-друге, не обов'язково припускає прямої сутички чи прямого протиставлення. Наприклад, у перегонах усі учасники &lt;em&gt;суперники&lt;/em&gt; одне одному, але, на мою думку, не можна назвати їх &lt;em&gt;противниками&lt;/em&gt;, бо немає прямого протиставлення; а от у боксі боксера в протилежному куті рингу можна назвати і &lt;em&gt;суперником&lt;/em&gt; (бо він змагається за той самий пояс), і &lt;em&gt;противником&lt;/em&gt; (бо він б'ється з нами).&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Конкурент&lt;/em&gt; — це той, хто змагається за той самий ресурс. Тобто аналогічно до &lt;em&gt;суперник&lt;/em&gt; це слово має на увазі конфлікт інтересів (з прямою сутичкою чи без), але на відміну від &lt;em&gt;суперник&lt;/em&gt; воно зазвичай застосовується до прагматичних цілей, а не до ігор.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-28T07:46:30.450" LastActivityDate="2018-09-28T07:46:30.450" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4982" PostTypeId="2" ParentId="4977" CreationDate="2018-09-27T22:15:29.743" Score="3" Body="&lt;p&gt;У «Словнику української мови» в 20 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=2183&amp;amp;page=96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БАГЕ́Т&lt;/a&gt;, а, ч[оловічий рід]. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Різновид білого хліба — &lt;strong&gt;довгий батон&lt;/strong&gt;. Дуже популярним елементом французької кухні є, безсумнівно, багет (з наук.-попул. літ.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно за бажання запобігти використанню слова &lt;em&gt;багет&lt;/em&gt; пропоную вживати &lt;em&gt;довгий батон&lt;/em&gt; (якщо Ви мали на увазі саме це значення).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-27T22:15:29.743" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4983" PostTypeId="2" ParentId="4980" CreationDate="2018-09-28T10:42:34.123" Score="1" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%80%D0%B0%D0%B4%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt; знаходимо ці слова як синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;РА́ДУВАТИ (викликати почуття радості); ТІ́ШИТИ,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, у &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/45/53408/300343.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику-антисуржика&lt;/a&gt; також знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;РАДУВАТИ ОКО - тішити око.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що у словниковій статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/raduvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;радувати&lt;/a&gt; знаходимо фразеологізм:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;РАДУВАТИ, ую, уєш, недок., перех. Викликати почуття радості. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;♦ Радувати око (очі) див. око 1.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;і в словниковій статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tishyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тішити&lt;/a&gt; також знаходимо такий фразеологізм:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТІШИТИ&lt;/strong&gt;, шу, шиш, недок., перех.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;♦ Тішити око (вухо, зір, слух і т. ін.) — викликати приємне відчуття своїм виглядом, звучанням і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Незрозуміло чим можна пояснити те, що словник-антисуржик подає одну інформацію, а &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; іншу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-28T10:42:34.123" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4984" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-28T11:24:24.853" Score="6" ViewCount="68" Body="&lt;p&gt;У книзі &quot;Черепахи аж до низу&quot; Джона Гріна знайшла слово &quot;найчарівливіша&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Але ти — ще й найчарівливіша людина, яку я коли-небудь знала, і ти не схожа на гірчицю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Форма цікава, я раніше такого не чула, якщо чесно.&#xA;Почала шукати, дізналася, що це слово використовує Андрухович. Але у словниках нічого не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це слово підходить лише для художньої літератури? Чи воно є літературною нормою?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-09-28T16:15:41.537" LastActivityDate="2018-11-27T20:19:58.747" Title="Найчарівливіша — слово суто для художньої літератури?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4985" PostTypeId="2" ParentId="3356" CreationDate="2018-09-28T11:41:02.317" Score="6" Body="&lt;p&gt;Походження цих 2 імен (розглядатимемо на основі чоловічих імен від яких утворилися жіночі) знаходимо в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику т. 6, ст. 546-547 ст.&lt;/a&gt;, а саме походження ім'я &lt;strong&gt;ЯН&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;запозичене з польської мови&lt;/strong&gt;):&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Q4aCb.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Q4aCb.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник т.2, с.288&lt;/a&gt; також пояснює походження імені &lt;strong&gt;ІВАН&lt;/strong&gt;:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/wv2To.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/wv2To.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як стає зрозуміло з цих словникових статей, обидва імені мають спільне походження, а саме - грецьке. Однак, це 2 різних імені, 2 різні словникові статті. &lt;strong&gt;Іван&lt;/strong&gt; - через церковнослов'янську  запозичене в давньоруську з грецької, Ян -запозичення з польської, і пов'язане з лат. &quot;Іоанн&quot;. Саме цими різними шляхами запозичення можна пояснити таке розгалуження на -&lt;strong&gt;ян&lt;/strong&gt;- і -&lt;strong&gt;іван&lt;/strong&gt;-.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-28T11:41:02.317" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4986" PostTypeId="2" ParentId="4984" CreationDate="2018-09-28T11:56:46.597" Score="3" Body="&lt;p&gt;Твірне слово до &lt;strong&gt;найчарівливіша&lt;/strong&gt;, очевидно, *чарівлива&quot;. У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/charivlyvyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; знаходимо це слово з позначкою &lt;em&gt;застаріле&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЧАРІВЛИ́ВИЙ, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;заст&lt;/strong&gt;. Який містить у собі чари (у 1, 2 знач.). &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки, воно застаріле, то, зрозуміло, що воно  не є літературним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-09-28T11:56:46.597" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4987" PostTypeId="2" ParentId="4979" CreationDate="2018-09-28T14:27:47.960" Score="3" Body="&lt;p&gt;Як зазначено в коментарях вище, вислів &quot;грьобаний стид&quot; походить від російського фразеологізму &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%91%D0%B1%D0%B0%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D1%81%D1%82%D1%8B%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ёбанный стыд&lt;/a&gt;&quot;, що означає щось надзвичайно ганебне, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pozoryshhe&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;позорище&lt;/a&gt;. Слово &quot;ёбанный&quot; було замінено на &quot;грьобаний&quot; для того, щоб даний фразеологізм звучав менш вульгарно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Самого ж слова &quot;грьобаний&quot; я в СУМі не знайшов, однак знайшов його &lt;a href=&quot;http://myslovo.com/?dictionary=%D0%B3%D1%80%D1%8C%D0%BE%D0%B1%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; (те саме, що довбаний, сучий, дідьків), а також у &lt;a href=&quot;http://enpuir.npu.edu.ua/bitstream/123456789/11811/1/Shumeikina.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статі&lt;/a&gt;, де його віднесли до молодіжного сленгу (ст. 96). Проте є в СУМі слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/styd&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стид&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-28T14:27:47.960" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4988" PostTypeId="2" ParentId="4977" CreationDate="2018-09-28T15:21:48.117" Score="2" Body="&lt;p&gt;Варто зазначити, що слово &quot;батон&quot; також має &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;французьке походження&lt;/a&gt;. Тому вже буде краще, якщо ми замінимо &quot;багет&quot; словами &quot;&lt;strong&gt;французький хліб&lt;/strong&gt;&quot; (&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/bahet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;) чи &quot;&lt;strong&gt;французька булка&lt;/strong&gt;&quot; (все та ж Вікіпедія, а також &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B5%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глобс&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звичайно, проблема залишається у тому як перекласти різновиди багетів, бо я не впевнений, що &quot;Селянська французька булка&quot; буде хорошим відповідником слова &quot;селянський багет&quot;. І все ж, як варіант можна використовувати приклади, які я навів вище.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Уся моя відповідь стосується слова &quot;багет&quot; у значенні: &quot;Традиційний французький хлібо-булочний виріб. &quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А взагалі, я задав схоже питання стосовно &quot;хот-дога&quot;, після чого зрозумів, що досить складно перекласти назви страв чи продуктів, які є традиційними для тієї чи іншої народної кухні, ми ж не перекладаємо такі слова як &quot;піца&quot;, &quot;стейк&quot;, а іноземцям важко знайти відповідник до наших &quot;вареників&quot; та &quot;борщу&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-09-28T15:21:48.117" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4989" PostTypeId="2" ParentId="4232" CreationDate="2018-09-28T22:09:31.367" Score="3" Body="&lt;p&gt;Можна ще перекладати як &quot;промальовка&quot;. Це слово вживають в  &lt;a href=&quot;https://books.google.cz/books?hl=uk&amp;amp;id=uV_uvLjGrr4C&amp;amp;q=%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0#v=snippet&amp;amp;q=%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;свіжому шкільному підручнику по образотворчому мистецтву&lt;/a&gt; в контексті &quot;ретельна промальовка деталей&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="448" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-09-29T09:16:44.760" LastActivityDate="2018-09-29T09:16:44.760" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4990" PostTypeId="2" ParentId="4232" CreationDate="2018-09-30T10:27:20.803" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Оскільки мої коментарі знайшли прихильників, перетворю їх на відповідь.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я вважаю, що слово &lt;em&gt;отрисовка&lt;/em&gt; в цьому контексті не несе якогось специфічного змісту — це просто малювання/рисування капчі (чесно кажучи, різницю між малюванням і рисуванням я не до кінця розумію, але я маю на увазі, що рос. слово &lt;em&gt;отрисовка&lt;/em&gt; тут не позначає нічого специфічного порівняно із загальнішим рос. словом &lt;em&gt;рисование&lt;/em&gt;). Я вважаю, що &lt;em&gt;отрисовка&lt;/em&gt; тут вжито просто заради різноманітності/солідності, а не з метою вточнення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І означення з форуму, що Ви наводите, здаться, цього випадку не стосується (якби воно стосувалося, то це, мабуть, уже була б задача розпізнавання, а не малювання/рисування/генерації).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;у цьому випадку цілком підходять загальні слова на зразок &lt;strong&gt;малювання/рисування&lt;/strong&gt; (яке більше — мені важко сказати, бо я не до кінця розумію різницю);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;також у разі автоматичного створення чогось часто застосовують слово &lt;strong&gt;&lt;s&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18079&amp;amp;page=610&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;генерація&lt;/a&gt;&lt;/s&gt; &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18080&amp;amp;page=610&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;генерування&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, наприклад, &lt;em&gt;генерування математичної капчі в графічному вигляді&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;ну й чисто теоретично можна обійти використання вживаного, але запозиченого слова &lt;em&gt;генерування&lt;/em&gt; використанням його синонімів: &lt;strong&gt;створення/продукування/формування&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-09-30T10:27:20.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4991" PostTypeId="2" ParentId="3720" CreationDate="2018-09-30T17:16:36.483" Score="1" Body="&lt;p&gt;Знайшла: &quot;Жебракують філософи при ґанку церкви в Гадячі, ще й шатро їхнє п'яне знаємо&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1726" LastActivityDate="2018-09-30T17:16:36.483" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4992" PostTypeId="1" CreationDate="2018-09-30T18:27:25.927" Score="5" ViewCount="1276" Body="&lt;p&gt;Працюючи із німецьким текстом, одне із словосполучень я переклав як &quot;солені палички&quot;, однак викладачка пізніше виправила &quot;солені&quot; на &quot;солоні&quot; і, на жаль, я не мав змоги спитатися чому так.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Першим ділом я заглянув до СУМу, де знайшов визначення як &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/solonyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;одного&lt;/a&gt;, так і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/solenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;другого&lt;/a&gt; слова, і ось, що я там побачив:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Солоний&lt;/strong&gt; - приправлений сіллю, із характерним смаком, що його надає&#xA;  сіль (про їжу).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от &quot;солений&quot; - це той, що приготовлений солінням (наприклад, солені огірки). Підтверджують це й інші джерела, наприклад, «Словник-довідник з українського літературного слововживання» С. І. Головащука (&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53409/32219.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://hohlopedia.org.ua/literaturne_slovovjyvannya/page/solonyy_solenyy.2331/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, для мене ця інформація здалася дивною, тому що у мене вдома (Галичина) люди кажуть, що страва - солена, а от огірки (ті, які закриваються в банці), наприклад, - солоні (та й судячи із статті на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%96_%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, не лише у мене вдома так кажуть).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому у мене виникло питання чи не можуть ці слова бути синонімами? Пошуки в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику синонімів&lt;/a&gt;, не дали ніякого результату. Крім того я ще знайшов рецепт &quot;&lt;a href=&quot;http://panistefa.com/solene-pechyvo-i-soleni-palychky-z-kmynom/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;соленого печива&lt;/a&gt;&quot;, але гадаю, що цей сайт не є надійним джерелом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, чи можуть ці слова інколи заміняти один одного? І чи казати &quot;солоні огірки&quot;/&quot;солені палички&quot; - це помилка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-02T13:39:53.333" LastActivityDate="2018-10-02T13:39:53.333" Title="Чи можуть огірки бути &quot;соленими&quot;?" Tags="|значення-слів|синоніми|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4993" PostTypeId="2" ParentId="720" CreationDate="2018-10-01T13:36:48.740" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ну, здається, не лише ви шукаєте походження прізвища Бойправ, а й люди на &lt;a href=&quot;http://www.ufolog.ru/names/order/%D0%91%D0%BE%D0%B9%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому&lt;/a&gt; форумі (а також тут згадується село Сорокошичі). Згідно до інформація там - прізвище Бойправ походить від тако самого прізвизька, яке, напевно, мав якийсь сміливий та чесний воїн (&amp;quot;бой&amp;quot; - &amp;quot;бій&amp;quot;, &amp;quot;правивй&amp;quot; - &amp;quot;справедливий&amp;quot;), або ж людина, яка вміло та справделиво могла владнати місцеві конфлікти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На цьому формуі також припустили, що прізвище є скороченням від якогось прізвиська (однак, тут зауважують, що воно складалося із двох слів). А також згідно до даних у цьому архіві (він, звичайно, неповний, однак можна побачити співвідношення) найбільше людей із таким прізвищем справді із Чернігівської області.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%BE%D1%88%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%93%D1%83%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, можу сказати, що прізвище це (саме на території Чернігівщини) зустрічалося ще в 1782р:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У 1782 р. у Старо-Карпилівській Гуті Києво-Братського монастиря&#xA;проживали 58 чоловіків і 48 жінок… Посполиті мали прізвища Діброва,&#xA;&lt;strong&gt;Акуліна Бойправ&lt;/strong&gt;, 90-річний Дем'ян Лошак (мав 5 синів), Дяченко, Прохор&#xA;Скопець, Мазаненко…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це всі матеріали, які є в Інтернеті... Тобто можна точно сказати, що прізвище справді старе і навіть є теорія його походження, однак вона не точна, хоча, на мою думку, має право на існування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А також, на рахунок іноземного походження, бачив припущення, що це може бути єврейське прізвище, однак ніяких вагомих доказів у джерелі не було.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-01T13:36:48.740" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4994" PostTypeId="2" ParentId="2599" CreationDate="2018-10-01T14:26:53.807" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ну, перш за все, гадаю, що переклад буде залежати від контексту:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;If you are having a job interview, improving your communication skills&#xA;  &lt;strong&gt;can be another arrow in your quiver&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://www.myenglishpages.com/site_php_files/random-idiom.php?c=651&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю тут можна перекласти як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо ви збираєтеся на співбесіду, вдосконалення ваших навичків&#xA;  спілкування &lt;strong&gt;може виявитися тим, що стане вам у нагоді&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А взагалі глянемо на визначення цієї ідіоми: &quot;Ця ідіома використовується, щоб позначити одну із багатьох стратегій чи навичків, які можна використати для досягнення цілі&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I've got a job interview next week, but I'm still handing out my&#xA;  résumé so that &lt;strong&gt;I'll have another arrow in the quiver&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У мене співбесіда аж наступного тижня, але я  ще досі відправляю свої&#xA;  резюме, щоб мати &lt;strong&gt;план Б&lt;/strong&gt; про всяк випадок.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;With all this varied job experience under my belt, I have more than&#xA;  &lt;strong&gt;one arrow in the quiver&lt;/strong&gt; if this particular career path isn't to my&#xA;  liking.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Із таким різноманітним досвідом у себе за плечима, у мене є &lt;strong&gt;більше ніж&#xA;  один запасний варіант&lt;/strong&gt;, якщо мені не підійде ця робота.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо речення, яке ви навели у запитанні, гадаю, що тут ця ідіома може означати не лише трюк, але й, якщо у тексті йдеться, що ці доктори винайшли якусь нову технологію, то можна перекласти як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лорен запропонувала Людвігу нову технологію, яку&#xA;  професора інституту могли &lt;strong&gt;використати як запасний варіант&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-10-01T21:07:43.927" LastActivityDate="2018-10-01T21:07:43.927" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4995" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4996" CreationDate="2018-10-02T15:44:45.957" Score="4" ViewCount="42" Body="&lt;p&gt;Цікавить переклад словосполучення &quot;robotic tortoises&quot;, де &quot;robotic&quot; перекладається як &quot;автоматичний&quot;, &quot;саморушний&quot;, &quot;механічний&quot; (джерело - &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/robotic&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt;) та &quot;роботизований&quot; (джерело - Гугл перекладач, і саме цей варіант найближчий до того, який потрібний&quot;), а &quot;tortoises&quot; - це &quot;черепаха&quot; (однак, замість цього іменика може бути будь-який інший, наприклад &quot;dog&quot; - &quot;собака&quot;, чи &quot;spider&quot; - &quot;павук&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож винкла проблема який переклад буде найкращий - &quot;робот-черепаха&quot;, &quot;роботизована черепаха&quot; (однак, слова &quot;роботизований&quot; немає в СУМі), &quot;робо-черепаха&quot; (проте, не знайшов схожих прикладів в українській мові, а лише в російській, наприклад &quot;&lt;a href=&quot;http://ru.spyro.wikia.com/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B1%D0%BE-%D0%B6%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;робо-жук&lt;/a&gt;&quot;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук в Гуглі видає &quot;робот-черепаха&quot;, але цікавить чи можливі ще й інші варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-02T17:21:14.313" Title="Як перекласти &quot;robotic tortoises&quot;?" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4996" PostTypeId="2" ParentId="4995" CreationDate="2018-10-02T17:14:14.610" Score="4" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Робот-черепаха&lt;/strong&gt; — робот, що має якісь ознаки черепахи.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При цьому бути повноцінною черепахою йому необов'язково, достатньо мати лише деякі ознаки / чимось нагадувати черепаху. Але язик має повертатися назвати його роботом. Приклад:&lt;br&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/a1/Legged_robot.jpg&quot; alt=&quot;Робот із 6 ногами, що чимось може нагадувати черепаху&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Практично те саме — &lt;strong&gt;черепахоподібний робот&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Черепаха-робот&lt;/strong&gt; — черепаха, що має якісь ознаки робота.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При цьому бути повноцінним роботом їй необов'язково, достатньо мати лише деякі ознаки / чимось нагадувати робота. Але язик має повертатися назвати її черепахою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Часткові випадки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;роботизована черепаха&lt;/strong&gt; — черепаха, якій &lt;em&gt;штучно надали&lt;/em&gt; якісь ознаки робота (можливо, деякі органи замінили штучними, додали якісь роботичні компоненти абощо; порівняти: &lt;em&gt;механізована черепаха&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;роботоподібна черепаха&lt;/strong&gt; — черепаха, &lt;em&gt;в цілому&lt;/em&gt; подібна до робота (найімовірніше, це вживатиметься в переносному сенсі, наприклад, щоб підкреслити незвичну зовнішність або незвичну поведінку звичайної живої черепахи, про таку ймовірніше напишуть &lt;em&gt;черепаха-«робот»&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;черепаха-робот&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Залежно від того, що мається на увазі в оригіналі, можуть підійти ті чи інші варіанти. Або відразу декілька — наприклад, якщо мова про &lt;a href=&quot;//www.youtube.com/watch?v=ZVytLJpPtSs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;щось таке&lt;/a&gt; (робот, що повністю імітує зовнішній вигляд черепахи — настільки, що це вводить в оману живих черепах), то це можна назвати і &lt;em&gt;роботом-черепахою&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;черепахоподібним роботом&lt;/em&gt; (акцентуючи увагу на тому, що це робот), і &lt;em&gt;черепахою-роботом&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;роботизованою черепахою&lt;/em&gt; (акцентуючи увагу на точності вподібнення до черепахи, що це «майже» черепаха).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Робочерепаха&lt;/strong&gt; — жаргонна назва. Разом з тим слово &lt;em&gt;роботизований&lt;/em&gt; є в &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словниках України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%B8%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=16&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Українсько-англійському словнику з радіоелектроніки» Б. Рицаря, Л. Сніцарука й Р. Мисака 2015 року&lt;/a&gt;, а &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podibnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;утворення слів на &lt;em&gt;-подібний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par27p2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приєднання прикладки через дефіс&lt;/a&gt; не суперечать традиціям українського словотвору.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-02T17:21:14.313" LastActivityDate="2018-10-02T17:21:14.313" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4997" PostTypeId="2" ParentId="1348" CreationDate="2018-10-03T09:22:35.703" Score="0" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що те, як цю рослину називають, перш за все буде залежати від регіону. От, наприклад, у запитані йдеться, що &quot;кульбабу&quot; називають &quot;молочаєм&quot; - це справді так, в моєму містечку я не раз це чув, однак в цьому випадку йдеться не про саму квітку, а про її листочки (довгі, трикутної форми). Підтвердження того, що цю рослину так називають я знайшов &lt;a href=&quot;http://proridne.net/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0%20%D0%BC%D1%96%D1%84%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%9A%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%B1%D0%B0%D0%B1%D0%B0.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, а також серед варіантів: &quot;подуйчик&quot;, &quot;сліпота&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І я не впевнений, але гадаю, що назва &quot;подуйчик&quot;, а також &quot;пустодуйки&quot;, &quot;летючки&quot;, &quot;солдатики&quot; (напевно, ця назва появилася разом із десантними військами), &quot;падиволос&quot; тощо вживаються до плоду кульбаби, а не до квітки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, вважати кульбабу молочаєм - це не правильно, бо це різні родини рослин (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%87%D0%B0%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; та ще одне &lt;a href=&quot;http://sadukr.ru/roslini/2746-kulbaba-ce-molochaj-chi-ni.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;), однак проаналізувавши сторінки в Інтернеті, а також враховуючи те, що я знаю багатьох людей, які так кажуть, я виявив, що це дуже поширена помилка (яка, напевно, було спричинена тим, що обидві рослини виділяють молочний сік). Те саме стосується &quot;молочія&quot;, &quot;молочника&quot; та інших схожих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дивлячись на слово &quot;купава&quot;, я подумав, що воно, напевно, пов'язане із святом Івана Купали, тому почав шукати &lt;a href=&quot;https://ukr.media/culture/311712/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інформацію&lt;/a&gt; і дізнався, що ця рослина використовується як для ворожіння (тільки та, у якої сім'янки дозріли) та для вплетіння у &lt;a href=&quot;https://maximum.fm/nich-na-ivana-kupala-shcho-mozhna-robiti-i-shcho-ne-mozhna_n144112&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вінок&lt;/a&gt; (гадаю, що тут радше використовувалися жовті квіти кульбаби). Однак, пізніше я загуглив слово &quot;купава&quot; і побачив, що це звичайне &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BF%D0%B0%D0%B2%D0%B0_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;латаття&lt;/a&gt;&quot; (ще одна стаття із &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%82%D1%8F_%D0%B1%D1%96%D0%BB%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;). Досить складно припустити звідки взялася ця помилка, можливо, вінки із кульбаби, коли були спущені на воду, нагадували людям ту саму купаву (квітка якої теж може бути жовтою). Або ж, люди плутали її із &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%83%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Купальницею&lt;/a&gt; (яку також називають &quot;&lt;a href=&quot;http://at-its.com/cvety-v-sadu/6407-kupalnicja-kupava-trollius.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;купава&lt;/a&gt;&quot;), хоч різниця, як на мене, очевидна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чічак - це з татарської квітка (тат. Чәчәк - &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%87%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;), напевно, так називали цю квітку монголо-татарські загарбники, а в деяких регіонах назва могла залишитися серед народу, гадаю, що може вживатися як і до квітки, так і до плоду кульбаби.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також зрозуміло, чому плоди кульбаб називають &quot;бабусями&quot; - сива головка кульбаби асоціюється із сивою головою старої людини. А от чому їх називали &quot;москалями&quot; мені так і не вдалося зрозуміти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, гадаю, що назва кульбаби може залежати від періоду її цвітіння, бо було б не зовсім логічно називати жовту квітку &quot;пустодуйкою&quot; чи &quot;пуховиком&quot;. Проте, варто враховувати, що деякі з синонімів можуть ввести в оману, тому варто їх або уникати, або зробити так, щоб не допустити спантеличення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-03T09:22:35.703" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4998" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="4999" CreationDate="2018-10-03T16:12:18.287" Score="5" ViewCount="790" Body="&lt;p&gt;В мене є варіант &lt;strong&gt;&quot;ковдерка&quot;&lt;/strong&gt;, але друзі кажуть, що такого слова немає. Мені ж здається, що це слово є, можливо, діалектним (галицький діалект). Швидке ґуґління показує дуже незначну присутність цього слова на просторах Інтернету, всього-навсього декілька згадок у приватних оголошеннях, а також в деяких літературних перекладах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сара натягнула на себе тоненьку &lt;strong&gt;ковдерку&lt;/strong&gt;, – уявімо, що це чудесне,&#xA;  м'яке ліжко, з шерстяними ковдрами й пухкими подушками (&quot;Маленька принцеса&quot;/ Бернет Френсіс Годґсон)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є також інший варіант - &lt;strong&gt;&quot;ковдронька&quot;&lt;/strong&gt;, який мені видається також можливим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подається також варіант &lt;strong&gt;&quot;ковдрочка&quot;&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kovdrochka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словником української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже точніше питання - Чи варіант &lt;strong&gt;&quot;ковдерка&quot;&lt;/strong&gt; можна вважати одним із допустимих в літературній мові (якщо виходити, наприклад, з чисто лінґвістичних правил формування зменшувально-пестливих форм)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="917" LastEditorUserId="917" LastEditDate="2018-10-03T17:53:21.150" LastActivityDate="2018-10-03T18:45:03.883" Title="Яка зменшувально-пестлива форма до слова &quot;ковдра&quot; (чим накривають ліжко/накриваються)?" Tags="|вибір-слова|діалекти|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="4999" PostTypeId="2" ParentId="4998" CreationDate="2018-10-03T17:53:13.687" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Перепрошую, що відповідь частково дублює інформацію із запитання — я просто писав відповідь на &lt;a href=&quot;/revisions/4998/2&quot;&gt;цю версію запитання&lt;/a&gt;, але потім запитання було доповнене.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такі варіанти є в словниках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ко́вдрочка&lt;/strong&gt; (ж. р.) — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kovdrochka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах&lt;/a&gt; (1970–1980), &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; (2008) і &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=42536&amp;amp;page=1343&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt; (2010–…);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ко́вдронька&lt;/strong&gt; (ж. р.) — &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=209730&amp;amp;page=1343&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt; (2010–…).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такі варіанти, наскільки я можу судити, ще не включені в словники, але іноді вживаються в літературі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ковдерка&lt;/strong&gt; (ж. р.):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вони забрали дідусів кожух і мою ковдерку (Зiнаїда Тулуб, Людолови, 1935).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Він одягнув досить притертого гумака, на нього накульбачив великий пакунок, де була одна зміна білизни, запасні черевики, одяг та невеличка ковдерка — дарунок матері. &amp;lt;…&gt; Та ковдерка була єдиним і останнім подарунком матері. &amp;lt;…&gt; Він знав, що не сьогодні, то завтра вона готова до нього прилетіти, ковдерку ще одну принести йому. &amp;lt;…&gt; Чи кусок петльованика, чи сиру, чи чого іншого клалось само від себе в неї і старий, не дякуючи за дарунок і не сердячись за фіґля, м'ямляючи пожовклими устами, дибав собі на подвір'я з вошивою ковдеркою під пахвою (Улас Самчук, Кулак, 1935).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Не можна утепления (солома, мата, сінничок, ковдерка і т. ін.) викидати, навпаки ще більше утпелюється, бо вітри і холодні ночі бжолам дуже шкодять (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=UGhPAAAAYAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український пасічник, 1937&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Хлопці беруть це до відома, лягають мовчки, загортаються у свої тонкі ковдерки і сплять (Улас Самчук, Юність Василя Шеремети, 1946).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt; одбИт' — зфотографувати&lt;br&gt;&#xA;  оддАт' дочкУ — видати заміж&lt;br&gt;&#xA;  одрОстик, -а — зраз щепити&lt;br&gt;&#xA;  од'ійАло, -а — ковдра; од'ійАл'це — ковдерка&lt;br&gt;&#xA;  од'Іц'ц'а — одягнутися (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=1tJJAAAAYAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Наукові записки: Wissenschaftliche Mitteilungen, 1968&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А раненько, як мене збудить шелест в хаті, я зобачу маму, рожеву від морозу, вона сміється до мене і кидає мені на ковдерку букетики на дротах, карнети, малесенькі олівчики. &amp;lt;…&gt; Іренка дістала грубі книжки і синю шапочку й рукавички, Ромко — столярське майстерство, Стефко — магічну ліхтарню, а я досить велику ляльку в ліжечку, а там є ковдерка і подущинка (Марія Струтинська, Далеке зблизька, 1975).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Хлоп'я затиснуло під пахвою подушку, на плечі стара ковдерка (Портяк Василь, Мицьо і Вовчур, 1980 — &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=oPpDAAAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=bzpgAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=VigYAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ковдерка в умовах воєнних мандрів геть пошарпалася, але мати її старанно залатала незадовго до своєї смерти (Юрій Шевельов, Я, мені, мене… (і довкруги), 1987).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Мабуть він відчув мою постанову, бо тільки зробив якусь гримасу й, не розпитуючи більше, кинув у мій бік дитячу ковдерку, подушку і якусь пом'яту сорочку. &amp;lt;…&gt; Загорнув я в ковдерку не від серця дані дари, вийшов із похиленою головою й тяжкими думками (Богдан Казанівський, Шляхом Леґенди, 2005).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Славка не лягала спати, — вона сиділа у фотелі коло ліжечка і час від часу міняла ковдерку дитини, що була вся мокра від поту (Олекса Чинилук, Між Воєн, 2007).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І уявімо, — Сара натягнула на себе тоненьку ковдерку, — уявімо, що це чудесне, м'яке ліжко, з шерстяними ковдрами й пухкими подушками (Френсіc Бернет, Маленька принцеса, 2013, переклад — Віта Левицька).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ковдринка&lt;/strong&gt; (ж. р.):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ковдринку, що нею накривався, аби приберегти тепло, нагорнув тугіше на плечі, на груди (Іван Чендей, назва твору невідома, 1967 чи раніше — &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=Dl3qAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D1%83%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=bGHnAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D1%83%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Яся поставила візочок осторонь переїзду на осонні і нагнулася до Андрійка, який міцно спав, закутаний в теплу білу ковдринку (Михайло Клоков, Зелене й червоне, 1971).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Та й ми трошки розжилися, — похвалилась Катерина. — Думаю, буде і на ліжничок і на ковдринку, і на ряденце. А може й одіяльце вийде (&lt;a href=&quot;//archive.org/details/smoloskyp_20160708/page/n395&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Лук'ян Карий, Крах, 1985&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дитинка була оповита в стареньку сіру ковдринку (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=tsxJDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PR106&amp;amp;dq=%22%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Наталія Хаммоуда, Мереживо людських доль, 2018&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Хотіла накупити полотна на пелюшки, і коцика, і ковдринку на зиму (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=sMxJDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT138&amp;amp;dq=%22%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Наталія Хаммоуда, Звір, 2018&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ковдерце&lt;/strong&gt; (с. р.):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В мене тече річка з вишньового саду —&lt;br&gt;&#xA;  Водица в кубочку, рушник на кілочку,&lt;br&gt;&#xA;  Горілочка з перцем в ліжку під ковдерцем.&lt;br&gt;&#xA;  Водицой умийся, рушничком утрися,&lt;br&gt;&#xA;  Горілки нап'ємся, спати положимся (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=_yAkAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%B5%D0%BC%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ой галка, галка — чужая подманка // Українські народні пісні в записах Зоріана Доленги-Ходаковського: з Галичини, Волині, Поділля, Придніпрянщини і Полісся, 1974&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Витягла тоненькі рученята, звільнивши їх з ковдерця, й потяглася (Валерій Шевчук, Дiм на горi, 1967–1980).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ковдерко&lt;/strong&gt; (с. р.):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гадав, що в дитячій уяві, можливо, своє ковдерко брав за волохатого ведмедика (Іван Липа, Мій ведмедик, 1903–1923).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновки: Слова &lt;em&gt;ковдрочка&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ковдронька&lt;/em&gt; вже зафіксовані словниками. Слова &lt;em&gt;ковдерка&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ковдринка&lt;/em&gt; вживаються рідко, але в літературі присутні (рідше за &lt;em&gt;ковдрочка&lt;/em&gt;, але частіше за &lt;em&gt;ковдронька&lt;/em&gt;) — я думаю, рано чи пізно словники їх зафіксують. Чи є &lt;em&gt;ковдерка&lt;/em&gt; діалектним, чи просто рідковживаним — мені важко сказати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Цитати взяті з &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=[word=%22[%D0%BA%D0%9A]%D0%BE%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D1%80.*%22]&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Генерального регіонально анотованого корпусу української мови&lt;/a&gt; та Google Книг.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-03T18:45:03.883" LastActivityDate="2018-10-03T18:45:03.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5000" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5003" CreationDate="2018-10-04T00:07:07.700" Score="6" ViewCount="3423" Body="&lt;p&gt;Знайшла проблему в перекладі сталого медичного виразу рос.мовою &quot;очаг болезни&quot;, &quot;очаг инфекции&quot;, гугл перекладач не дуже тішить, подаючи мені &quot;вогнище&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/voghnyshhe&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; містить значення, схоже на те, що треба&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перен. Джерело, місце, звідки що-небудь поширюється; центр, зосередження чого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але приклади не задовольняють, бо там нема прикладів з медицини. Як на мене, тут відчувається вплив рос. медичної термінології та форма переносу слова шляхом прямого перекладу. Чи є варіанти передати зміст вислову іншим словосполученням?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: Мається на увазі ділянка тіла, а не географічна локація.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-21T21:21:38.713" LastActivityDate="2018-10-21T21:21:38.713" Title="Перекласти &quot;очаг болезни&quot;, але не &quot;вогнище хвороби&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5001" PostTypeId="2" ParentId="5000" CreationDate="2018-10-04T05:07:46.703" Score="9" Body="&lt;p&gt;Якщо мова йде про певну територію, то ще є слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oseredok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ОСЕРЕ́ДОК&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;/  Місце зародження, виникнення, джерело поширення чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1633" LastActivityDate="2018-10-04T05:07:46.703" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5002" PostTypeId="2" ParentId="5000" CreationDate="2018-10-04T06:30:39.007" Score="6" Body="&lt;p&gt;Чи можна тоді… &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;польське &lt;a href=&quot;http://wsjp.pl/index.php?id_hasla=9898&amp;amp;id_znaczenia=5022941&amp;amp;l=19&amp;amp;ind=0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ognisko&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;chorobowe&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;miejsce w organizmie człowieka, w którym nastąpiły zmiany chorobowe&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;словацьке &lt;a href=&quot;http://slovniky.juls.savba.sk/?w=ohnisko&amp;amp;c=dde1&amp;amp;d=psken&amp;amp;d=priezviska&amp;amp;d=ma&amp;amp;d=bernolak&amp;amp;d=hssjV&amp;amp;d=noundb&amp;amp;d=sssj&amp;amp;d=obce&amp;amp;d=locutio&amp;amp;d=sss&amp;amp;d=un&amp;amp;d=kssj4&amp;amp;d=peciar&amp;amp;d=pskcs&amp;amp;d=psp&amp;amp;d=scs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ohnisko&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;plemenisko&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ohnisko ²&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;stred, z kt. sa niečo šíri, centrum: &lt;em&gt;o. zemetrasenia, vojny, o. odporu&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;plemenisko chorôb&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;як і чеське &lt;a href=&quot;https://nechybujte.cz/slovnik-soucasne-cestiny/ohnisko?&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ohnisko&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ohnisko&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;středisko, z kterého se něco šíří&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;… теж вважати змосвокщеними?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-10-04T06:30:39.007" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5003" PostTypeId="2" ParentId="5000" CreationDate="2018-10-04T09:04:18.610" Score="11" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;(в)огнище&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D1%87%D0%B0%D0%B3&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник» Кримського і Єфремова (1924–1933)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Оча́г — о́гнище, бага́ття, (гал.) ва́тра.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Оча́г заразы, болезней — о́гнище по́шести, хоро́б.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/ru-uk/%D0%BE%D1%87%D0%B0%D0%B3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ABBYY Lingvo Russian-Ukrainian Dictionary (ймовірно, на основі російсько-українського словника В. Бусела видавництва «Перун»)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;очаг:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;вогнище, огнище&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;(средоточие, источник распространения чего-л.) вогнище, огнище, осередок, -дку, осереддя&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому цей варіант не росіянізм, &lt;a href=&quot;/a/5002&quot;&gt;пояснює follower у своїй відповіді&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;осередок&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;осереддя&lt;/strong&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто я підтримую &lt;a href=&quot;/a/5001&quot;&gt;відповідь Paul Gor&lt;/a&gt;, причому не лише в контексті території, а й у контексті ділянки тіла (нижче приклади для обох контекстів).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/ru-uk/%D0%BE%D1%87%D0%B0%D0%B3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ABBYY Lingvo Russian-Ukrainian Dictionary (ймовірно, на основі російсько-українського словника В. Бусела видавництва «Перун»)&lt;/a&gt;: див. цитату вище.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com/books?id=-YfVCQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA120&amp;amp;dq=%22%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BA+%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%B5%D0%BA%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%BE%D1%97+%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Підручник для ВМНЗ IV р. а. «Епідеміологія» за ред. І. П. Колеснікової&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Осередок інфекційної хвороби — місце перебування джерела збудника інфекції разом з оточуючою територією, в межах якої при даному механізмі передачі може розповсюджуватись збудник серед людей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/topichnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зі статті «топічний» у «Словнику української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Особливий інтерес становить результат психологічного експерименту для так званого топічного діагнозу, який допомагає визначити, де саме в головному мозку локалізується осередок хвороби (Наука і життя, 6, 1968, 35).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com/books?id=tpnSCQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA118&amp;amp;dq=%22%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BA+%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%B5%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%97%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;В. М. Бобирьов, Т. А. Петрова та ін., навчальний посібник для ВМНЗ IV р. а. «Фармакотерапія в стоматології»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…препарат не може проникати в органи чи тканини, де знаходиться осередок інфекції…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com/books?id=ve0KCgAAQBAJ&amp;amp;pg=PA126&amp;amp;dq=%22%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BA+%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%B5%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%97%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Д. Ю. Кривченя, С. В. Лисак, навчальний посібник для ВМНЗ IV р. а. «Хірургічні захворювання у дітей»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Під «малими хірургічними методами» розуміють активні впливи на осередок інфекції (дренування, пункція, ендоскопічні маніпуляції).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com/books?id=niPrCQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA472&amp;amp;dq=%22%D0%BE%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BA+%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%B5%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%97%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Медична мікробіологія, вірусологія та імунологія» за ред. В. П. Широбокова&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У 50х роках ХХ століття описаний осередок інфекції у Донецькій області, нині випадків хвороби там не зареєстровано.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1645-14&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Закон України «Про захист населення від інфекційних хвороб»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;осередок інфекційної хвороби — місце (об'єкт, територія), де виявлено джерело інфекції та відповідні фактори передачі інфекції&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://skaz.com.ua/biolog/19194/index.html?page=3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;А. В. Чорновіл, Р. Ю. Грицько, «Клінічне медсестринство в інфектології з елементами епідеміології»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЕПІДЕМІОЛОГІЧНЕ ОБСТЕЖЕННЯ ОСЕРЕДКУ ІНФЕКЦІЙНОЇ ХВОРОБИ&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Епідемічний осередок — це місце перебування джерела збудника інфекції з навколишньою територією у тих межах, в яких заразний чинник може передатися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну й ще докупи &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D1%83%D0%BF%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;dicts=10&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття для «купировать» з «Російсько-українського народного сучасного словника» (2009–…) на R2U&lt;/a&gt;, хоч це не дуже надійне джерело:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;купировать очаг воспаления — локалізувати осередок (вогнище) запалення&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;джерело&lt;/strong&gt; — не впевнений, що це слово підходить (можливо, значення трішки інше), приклади наводити не буду.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-04T11:34:18.023" LastActivityDate="2018-10-04T11:34:18.023" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5004" PostTypeId="2" ParentId="2727" CreationDate="2018-10-04T12:17:26.950" Score="1" Body="&lt;p&gt;Схоже питання було на іншому українознавчому &lt;a href=&quot;https://ua-etymology.livejournal.com/77484.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форумі&lt;/a&gt; і ось про що там йшлося:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вважається (&lt;strong&gt;про слово &quot;мистецтво&lt;/strong&gt;) запозиченням з польського misterstwo (sztuka, mistrzostwo,&#xA;  від mistrz). Слово мистецтво досить пізно з’явилося в українській&#xA;  мові, вперше засвідчено в журналі «Основа», 1862.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З польської походить і західноукраїнське мистець, яке під впливом&#xA;  метикувати видозмінилося у Наддніпрянській Україні та літературній&#xA;  мові на сучасне митець. Також походить від misterstwo, бо навряд чи&#xA;  можна виводити безпосередньо від відомого у староукраїнській книжності&#xA;  мистръ.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Небездоганно (&lt;strong&gt;про виведення слова з польського mіsterstwo у&#xA;  фонетичному відношенні&lt;/strong&gt;), але це слово було, що найімовірніше,&#xA;  результатом осмисленої роботи над словником колективу журналу&#xA;  «Основи». В одному номері (№1, 1862) з’явилося як мистецьтво (у такому&#xA;  написанні), так і мистець. Не так часто буває, що слово можна точно&#xA;  датувати. Але ще довго мистецтво конкуруватиме зі штукою; і сьогодні&#xA;  зустрічається в деяких стилістично виправданих випадках. Можна згадати&#xA;  як курйоз відоме глузування над українською мовою у Тургенєва:&#xA;  «Храматыка е выскусьтво правыльно чытаты ы пысаты».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Білоруське ж мастацтво-мастак, можна припустити, виникло ще пізніше,&#xA;  вже під впливом української літературної мови. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Погортав «Основу» і знайшов цікаві свідчення словотворення. Спершу,&#xA;  виявляється, була ідея передавати так: Спеціалистъ — Мітець.&#xA;  Спеціальность — Мітецьтво. (пропозиція М. Левченко, 1861, №7). Через&#xA;  кілька номерів зустрічається в офіційному журнальному словнику Мистець&#xA;  — мастер, Мистецьтво — мастерство. Ще кілька номерів по тому словом&#xA;  митець перекладається Артист, умілець (здається, незалежно від перших,&#xA;  П. Єфименко). Цікаво, що можна вирахувати навіть прізвища авторів.&#xA;  Спершу штучне (чудова гра слів!), слово отримало своєрідне підживлення&#xA;  від сусідства з гніздом метикуватий. Метець у зн. «майстер, мастак»&#xA;  зустрічається вже у виданні творів Гребінки, які вийшли того ж 1862&#xA;  року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &quot;мистець&quot;, яке ми бачимо у &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1989/EtSlUkrM_1989.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУмі&lt;/a&gt; також походить з польської мови. І якщо ж ми глянемо на польське &quot;&lt;a href=&quot;https://pl.wiktionary.org/wiki/mistrz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mistrz&lt;/a&gt;&quot;, від якого було утворено &quot;misterstwo&quot;, то побачимо, що вона справді походить від німецього &quot;Meister&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, із журналом &quot;Основа&quot;, де вперше було вжите це слово можна ознайомитися &lt;a href=&quot;https://booktracker.org/viewtopic.php?t=43399&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-04T12:17:26.950" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5005" PostTypeId="2" ParentId="4980" CreationDate="2018-10-04T12:37:23.857" Score="3" Body="&lt;p&gt;Справді, багато джерел (&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%82%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%BA%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн Корректор&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://movnyk.com.ua/question/vzivannya-raduvati-oko/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайт Мовник&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=25&amp;amp;t=4922&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник Волощака&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=19&amp;amp;t=1425&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник-антисуржик&lt;/a&gt;) вказують на те, що потрібно казати &quot;тішити око&quot; (або ж веселити/розвеселити - &lt;a href=&quot;http://getword.ru/ukr/slovari.php?word=%D1%82%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%82%D0%B8%20%D0%BE%D0%BA%D0%BE%20%D0%B9%20%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%B5&amp;amp;table=uk_fraz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, зверну увагу на Онлайн Корректор, там не пише &quot;помилка&quot;, а &quot;не рекомендовано&quot;, тобто якщо ми скажемо &quot;радувати око&quot;, то це не буде абсолютною помилкою. Хоч це і є калька з російської, та цей вислів також вживається як в творах класичної української літератури (&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Тече Псьол… Тече, на сонці вилискує, землю поїть, ліси годує і око радує.. (Остап Вишня)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; ), так і зустрічається не лише в СУМі, але й в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%80%D0%B0%D0%B4%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;. Можливо редактори цих словників допустилися цієї помилки саме через те, що скалькований варіант досить часто зустрічається у літературних творах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, варто все ж таки казати &lt;strong&gt;&quot;тішити/веселити око/серце&quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На рахунок самого слова &quot;радувати&quot;, дивно, але в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2006/EtSlUkrM_2006.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; його немає. Однак, бачимо його в СУМі і словнику синонімів, а також в російсько-українському словнику на &lt;a href=&quot;https://translate.academic.ru/%D0%A0%D0%90%D0%94%D0%9E%D0%92%D0%90%D0%A2%D0%AC/ru/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академіку&lt;/a&gt;. Лише ось тут (не вважаю надійним джерелом) я знайшов, що &quot;&lt;a href=&quot;http://maidan.org.ua/arch/mova/1019076797.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;радувати&lt;/a&gt;&quot; - це русизм. Сказати чи це так досить складно, бо й справді є стара українська колядка &quot;Ой радуйся Земле&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як бути? Як я вже писав, краще уникати вислову &quot;радувати око&quot;, однак гадаю вживання самого слова &quot;радувати&quot; не буде помилкою, бо якихось фактів, які б доводили те, що це русизм я не знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-10-04T13:14:54.090" LastActivityDate="2018-10-04T13:14:54.090" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5006" PostTypeId="2" ParentId="3141" CreationDate="2018-10-04T13:44:07.600" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Все почалося, коли в 2015 році українські мовознавці взялися за розробку нового українського правопису, &lt;a href=&quot;http://www.yatran.com.ua/articles/703.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;де&lt;/a&gt; йшлося:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Багато уточнень потребує написання загальних іменників та власних назв&#xA;  іншомовного походження. Бо в радянський період усі ці назви в нас&#xA;  упроваджували через посередництво російської мови. Українська мова&#xA;  була позбавлена самостійності. Тому ми кажемо, наприклад, Брейгель&#xA;  (прізвище живописця), бо так у Росії. Але, наприклад, у Німеччині&#xA;  ніхто не зрозуміє, кого маємо на увазі. Там прізвище звучить як&#xA;  Бройгель. Водночас прізвище знаного фізика Ейнштейна там вимовляють&#xA;  Айнштайн. Так би мали писати та говорити і ми. Тобто бажано&#xA;  використовувати форму вимови тієї мови, з якої слово запозичене.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зараз цей пункт мав би бути включеним до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%B5%D0%BA%D1%82_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%83_2018_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Проекту правопису 2018&lt;/a&gt;, однак на самій Вікіпедії, я потрібного пункту не знайшов, але там ж і пише &quot;деякі пункти&quot;, такщо, можливо, зовсім скоро згідно до нового правопису писатиметься лише &quot;Айнштайн&quot;, а не &quot;Ейнштейн&quot; (з чим я погоджуюся, бо ж в німецькій мові це прізвище саме так і вимовляється).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-04T13:44:07.600" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5007" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-05T10:03:33.673" Score="1" ViewCount="37" Body="&lt;p&gt;Серед рідкісних слів у творах Франка побачив слово &quot;&lt;a href=&quot;http://www.i-franko.name/uk/Studies/RareWords/S.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скрипта&lt;/a&gt;&quot; (якого не знайшов в СУМі):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Скрипта&lt;/strong&gt; – підземна печера&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому вирішив перевірити його етимологію, однак пошуки в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2006/EtSlUkrM_2006.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; та в Інтернеті не дали ніяких результатів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-05T10:03:33.673" Title="Етимологія слова &quot;скрипта&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5008" PostTypeId="2" ParentId="4332" CreationDate="2018-10-05T12:20:07.730" Score="3" Body="&lt;p&gt;Сьогодні наткнувся на &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Rusanivskyy_VM/Istoriia_ukrainskoi_literaturnoi_movy.pdf#page=84&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цю статтю (В. М. Русанівський, «Історія української літературної мови», Київ, «Артек», 2001, с. 167)&lt;/a&gt;, де дається відповідь на питання, яке я задав 4 місяці тому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У поетів-романтиків була тенденція до нормалізації мови української&#xA;  літератури. Спеціально уникаю тут терміна «літературна мова», бо про&#xA;  неї можна говорити тільки після творчості Т. Шевченка. Зразком чистоти&#xA;  мови був, звичайно, фольклор. І поети романтики, як і безіменні творці&#xA;  фольклору, намагалися уникати вузько локальних слів. Та стежити за цим&#xA;  було дуже важко, тому локалізми, звичайно, з'являлися. Це, скажімо, у&#xA;  І. Галки рябець «шуліка», увійнятися «вгамуватися», ізгарб&#xA;  «сніговиця», «хуртовина», меріти «мріти», оцваньок «неньок», музувіри&#xA;  «турки», &lt;strong&gt;плавочки «качки»&lt;/strong&gt;, утворний «стрункий», «гарний» та ін. У&#xA;  галузі морфології А. Могила навіть допускає стилізацію під особливості&#xA;  західноукраїнської народної мови. Так, у вірші «Думка червонорусця»&#xA;  знаходимо: Край в цю пору згадує мі ся частенько; Хто тя, краю милий,&#xA;  хто по волі кине? Хто к ті із чужини, краю, не полине (АМІГ, 56).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що саме качки плавали рядком, а не трясовина.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-05T12:57:25.343" LastActivityDate="2018-10-05T12:57:25.343" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5009" PostTypeId="2" ParentId="4963" CreationDate="2018-10-05T12:55:17.943" Score="2" Body="&lt;p&gt;Гадаю йшлося про звичайну &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розпИску&lt;/a&gt;. І &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozpyska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Словник української мови&quot; в 11 томах&lt;/a&gt;, і &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine6-9.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття &quot;Форморозрізнювальна роль наголосу в іменниках першої відміни&quot; В. Винницького&lt;/a&gt; (ст. 2) пишуть, що наголос на букву &quot;И&quot; (і це вірний варіант).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, натрапив на &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/110454/31-Vinnytskyi.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю &quot;Наголошування префіксально-суфіксальних іменників жіночого роду з суфіксом -к(а)&quot; В. Винницького&lt;/a&gt; (на жаль не вдається скопіювати), де подається як варіант &quot;рОзписка&quot;, так і &quot;розпИска&quot;. Можливо, ви почули &quot;рОзписка&quot; у якомусь регіоні, де зберігся наголос на префікс, однак слово означає те саме, що і &quot;розпИска&quot;. І так, в російській мові існує слово &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;роспись&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-05T13:53:36.623" LastActivityDate="2018-10-05T13:53:36.623" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5010" PostTypeId="2" ParentId="3110" CreationDate="2018-10-05T13:23:33.430" Score="3" Body="&lt;p&gt;Переклад залежатиме від контексту, заглянемо на &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D1%82%D1%8F%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОнлайнКорректор&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вживання дієприкметників активного стану з -уч-, -юч- не рекомендовано&#xA;  нормами сучасної української мови. Замініть кальку ведучий на один з&#xA;  варіантів:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;провідний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ключовий&lt;/strong&gt; — авторитетний, досвідчений;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;головний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;чільний&lt;/strong&gt; — який указує дорогу, визначає напрямок руху;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;тяговий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;рушійний&lt;/strong&gt;  — про механізм, пристрій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, не ведуче колесо, а тягове колесо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;АЛЕ:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ведучий програми&lt;/strong&gt;, концерту — про особу. Втім, словники пропонують заміну залежно від контексту: відник, провідник, модератор, чільник, голова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от &quot;ведомый&quot; джерела дають як &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vedenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ведений&lt;/a&gt;&quot;, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ведомый мост – ведений міст (&lt;a href=&quot;https://www.autocentre.ua/ua/avtopravo/avtoshkola/slovar-avtomobilnykh-terminov-govorimo-ukrayinskoyu-292116.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Скотта: «Набираясь опыта и добиваясь успеха, будучи &lt;strong&gt;ведомым&lt;/strong&gt; Духом, вы&#xA;  почувствуете, что ваше доверие получаемым свыше внушениям станет&#xA;  надежнее, чем зависимость от того, что вы видите или слышите»11.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Скотт: “Якщо ви набудете досвіду й успіху в тому, щоб бути &lt;strong&gt;веденими&lt;/strong&gt;&#xA;  Духом, ваша довіра до вражень, які ви відчуваєте, може стати набагато&#xA;  певнішою за вашу довіру до того, що ви бачите або чуєте”11. (&lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D1%8B%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також додам ще варіанти із &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53394/121737.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українського словника&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I. 1) &lt;strong&gt;відомий, знаний&lt;/strong&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) (подведомственный) &lt;strong&gt;підвідомний&lt;/strong&gt; (в СУМі &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidvidomchyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підвідомчий&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;підурядний&lt;/strong&gt;, що перебуває під чиїмсь урядом,присудом. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;II. &lt;strong&gt;проваджений&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад пари із запитання, гадаю, може бути таким: &quot;В мережах, які працюють за принципом &lt;strong&gt;Головний&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;Підвідомчий&lt;/strong&gt; (або ж керований, ну але це особисто моя думка), лише &lt;strong&gt;головний пристрій&lt;/strong&gt; може ініціювати передачу данних та визначити порядок доступу до мережі&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж говоримо, наприклад, про колеса -&lt;strong&gt;&quot;тягове колесо&quot; та &quot;ведене колесо&quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-10-06T12:07:03.430" LastActivityDate="2018-10-06T12:07:03.430" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5011" PostTypeId="2" ParentId="3066" CreationDate="2018-10-05T14:18:05.740" Score="2" Body="&lt;p&gt;Мені також здається, що на питання досить складно дати об'єктивну відповідь. Врахуємо те, що слова іноземного походження — наслідок географічних, економічних, культурних зв'язків між різними народами, це, так би мовити, складові історії нашої мови (а історія у неї справді багата). Однак, процитую &lt;a href=&quot;http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/inshomovna-leksyka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;О. Пономарева&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Проте запозичати треба лише тоді, коли мова не має власного лексичного&#xA;  позначення для якогось поняття. Часто-густо в усному й писемному&#xA;  спілкуванні мовці вдаються до надуживання чужомовною лексикою через&#xA;  недостатнє знання словесного багатства рідної мови. Чужі слова не&#xA;  загрожуватимуть мові лише тоді, коли, як писав Володимир Самійленко,&#xA;  дотримуватимемося такого принципу — «не цуратися їх (чужих слів. — О.&#xA;  П.), але й не бгати їх у нашу мову без міри».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто я повністю погоджуюся із цією думкою. І гадаю, що, якщо це можливо, то варто шукати відповідники до іншомовних слів, однак, справді інколи це просто не виходить зробити (а особливо це стосується слів пов'язаних із ІТ та різними новітніми технологіями, стравами національних кухонь тощо). Із варіантами вдалих замін можна ознайомитися як і на цьому сайті, так і на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також ще зацитую висловлення російського письменника Олексія Югова, яке &lt;a href=&quot;https://labook.com.ua/book_stilistika-dilovo-movi_672/12_-9.-uzhivannya-nshomovnih-slv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наводить посібник Міжрегіональної академії управління персоналом «Стилістика ділової мови» Галини Волкотруб (Київ, 2002, ISBN 966-608-195-4) на с. 49&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чим освіченіша людина, тим глибше вона зобов'язана знати мову свого&#xA;  народу. А отже, і потреба хапатися за іншомовне слівце у того, хто&#xA;  зважується писати статті й книги, має виникати значно рідше, ніж у&#xA;  людини з недостатньою освітою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-05T14:43:34.580" LastActivityDate="2018-10-05T14:43:34.580" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5012" PostTypeId="2" ParentId="2836" CreationDate="2018-10-05T15:02:34.983" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словниковий запас&lt;/strong&gt; — це набір слів, яким володіє людина у знайомій їй мові. Словниковий запас, як правило, росте та розвивається з віком, і слугує як практичний і фундаментальний інструмент для спілкування та здобування знань (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;). Він є як активний (слова, які ми виокристовуємо), так і пасивний (слова, які ми розуміємо). Саме завдяки йому ми можемо читати тексти різних жанрів, саме від свідчить про рівень нашої освідченості.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є «Фокальний словниковий запас» — це спеціалізований набір термінів і ознак, який є особливо важливим певній групі людей; з особливим фокусом досвіду чи діяльності. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що в першу чергу кожна людина повинна намагатися збагачувати свій словниковий запас, а особливо потрібно знати термінологію пов'язану із професійною діяльністю (наприклад, я зараз вивчаю багато нових слів пов'язаних із маркетингом та криптовалютами). Чим більше ви можете підібрати синонімів до слова, чи більше ви знаєте фразеологізмів, тим багатшим буде ваш словниковий запас.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи брати до уваги слова-історизми? Це ніколи не буде шкідливо для розвитку вашого світогляду, бо деякі із цих слів напряму пов'язані із історією нашої країни. Чи варто вивчати діалектизми? Гадаю, що так. Як мінімум для того, щоб без проблем розуміти людей з різних регіонів України. І якщо ви знаєте слово &quot;вічний&quot; та &quot;зелений&quot;, то, гадаю, у вас не винекне труднощів, щоб дати визначення слову &quot;вічнозелений&quot;. Ну і звичайно, потрібно вміти відмінювати слова, потрібно знати слова-омоніми (для уникнення певних непорозумінь та спантеличення).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я веду до того, що немає якихось обмежень чи правил — все залежить від людини. Саме тому моя відповідь є суб'єктивною. Однак, як вже я писав, словниковий запас напряму залежить від рівня освідченості людини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дослідження 1995 року оцінило розмір словникового запасу мовця,&#xA;  навченого в інституті, на рівні 17 000 словникових гнізд, а&#xA;  студента-першокурсника (що закінчив школу) — 12 000.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось ще трохи цифр і досліджень:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дослідження показують разючу відмінність у словниковому запасі&#xA;  дошкільнят між різними соціальними класами в Україні. Дошкільнята з&#xA;  сімей інтелектуальної праці зазвичай знають 2 150 різних слів,&#xA;  дошкільнята з робітничих сімей — 1 250 слів, тоді як дошкільнята з&#xA;  господарств, які живуть на соціальні виплати, — 620.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Американські лінгвісти з'ясували, що до 20-ти років&#xA;  середньостатистична людина знає близько 42 тисяч слів у їх словникової&#xA;  формі. Потім вона вивчає нове слово кожні 2 дні (&lt;a href=&quot;https://news.vash.ua/news/nauka-ta-it/slovnykovyy-zapas-lyudyny-otsinyly-u-42-tysyachi-sliv-37535&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але врахуйте, що у дошкільняти словниковий запас може складатися не з 2150-ти різних слів, а з 5000, а в 20-річного не 40 тисяч, а, наприклад, лише 25 тисяч. Як я вже писав - все залежить від людини, а саме — від її бажання вчитися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-05T15:19:03.820" LastActivityDate="2018-10-05T15:19:03.820" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5013" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-06T16:53:16.393" Score="6" ViewCount="262" Body="&lt;p&gt;Як пояснити «і в головах низько»? Приклад вживання: «Він як не грюпне дверима перед тим як зайти в хату, то йому й в головах низько».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-06T20:18:40.170" LastActivityDate="2018-10-06T20:35:14.440" Title="Як пояснити «і в головах низько»" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5014" PostTypeId="2" ParentId="5013" CreationDate="2018-10-06T20:35:14.440" Score="6" Body="&lt;p&gt;З різних джерел (хоч і не дуже авторитетних) — &lt;a href=&quot;https://www.ukrtvory.com.ua/frazeologizmi/f18.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://supermif.com/frazeologizm/uuu.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://dovidka.biz.ua/frazeologizmi-na-literu-u/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://all4zno.net/mova/info_mova/73-frazeologzmi-yak-mozhut-trapitis-u-zno-z-ukrayinsokoyi-movi-ta-lteraturi.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;4&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://philologist.lg.sch.in.ua/gallery_and_documents/skrinjka_frazeologizmiv/?pvi=no&amp;amp;pvi=pvi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;5&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://totgor.com/info/gumoresku/browse.php?u=Oi8vZmFibGUuaW4udWEvZnJhemVvbG9naXptaS1uYS1saXRlcnUtdC8%3D&amp;amp;b=13&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;6&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://sites.google.com/site/mrpresidentgovua/home/frazeologizmi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;7&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;У головах низько.&lt;/strong&gt; Незручно, бракує чогось, не по собі.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Раніш то бувало не дуже-то, а тепер таке пішло, що як не придумаєш чого, то наче тобі і в головах низько… (І. Микитенко, Дні юності, І, І, 2).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;От сусіда бог послав. Не чоловік, а кара господня. Йому й у головах низько, як не наведе на кого міліцію (Василь Захарченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-10-06T20:35:14.440" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5015" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5016" CreationDate="2018-10-08T15:30:02.497" Score="6" ViewCount="248" Body="&lt;p&gt;In English I if I want to refer to something specific or non specific I can just do it by adding articles. For example: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I saw &lt;strong&gt;a&lt;/strong&gt; house.  (non specific house)&#xA;  = Я бачив дім&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Vs. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I saw &lt;strong&gt;the&lt;/strong&gt; house. (Specific house) = Я бачив дім?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What is the way to make such sentence in specific form in Ukrainian language, if any? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="995" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-10T13:11:51.223" LastActivityDate="2020-12-03T15:53:39.963" Title="Я бачив дім means I saw a house or I saw the house or both?" Tags="|переклад|значення-слів|from-english|non-native-speaker|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5016" PostTypeId="2" ParentId="5015" CreationDate="2018-10-08T17:25:24.203" Score="9" Body="&lt;p&gt;It depends on the context. If you want to stress it that you saw this specific house, you might use demonstrative pronouns like &amp;quot;цей&amp;quot; (&amp;quot;this&amp;quot;) or &amp;quot;той&amp;quot; (&amp;quot;that&amp;quot;). In this case, you would say:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я бачив &lt;strong&gt;цей&lt;/strong&gt; / &lt;strong&gt;той&lt;/strong&gt; дім. — I saw &lt;strong&gt;this&lt;/strong&gt; / &lt;strong&gt;that&lt;/strong&gt; house.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;However, it is true that we don't use definite and indefinite articles (at least not that I have heard of.) So, you will have to use &amp;quot;цей&amp;quot; (&amp;quot;this&amp;quot;) or &amp;quot;той&amp;quot; (&amp;quot;that&amp;quot;) if you need to stress it.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Other than that, the sentence &amp;quot;Я бачив дім&amp;quot; can mean both &amp;quot;I saw a house,&amp;quot; and &amp;quot;I saw the house.&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Example 1:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;-- Ти колись бачив дім у своєму житті? (Have you ever seen a house in your life?)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;-- Так, я бачив дім (Yes, I have seen a house.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Example 2:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;-- Ти бачив дім, про який я казав минулої ночі? (Have you seen the house I was talking about the other night?)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;-- Так, я бачив дім (Yes, I have seen the house.).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-19T13:21:29.700" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5018" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5020" CreationDate="2018-10-09T12:38:53.567" Score="2" ViewCount="176" Body="&lt;p&gt;Чому суфікс &lt;strong&gt;&lt;em&gt;юва&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; випадає якщо перетворити слово &lt;strong&gt;хвилювати&lt;/strong&gt; на активний дієприкметнік теперішнього часу &lt;strong&gt;хвилюючий&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1740" LastActivityDate="2018-10-09T15:16:22.740" Title="Суфікс *юва* і дієприкметники" Tags="|дієприкметники|суфікси|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5019" PostTypeId="2" ParentId="4893" CreationDate="2018-10-09T13:33:58.950" Score="2" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;em&gt;&quot;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словники України&lt;/a&gt;&quot; on-line&lt;/em&gt;, в &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B6%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;  та в &lt;em&gt;Словнику відмінків&lt;/em&gt; вказаний наголос на другий склад. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/e8OXR.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/e8OXR.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдиний правильний варіант вимови це &lt;strong&gt;&lt;em&gt;мере́жа.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-09T13:33:58.950" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5020" PostTypeId="2" ParentId="5018" CreationDate="2018-10-09T15:16:22.740" Score="1" Body="&lt;p&gt;Я вважаю, що це запитання цілком зрозуміле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Автор має на увазі, що канонічна форма дієприкметника формується із дієслова заміною суфікса &lt;code&gt;-а(ти)/-я(ти)&lt;/code&gt; на &lt;code&gt;-уч(ий)/-юч(ий)&lt;/code&gt;. Але є дієслова, що мають канонічну форму з суфіксом, який зазвичай позначає протяжність дії &lt;code&gt;-увати/-ювати&lt;/code&gt; (відсутня форма &lt;em&gt;«хвиляти»&lt;/em&gt;), і цим самим вводять автора в оману. Власне, це і є відповідь на запитання. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, саме цей фактор використовується лінґвістами, які виступають проти активних дієприкметників в українській мові взагалі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-10-09T15:16:22.740" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5021" PostTypeId="2" ParentId="4970" CreationDate="2018-10-09T20:10:32.407" Score="7" Body="&lt;h3&gt;Коротко:&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сьогодні правильно писати &lt;strong&gt;Яремче&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Довші дослідки й пояснення:&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D1%80%D0%B5%D0%BC%D1%87%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Яре́мче (? —2006 — Яремча) — місто обласного підпорядкування в&#xA;  Україні, Івано-Франківській області.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://mistaua.com/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B0/%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE-%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%8C/%D0%9D%D0%B0%D0%B4%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%BD%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BD/%D0%AF%D1%80%D0%B5%D0%BC%D1%87%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Mista.ua&lt;/a&gt; знаходимо назву &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Яремче&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Колишня назва: &lt;strong&gt;Яремча&lt;/strong&gt; а з 2006 року &lt;strong&gt;Яремче&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%8F%D1%80%D0%B5%D0%BC%D1%87%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику відмінків&lt;/a&gt; вказано &lt;strong&gt;Яремча&lt;/strong&gt;, не варто брати до уваги адже виданий він раніше ніж змінили назву. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/GCjkI.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/GCjkI.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://zakon.rada.gov.ua/laws/show/480-v&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Згідно з постановою ВРУ &quot;Про уточнення найменування міста Яремча Івано-Франківської області &quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Уточнити найменування    міста    Яремча   Івано-Франківської  області&#xA;  - на Яремче.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, правильно писати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Яремче&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, хоча в розмові можна почути обидва варіанти. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-09-09T15:03:24.090" LastActivityDate="2019-09-09T15:03:24.090" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5022" PostTypeId="2" ParentId="4958" CreationDate="2018-10-10T21:18:16.173" Score="5" Body="&lt;p&gt;Із словника-довідника &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/ua/elib.exe?Z21ID=&amp;amp;I21DBN=UKRLIB&amp;amp;P21DBN=UKRLIB&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=online_book&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=FF=&amp;amp;S21STR=ukr0001272&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Власні імена людей&lt;/a&gt;&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &lt;em&gt;Л. Г. Скрипник, Н. П. Дзятківська&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/FZDnU.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/FZDnU.png&quot; alt=&quot;Поліна&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/kVopX.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/kVopX.png&quot; alt=&quot;Палажка&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Отже, можна зробити висновок, що  це два різні імені.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-10T21:18:16.173" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5023" PostTypeId="2" ParentId="4467" CreationDate="2018-10-10T21:31:07.090" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://drive.google.com/file/d/1mJcpvbLuVsjiEpvySqnKbKv0flhOoDvL/view?usp=sharing&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Всемережеві англіцизми&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аватар - личина, світлина, мармизка. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lychyna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Личина&lt;/a&gt; 2.перен. Удавана зовнішність людини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, що це кращий варіант за інші два, хоча в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47675&amp;amp;page=1503&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; цього значення в статті &quot;личина&quot; вже немає. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/svitlyna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Світлина&lt;/a&gt; . зах., заст. Фотографія. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/marmyza&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мармиза&lt;/a&gt; и, жін., вульг. Обличчя.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-10-11T09:27:48.387" LastActivityDate="2018-10-11T09:27:48.387" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5024" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-11T18:43:10.043" Score="9" ViewCount="6407" Body="&lt;p&gt;Я українка, і я помітила, що є люди, які говорять &lt;strong&gt;&quot;наш&quot;&lt;/strong&gt; і які говорять &lt;strong&gt;&quot;наший&quot;&lt;/strong&gt;.  Який варіант більш граматично правильний? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1746" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-05-28T10:14:06.017" LastActivityDate="2019-05-28T10:14:06.017" Title="&quot;Наш&quot; і &quot;наший&quot;" Tags="|граматика|займенники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5025" PostTypeId="2" ParentId="5024" CreationDate="2018-10-11T20:07:35.677" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Наш&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — нормативне (зокрема &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nash&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;див. у «Словнику української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Наший&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — діалектне, зокрема західнополіське (в словниках зазвичай відсутнє):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Серед присвійних займенників виділяються форми &lt;em&gt;на́ший&lt;/em&gt; 'наш' і &lt;em&gt;ва́ший&lt;/em&gt; 'ваш', що виникли за аналогією до інших займенників із закінченнями &lt;em&gt;-ий&lt;/em&gt; || &lt;em&gt;-ій&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;са́мий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;йі́хн'ій&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вс'а́кий&lt;/em&gt;) та до повних форм прикметників чоловічого роду: &lt;em&gt;на́ший куто́к&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;на́ший ба́т'ушка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ва́ший брат&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;де ва́ший па́рубок?&lt;/em&gt;..&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=sgcaAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BD%D0%B0%D1%88%D0%B8%D0%B9+%D0%BD%D0%B0%D1%88%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Г. Аркушин, «Іменний словотвір західнополіського говору», Луцьк, «Вежа», 2004, ISBN 966-600-145-4, с. 701&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є форма &lt;em&gt;наши́й&lt;/em&gt; у дієслова &lt;em&gt;нашива́ти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-12T06:27:54.753" LastActivityDate="2018-10-12T06:27:54.753" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5026" PostTypeId="2" ParentId="3356" CreationDate="2018-10-11T20:15:13.213" Score="2" Body="&lt;p&gt;Із словника-довідника &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/ua/elib.exe?Z21ID=&amp;amp;I21DBN=UKRLIB&amp;amp;P21DBN=UKRLIB&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=online_book&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=FF=&amp;amp;S21STR=ukr0001272&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Власні імена людей&lt;/a&gt;&amp;quot; Л. Г. Скрипник, Н. П. Дзятківська&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/b0Nip.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/b0Nip.png&quot; alt=&quot;Іванна&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/AwTaI.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/AwTaI.png&quot; alt=&quot;Яна&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дивимося чоловічі імена, від яких утворилися жіночі в цьомуж словнику-довіднику&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/xyupK.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/xyupK.png&quot; alt=&quot;Іван&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/3xXZ1.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/3xXZ1.png&quot; alt=&quot;Ян&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Отже, Іванна, Яна, Яніна - це три різні імені, хоч і мають спільні скорочувальні та пестливі форми.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&#xA;Якщо в різних документах однієї особи вказані різні імена - &lt;a href=&quot;http://radnuk.info/komentar/chky/chky-knuga1/chky-knuga1-pozd2/98-tsk-glava4/1750--28---.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згідно статті 28&lt;/a&gt; Цивільного кодексу України - це вважається помилкою. Ім'я повино бути написане у всіх документах, однієї особи, однаково.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки, чоловічі імена, від яких утворилися жіночі мають різне походження так і почалося розгалуження на &lt;em&gt;ян-&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;іван-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-11T20:24:47.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5027" PostTypeId="2" ParentId="4872" CreationDate="2018-10-12T09:21:25.953" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник з інженерних технологій 2013р. (Марія Ганіткевич, Богдан Кінаш)&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Приложе́ние &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;приклада́ння, додава́ння; прикла́дення, додання́; дода́ток,-тку&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;застосува́ння; застосо́вування&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Приложение – &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) (несов.) прикладання, застосовування, докладування, долучування,&#xA;  додавання, притулювання; (сов.) прикладення, застосування, докладання,&#xA;  долучення, додання, притулення, (печати) прикладення, притиснення,&#xA;  відтиснення; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) (добавление) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;додаток&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, (редко) прилога, (программа) застосовна&#xA;  (прикладна) програма, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;застосунок&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;3) (грам.) прикладка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%BD%D0%BE%D0%BA-%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; вказано &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть іменник додаток, якщо мовиться про прикладну програму&#xA;  (англійською application), на стилістично кращий варіант: програма,&#xA;  застосунок (термін з Microsoft Windows Vista i Windows 7, згодом від&#xA;  нього відмовилися на користь терміна програма).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/inshe/mobilnuj-dodatok-chu-zastosunok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/KRxal.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/KRxal.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Отже, застосунок=приложение.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-11-20T19:20:35.830" LastActivityDate="2018-11-20T19:20:35.830" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5028" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5030" CreationDate="2018-10-12T14:18:41.720" Score="4" ViewCount="963" Body="&lt;p&gt;Із сайту &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B1%D1%96%D0%B4%D0%B0-%D0%B0-%D0%BD%D0%B5-%D0%BF%D0%BE%D0%BF%D1%81%D1%83%D0%B9-%D0%BC%D0%B0%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%80-%D1%86%D0%B8%D0%B3%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%87/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть невластиву українській мові конструкцію з горе- (горе-вчений,&#xA;  горе-досягнення) на: біда, а не (вчений), лихо, а не (досягнення),&#xA;  попсуй-майстер, &lt;strong&gt;цигикач&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;цигикач&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, в словниках його не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хто такий цигикач? Як його правильно вживати? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-12T14:52:16.397" Title="Цигикач - хто це? Цигикач - нормативне слово?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5029" PostTypeId="2" ParentId="3975" CreationDate="2018-10-12T14:40:45.970" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.aratta-ukraine.com/text_ua.php?id=2291&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник галицького діалекту&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пляцки (пляцок) – солодкий пиріг або деруни, картопляники&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%BB%D1%8F%D1%86%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник uk.WorldwideDictionary.org&lt;/a&gt; (імовірно, передрук &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словників України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(корж) [діал.]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/07XN4.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/07XN4.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://padaread.com/?book=50054&amp;amp;pg=995&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПЛЯЦОК пляцка, ч., зах. Корж&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;пляцок&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; хоча і присутнє в декількох словниках, але з позначкою діалеткне, і тому не є нормативним. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-14T06:41:30.737" LastActivityDate="2018-10-14T06:41:30.737" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5030" PostTypeId="2" ParentId="5028" CreationDate="2018-10-12T14:52:16.397" Score="3" Body="&lt;p&gt;OnlineCorrector переказує пораду Бориса Антоненка-Давидовича з «Як ми говоримо»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/hore-vchenyj-hore-majster-bida-a-ne-vchenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Горе-вчений, горе-майстер, біда, а не вчений, попсуй-майстер, цигикач, цигикало, ґанджа-андибер&lt;/a&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;«Цей горе-вчений мав зухвалість заперечувати досягнення справжніх учених і вихваляв свої горе-досягнення», — читаємо в репортерській замітці. Нас дивує, що автор двічі вдається до однакової частини складених слів: «горе-вчений» і «горе-досягнення». Невже в українській мові нема інших слів, щоб уникнути цього повторення? Ні, вони є, але, мабуть, автор не знає їх. Замість «горе-вчений» можна сказати: біда, а не вчений, замість «горе-досягнення» — лихо, а не досягнення. У народній мові є дуже поширений вислів попсуй-майстер: «Цього попсуй-майстра тільки гукни — відразу переведе леміш на швайку, а з швайки зробить пшик» (із живих уст). Замість вислову «горе-музикант» у народі воліють казати цигикач («Хіба Войтенко вміє на скрипці грати? Тільки цигикає. То цигикач, а не музика». — З живих уст), цигикало.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Замість «горе-богатир» Російсько-український словник за редакцією А. Кримського пропонував іронічний вислів ґанджа-андибер від імені героя історичної думи Хвеська Ґанджі-Андибера. Що ж — і такий вислів може знадобитися в творі відповідного жанру.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А взагалі не слід користуватись одним висловом, коли є їх кілька, та ще, до того, таких соковитих, як ті, що наведено вище. Учімося в народу образності вислову! Це в народній пісні чуємо: «Ой лихо не Петрусь — лице біле, чорний вус».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;цигикач&lt;/em&gt; зустрічається &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D1%86%D0%B8%D0%B3%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%87&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в таких словниках&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Го́ре = &amp;lt;…&gt;. — Го́ре-музыка́нтъ = циги́кач. &amp;lt;…&gt;&#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  Гуди́ла, гуди́льщикъ = гудїй, гуду́н (С. Аф.), циги́кач.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Російсько-український словник сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Горе&lt;br&gt;&#xA;  • &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  • Горе-музыкант – горе-музика; (розм.) цигикач (зниж. цигикало).&lt;br&gt;&#xA;  • &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Го́ре –&lt;br&gt;&#xA;  1) &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  • &amp;lt;…&gt;&#xA;  • Го́ре-музыкант – циги́кач.&lt;br&gt;&#xA;  • &amp;lt;…&gt;&#xA;  2) &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в літературі (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?q=%D1%86%D0%B8%D0%B3%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google Книги&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=[word=%22%D1%86%D0%B8%D0%B3%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%87.*%22]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпус GRAC-3&lt;/a&gt;) я майже не бачу траплянь цього слова. Єдині два трапляння — це &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=oBIyAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D1%86%D0%B8%D0%B3%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;журнал «Березіль» за 1996&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=TZcjAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D1%86%D0%B8%D0%B3%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«У царстві сваволі (стежка додому)» Івана Губки&lt;/a&gt;, все інше — це посилання на «Як ми говоримо» і вищенаведені словники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А сучасні словники й зовсім не наводять цього слова. Та й частина старих словників відмічали його як розмовне. Ймовірно, колись це було справді вживане розмовне слово (недарма ж Уманець і Кримський його пропонували в словниках), але письменники його не підхопили, й слово почало забуватися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-10-12T14:52:16.397" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5031" PostTypeId="2" ParentId="4055" CreationDate="2018-10-12T15:29:33.250" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2006/EtSlUkrM_2006.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови 5 том&lt;/a&gt; ст. 200&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/QZvaQ.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/QZvaQ.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник-довідник &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/ua/elib.exe?Z21ID=&amp;amp;I21DBN=UKRLIB&amp;amp;P21DBN=UKRLIB&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=online_book&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=FF=&amp;amp;S21STR=ukr0001272&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Власні імена людей&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Святослав&lt;/strong&gt; слов., від &lt;em&gt;свят- (святий)&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;слав- (слава)&lt;/em&gt;. Святко, Святусь;&#xA;  Слава, Славко, Славцьо, Славик, Славчик.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-12T15:29:33.250" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5032" PostTypeId="2" ParentId="3307" CreationDate="2018-10-12T15:49:43.573" Score="2" Body="&lt;p&gt;Словник-довідник &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/ua/elib.exe?Z21ID=&amp;amp;I21DBN=UKRLIB&amp;amp;P21DBN=UKRLIB&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=online_book&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=FF=&amp;amp;S21STR=ukr0001272&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Власні імена людей&quot;&lt;/a&gt; містить 3 статті імен&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/wMUlj.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/wMUlj.png&quot; alt=&quot;Прокоп&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/9fJLV.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/9fJLV.png&quot; alt=&quot;Орест&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/4dSvg.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/4dSvg.png&quot; alt=&quot;Герасим&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/XEC5d.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/XEC5d.png&quot; alt=&quot;Гарасим&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці ж імена дивимося в Словнику відмінків: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%96%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Про́кіп&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оре́ст&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гера́сим&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BC_(%D1%96%D0%BC%27%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гераси́м, Гараси́м - давнє християнське ім'я.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, Про́кі́п (наголос можливий на перший та другий склад), Оре́ст.&#xA;А ось ім'я Герасим в різних джерелах має різний наголос Гера́сим та Гераси́м.&lt;br&gt;&#xA;Більшість варіантів з наголос на останній склад, на мою думку, так правильніше. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-10-13T19:19:08.067" LastActivityDate="2018-10-13T19:19:08.067" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5033" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5100" CreationDate="2018-10-14T10:54:56.240" Score="8" ViewCount="1090" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B0%D0%BA/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; пропонує &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Для урізноманітнення мовлення замініть іменник вішалка на кращий&#xA;  варіант: вішак.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Типово&lt;/strong&gt; - &quot;Веселка на &lt;strong&gt;вішалці&lt;/strong&gt; — мода, одяг, гардероб, колір.&quot; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вдаліше&lt;/strong&gt; - &quot;Веселка на &lt;strong&gt;вішаку&lt;/strong&gt; — мода, одяг, гардероб, колір.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-20 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14920&amp;amp;page=488&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вішак&lt;/a&gt; а́, ч., розм. Те саме, що ві́шалка 1, 3. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14921&amp;amp;page=488&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вішалка&lt;/a&gt; и, ж. 1. Поличка або стояк із кілочками чи гачками, а&#xA;  також окремий гачок для вішання одягу, капелюхів і т. ін. 2. розм.&#xA;  Гардероб, роздягальня. 3. Плічка для вішання одягу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дійсно варто замінювати слово &quot;вішалка&quot; на &quot;вішак&quot;, адже в СУМ-20 &quot;вішак&quot; з позначкою розмовне? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-11-29T20:02:25.417" Title="Вішалка чи вішак?" Tags="|вибір-слова|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5034" PostTypeId="2" ParentId="4693" CreationDate="2018-10-15T10:52:19.603" Score="2" Body="&lt;p&gt;Вільний тлумачний словник - &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/noutbuk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Новітній онлайновий словник української мови (2013—2018)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ноутбу́к, -а, чол. Персональний портативний комп'ютер, екран якого&#xA;  вбудовано у кришку, що її можна скласти в одну площину із клавіатурою&#xA;  для зручного транспортування.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Етимологія: англійське &lt;em&gt;notebook&lt;/em&gt; — блокнот, ноутбук; від &lt;em&gt;note&lt;/em&gt; — запис,&#xA;  &lt;em&gt;book&lt;/em&gt; — книга.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=notebook&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; Українсько-англійський словник ділової людини 2014 (Є. І. Гороть, О. В. Василенко, Н. В. Єфремова та ін.)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;записник ім. ч. notebook, memorandum book.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ноутбук ім. ч. (портативний комп’ютер) portable computer, notebook.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://drive.google.com/drive/shared-with-me&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Всемережеві англіцизми&lt;/a&gt; пропонують&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ноутбук → Нотатник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-15T10:52:19.603" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5035" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-15T11:04:01.763" Score="4" ViewCount="814" Body="&lt;p&gt;Який може бути відповідник до слова &quot;блокбастер&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=152894&amp;amp;page=180&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Блокбастер&lt;/a&gt; а, ч. Високобюджетний художній фільм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча це слово вже присутнє в СУМ-20, але воно іншомовне (&lt;a href=&quot;https://www.jnsm.com.ua/cgi-bin/u/book/sis.pl?Article=3057&amp;amp;action=show&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;англ. blockbuster&lt;/a&gt;). Чи існує нормативний український відповідник?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-30T22:04:55.697" Title="Відповідник до слова &quot;блокбастер&quot;" Tags="|вживання-слів|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5036" PostTypeId="2" ParentId="4693" CreationDate="2018-10-15T15:14:50.340" Score="2" Body="&lt;p&gt;Замість слова &lt;em&gt;ноутбук&lt;/em&gt; (що є цілком нормативним) також можна вживати слово &lt;a href=&quot;/q/268&quot;&gt;&lt;em&gt;комп'ютер&lt;/em&gt; (або його замінники)&lt;/a&gt;. Хоча слово &lt;em&gt;ноутбук&lt;/em&gt; позначає різновид комп'ютера, але за фактом це найуживаніший різновид комп'ютера, до якого застосовується слово комп'ютер (планшет, сматрфон тощо рідко на практиці називають комп'ютером, а використання стаціонарних комп'ютерів зменшується порівняно з ноутбуками), крім того, різниця часто несуттєва або очевидна з контексту. Якщо ж різниця суттєва, можна вточнити використанням слів &lt;em&gt;портативний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переносний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ноутбук&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-10-15T15:14:50.340" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5037" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5038" CreationDate="2018-10-15T18:06:03.757" Score="3" ViewCount="46" Body="&lt;p&gt;Взято з Вікіпедії&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B0%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Серіа́л&lt;/a&gt; — поширене та популярне явище сучасного мистецтва, яке&#xA;використовується (трапляється) переважно в літературі, кіно,&#xA;телебаченні та анімації; спосіб організації та побудови художніх&#xA;творів, котрий полягає в тому, що твір складається з багатьох окремих&#xA;частин, зазвичай відносно невеликого розміру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &amp;quot;серіал&amp;quot; широко вживаєть повсякдено в розмові та можна зустріті на письмі. Чи є дане слово нормативним? Адже в словниках я його не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-15T18:45:51.067" Title="&quot;Серіал&quot; - нормативне слово?" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5038" PostTypeId="2" ParentId="5037" CreationDate="2018-10-15T18:45:51.067" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словниках України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; є слово &lt;em&gt;серіал&lt;/em&gt;, зокрема там зазначені його форми для різних відмінків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У «Українсько-англійському словнику ділової людини» (Є. І. Гороть, О. В. Василенко, Н. В. Єфремова та ін.; 2014) є словосполучення &lt;em&gt;телевізійний серіал&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;телевізійн||ий&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;прикм.&lt;/em&gt; television (&lt;em&gt;attr.&lt;/em&gt;); &lt;strong&gt;~ий глядач&lt;/strong&gt; television viewer&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;…  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;~ий &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B0%D0%BB&amp;amp;dicts=14&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;серіал&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; television series  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;…&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також це слово згадується в безлічі цитат зі «Словника української мови» в 20 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=194672&amp;amp;page=63&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Антуражний&lt;/a&gt; серіал, показаний на телебаченні, заворожував жіночим одягом марокканок і неймовірно красивою музикою&lt;/em&gt; (з газ.)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Поява українськомовних трилерів, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=5032&amp;amp;page=188&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бойовиків&lt;/a&gt; та серіалів у сучасній індустрії кіно — неминуча&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Негативну роль відіграє &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=188824&amp;amp;page=642&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;глорифікація&lt;/a&gt; кримінального світу в чисельних романах, фільмах, серіалах&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ці канали мають без проблем стільки реклами, скільки хочуть, і тоді, коли побажають, не опускаючись для цього до показу &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=157116&amp;amp;page=835&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;другосортних&lt;/a&gt; касових серіалів&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Йшов, з'ясувалося, якийсь шпетно &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?page=839&amp;amp;wordid=25237&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дубльований&lt;/a&gt; бразильський серіал&lt;/em&gt; (О. Забужко); &lt;em&gt;Дубльовані українською мовою фільми й серіали зробили значно більше для українізації молоді, ніж дидактичні повчання й патріотичні заклики&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;У Гонконзі знімають комедійні серіали, що поширюються по всьому &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?page=1316&amp;amp;wordid=210410&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;китайськомовному&lt;/a&gt; світу&lt;/em&gt; (з наук.-попул. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=205825&amp;amp;page=1322&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кінокритики&lt;/a&gt; віднесли серіал «Величне століття. Роксолана» до найкрасивіших історичних серіалів&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-10-15T18:45:51.067" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5039" PostTypeId="2" ParentId="4711" CreationDate="2018-10-15T18:48:36.047" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%85%D0%BE%D1%82-%D0%B4%D0%BE%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачення СЛОВНИК.ua&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%BE%D1%82-%D0%B4%D0%BE%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ХОТ-ДОГ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, -а, ч., кул. Сандвіч з сосискою або ковбасою; зазвичай&#xA;  містить гірчицю та кетчуп, рідше – майонез чи подібні приправи; також&#xA;  часто може містити в собі смажені чи свіжі овочі, зелень, сир та&#xA;  бекон.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вільний тлумачний словник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/khot-dogh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(Новітній онлайновий словник української мови (2013—2018)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Хот-дог&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, -а, чол., іноді &lt;strong&gt;&lt;em&gt;хот-доґ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, -а. Гаряча сосиска покладена у&#xA;  надрізану булочку (зазвичай із гірчицею чи іншим гарніром). //  &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;.&#xA;  Окремо сосиска із цієї страви.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Етимологія: англійське &lt;em&gt;hot dog&lt;/em&gt;, від &lt;em&gt;hot&lt;/em&gt; — гарячий, &lt;em&gt;dog&lt;/em&gt; — собака.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В інших джерелах не знайшла ні хот-дог, ні жарпес. На мою думку, краще не замінювати назви страв українськими відповідниками. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-15T18:48:36.047" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5040" PostTypeId="5" CreationDate="2018-10-15T19:11:37.320" Score="0" Body="" OwnerUserId="-1" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2018-10-15T19:11:37.320" LastActivityDate="2018-10-15T19:11:37.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5041" PostTypeId="4" CreationDate="2018-10-15T19:11:37.320" Score="0" Body="This is a special tag that is designed to be used only by the system for questions that have had all of their other tags removed. Do not add this tag to existing questions, it is reserved for use by the system to identify posts with no valid tags." OwnerUserId="606" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2018-10-21T07:42:05.583" LastActivityDate="2018-10-21T07:42:05.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5042" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5043" CreationDate="2018-10-16T17:41:39.440" Score="7" ViewCount="82" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BB%D0%B8%D0%B3%D0%B0%D0%B9%D1%88%D0%B2%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%8C-%D0%BB%D0%B8%D0%B3%D0%B0%D0%B9%D1%88%D0%BF%D0%B0%D0%B3%D0%B0/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; пропонують&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для урізноманітнення мовлення замініть іменник шаблековтач на варіант:&#xA;лигайшворінь, лигайшпага.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/8ijhR.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/8ijhR.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте в словниках слів-заміників немає, а є лише шпагоковтач (СУМ-11).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shablekovtach&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ШАБЛЕКОВТА́Ч&lt;/a&gt;, а, чол. Штукар, що показує фокус з ковтанням шаблі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи варто використовувати лигайшворінь, лигайшпага?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-17T18:06:35.260" Title="Чи варто використовувати іменники - лигайшворінь, лигайшпага?" Tags="|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5043" PostTypeId="2" ParentId="5042" CreationDate="2018-10-16T19:37:13.833" Score="5" Body="&lt;p&gt;Ця порада йде із «Секретів української мови» Святослава Караванського (&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Karavanskyy_Sviatoslav/Sekrety_ukrainskoi_movy/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;видання 1994 року&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Karavanskyy_Sviatoslav/Sekrety_ukrainskoi_movy_vyd_2009/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;видання 2009 року&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…Українську мову в УССР засмічувано кальками-копіями з російської мови. Читаючи видання УССР, можна зустріти чимало «винаходів» з кухні Інституту мовознавства АН УССР, керованого академіком Бєлодєдом та його учнями:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;nbsp; &amp;nbsp; шаблековтач (1)&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; струмообертач&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; шлаконагромаджувач.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чи це живі слова? Чи хтось колись вживав їх, вживає, чи буде вживати? Це треба було б спитати у тих, хто засмітив такими «перлами» словники, підручники, наукову й технічну літературу.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Простежмо, як постало слово шаблековтач.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Немає жодного сумніву — це копія російського слова шпагоглотатель. Для росіянина слово шпагоглотатель звучить нормально з багатьох причин. Воно відповідає російським словотворчим моделям, де віддієслівна частина глотатель на другому місці, — це раз, воно має легку для вимови звукову структуру А-О-О-А-Е з жіночим наголосом — це два. Додам, що слово глотатель само по собі існує в російській мові, і отже, вся сполука цілком зрозуміла для вуха росіянина.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Щодо українського слова шаблековтач, то воно не відповідає українським словотворчим моделям, а слово ковтач само по собі в нашій мові не існує.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У творених українцями складних словах віддієслівна частина стоїть на першому місці:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;nbsp; &amp;nbsp; варивода (2)&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; вернигора&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; вертихвіст&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; загнибіда&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; закрутиголова&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; котигорошок&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; паливода&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; пройдисвіт&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; перекотиполе&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; скализуб&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; хапокниш.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Головна перевага форм (2) у тім, що вони мають один або й два додаткових півнаголоси (коти́горо́шок, приши́й-коби́лі-хві́ст), що сприяє і вимові і засвоєнню слова.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Маючи модель (2) за зразок, поміркуймо, як належить по-українському назвати особу, що ковтає шаблі або шпаги (шпади).  Тут можливо кілька варіянтів:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;nbsp; &amp;nbsp; ковтайшабля, лигайшабля, ковтайшпага, лигайшпага, ковтайшпада, лигайшпада&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Кожен з цих варіянтів, як на мене, краще звучить від незграбного шаблековтача. Щоб надати українського забарвлення усій формі, варто у другій частині складного слова замість шаблі вжити шворінь:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;nbsp; &amp;nbsp; ковтайшворінь, лигайшворінь&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, ми маємо аж вісім форм, з котрих треба вибрати найвлучнішу. Мені здається, що такою формою є форма лигайшворінь, але читач може сам вибрати, що, на його смак, найкраще вписується в українську мовну тональність, або й запропонувати свій варіянт до шаблековтача, форми неживої і неконкурентоздатної.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наведений приклад наочно показує, що мова, яка «здирає» лексичні форми з усталених зразків інших мов, компромітує сама себе карикатурністю здертих форм, обертається на мову-жебрака, на блідий варіянт «досконалої та розвиненої» мови.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Очевидно й те, що для успішного словотворення треба глибше аналізувати наявні, випробувані часом зразки українського словотвору, які відкривають невичерпні можливості для мовної творчости.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Описаний словотвір дозволяє підшукати варіянти і до кальок (1):&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;nbsp; &amp;nbsp; (Калька — Українська форма)&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; струмообертач — верниструм або крутиструм&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp; &amp;nbsp; шлаконагромаджувач — збирайшлак або стягайшлак&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Річ ясна, що можливі й інші розв'язки. Той, хто гадає, що українська мова має обмежені можливості словотвору і тому має вдаватися до калькування, очевидно, глибоко помиляється. У дальшому викладі буде розглянуто кілька «невикористаних можливостей» українського словотвору, ігнорованих в УССР через антиукраїнську політику комуністичного режиму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але при всій повазі до Святослава Караванського — ніде в книжках (Google Книги, &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=[word=%22(%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%82%D0%B0%D0%B9|%D0%BB%D0%B8%D0%B3%D0%B0%D0%B9)%D1%88.*%22]&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;корпус GRAC-3&lt;/a&gt;) я не бачу реального вжитку жодного із запропонованих слів (ковтайшабля, ковтайшворінь, ковтайшпага, ковтайшпада, лигайшабля, лигайшворінь, лигайшпага, лигайшпада; окрім, власне, посилання на вищенаведену книгу Караванського і декількох джерел, що безпосередньо базуються на ній: вищенаведеної статті OnlineCorrector, &lt;a href=&quot;//gazeta.ua/articles/istoriya-movi/_ukrayinska-mova-dali-upodibnyuyetsya-rosijskij/464685&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;статті «Українська мова далі уподібнюється російській» у Gazeta.ua&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=35&amp;amp;pid=248#firstpost&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;допису на форумі СЛОВНИКа.ua&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже вищенаведені 8 варіантів  (ковтайшабля, ковтайшворінь, ковтайшпага, ковтайшпада, лигайшабля, лигайшворінь, лигайшпага, лигайшпада) є власним словотвором Святослава Караванського. Це його погляд на те, як мало б бути (навіть розділ, що містить цитату, називається «Невикористані можливості»), але реально українські автори до цієї поради досі (майже) не дослухалися. Чи дослухатися Вам — вирішувати Вам.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-10-16T19:37:13.833" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5044" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-17T18:05:21.043" Score="5" ViewCount="195" Body="&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/muljtfiljm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мультфільм&lt;/a&gt;  у, чол. Скорочення: мультиплікаційний фільм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрозуміло, що слова &lt;em&gt;мультиплікаційний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;фільм&lt;/em&gt; — запозичені. Але звідки взялася їхня скорочена комбінація — &lt;em&gt;мультфільм&lt;/em&gt;: чи була вона утворена безпосередньо в українській мові, чи, може, вона запозичена з російської? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BC%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%84%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BC&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009– &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мультфильм – мультфільм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-29T15:06:00.737" LastActivityDate="2018-10-29T18:45:43.430" Title="Мультфільм - питоме чи запозичене слово" Tags="|етимологія|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5045" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-17T19:07:10.867" Score="0" ViewCount="99" Body="&lt;p&gt;Словник української мови в 11 томах &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/muljtfiljm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мультфільм&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; у, чол. Скорочення: мультиплікаційний фільм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/multfilm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонують декілька слів-заміників &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;мультфільм&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;малюванка (найбільше голосів)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;оживанка &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;мальованка &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;рухорис&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=49525&amp;amp;page=1563&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/maljovanka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ -11&lt;/a&gt; є лише одне слово-заміник, але зовсім іншого значення &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Мальованка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; и, ж. Спідниця з полотна, розмальованого кустарним способом&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який варіант краще обрати? Чи варто замінювати широко відоме та вживане слово  &lt;em&gt;&quot;мультфільм&quot;&lt;/em&gt; на вигадане нове? Чи існує нормативний відповідник? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-17T19:07:10.867" Title="Чи варто замінювати слово &quot;мультфільм&quot;" Tags="|вживання-слів|відповідник|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5046" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5049" CreationDate="2018-10-17T19:40:28.160" Score="5" ViewCount="360" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D1%82%D1%96_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Крила́ті слова́ (крила́ті ви́слови, крила́ті фра́зи)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — сталі словесні&#xA;  формули (влучні вислови, звороти мови, окремі слова).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До крилатих слів належать:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;-висловлювання відомих осіб (письменників, політиків, громадських діячів та ін.);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;-назви історичних та міфологічних подій, що набули переносного значення;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;-власні імена історичних, міфологічних та літературних персонажів, які мають символічне значення тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krylatyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;▲ Крилаті слова; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Крилатий вислів (вираз)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;; Крилата фраза — влучна&#xA;  словосполука, влучний вислів літературного походження, що стисло й&#xA;  образно передають думку й стали загальновживаними.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому саме &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;крилаті вислови&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? Яка етимологія цього словосполучення? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-22T20:53:02.300" LastActivityDate="2018-10-23T12:21:04.707" Title="Чому вислови &quot;крилаті&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5047" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5994" CreationDate="2018-10-17T23:06:25.647" Score="3" ViewCount="138" Body="&lt;p&gt;Can you translate &quot;self-loathing&quot; with one or two words in Ukrainian?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There's nothing on &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u.org.ua&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://yenotes.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;yenotes.com&lt;/a&gt;, and even on lingvo that I don't trust too much.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Can I translate it as a term and not as &quot;ненависть до себе&quot; (&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#en/uk/self-loathing&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt; shows &quot;самовідчуття&quot;, which is clearly wrong (as it is not feeling but loathing) and &quot;ненависть до себе&quot;,) as the latter is far too long (6 syllables instead of 4, 3 words instead of 1 or technically 2)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As I'm actually translating from German (Selbstmitleid), I also tried self-pity, and it's the same:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=self-pity&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u.org.ua&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;жалість до самого себе&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/en-uk/self-pity&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;lingvo&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;жалість до (самого) себе, схильність нарікати на долю&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I desperately need something shorter and more precise in translation.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Would &quot;саможаління&quot; or &quot;саможалощі&quot; be a proper Ukrainian word?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-19T11:08:07.163" LastActivityDate="2019-11-24T11:26:48.247" Title="How do you say self-loathing and self-pity in Ukrainian? What is the translation?" Tags="|переклад|from-english|from-german|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5048" PostTypeId="2" ParentId="5047" CreationDate="2018-10-17T23:23:35.027" Score="5" Body="&lt;p&gt;If someone feels &lt;strong&gt;self-loathing&lt;/strong&gt;, they feel great &lt;em&gt;dislike&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;disgust&lt;/em&gt; for themselves. Жалість до самого себе is not the same thing. It means self-pity. As for схильність нарікати на долю, it's not what you are looking for either, because if someone complains a lot, it doesn't mean they feel great dislike and disgust for themselves.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Interestingly, &lt;a href=&quot;https://de.wikipedia.org/wiki/Selbstmitleid&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt; says that &lt;strong&gt;Selbstmitleid&lt;/strong&gt; is self-pity in English and жалость к себе or саможаление in Russian. So, it your original word is Selbstmitleid, I think you can use жалість до самого себе / саможаління.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If you were translating from English and your original word was &quot;self-loathing&quot;, I'd suggest ненависть до себе. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1739" LastEditorUserId="1739" LastEditDate="2019-11-24T05:56:42.667" LastActivityDate="2019-11-24T05:56:42.667" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5049" PostTypeId="2" ParentId="5046" CreationDate="2018-10-18T04:19:05.000" Score="7" Body="&lt;p&gt;Словосполучення отримало своє термінологічне значення після виходу &lt;a href=&quot;https://de.wikipedia.org/wiki/Gefl%C3%BCgelte_Worte&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;книги Ґеорґа Бюхмана «Geflügelte Worte»&lt;/a&gt;, що дослівно означає «окрилені слова».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Yrx7T.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Yrx7T.jpg&quot; alt=&quot;Книга Geflügeltes Worte&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Український варіант є, вочевидь, калькою з німецької.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-10-23T12:21:04.707" LastActivityDate="2018-10-23T12:21:04.707" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5050" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-18T12:15:33.687" Score="1" ViewCount="245" Body="&lt;p&gt;Допоможіть, будь ласка, перекласти &lt;strong&gt;self-loathing&lt;/strong&gt; одним або двома словами?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нічого не знайшов на &lt;a href=&quot;http://e2u.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u.org.ua&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://yenotes.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;yenotes.com&lt;/a&gt;, і навіть на lingvo, якому я й так не дуже довіряю.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна його перекласти як поняття, але не як &quot;&lt;em&gt;ненависть до себе&lt;/em&gt;&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com.ua/#auto/uk/self-loathing&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt; показує &quot;&lt;em&gt;самовідчуття&lt;/em&gt;&quot;, яке очевидно не підходить (бо потрібне не &quot;відчуття&quot;, а відповідник до loathing) i &quot;&lt;em&gt;ненависть до себе&lt;/em&gt;&quot;. Останнє дуже довге (6 складів замість 4, 3 слова замість одного або технічно двох).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я насправді перекладаю з німецької (Selbstmitleid), тому також спробував перекласти &lt;strong&gt;self-pity&lt;/strong&gt;, і результати дуже схожі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=self-pity&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u.org.ua&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;жалість до самого себе&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;lingvo:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;жалість до (самого) себе, схильність нарікати на долю&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені потрібно щось коротше і точніше у перекладі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є &quot;саможаління&quot; або &quot;саможалощі&quot; питомими українськими словами? Не знаходжу їх у словниках. Чи доречно їх вигадати / взяти з масового вжитку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-19T11:08:31.413" LastActivityDate="2018-10-19T11:08:31.413" Title="Як перекласти self-loathing i self-pity українською одним або двома словами? Потрібний термін" Tags="|переклад|from-english|вибір-слова|from-german|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5051" PostTypeId="2" ParentId="334" CreationDate="2018-10-18T14:59:39.530" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90p5v1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;За Правописом (§90)&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;И&lt;/strong&gt; пишеться:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) у загальних назвах після приголосних д, т, з, с, ц, ж (дж), ч, ш, р&#xA;  перед наступним приголосним&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%B5%D1%80/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/lJk4W.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-10-18T16:57:15.723" LastActivityDate="2018-10-18T16:57:15.723" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5052" PostTypeId="2" ParentId="5050" CreationDate="2018-10-18T15:31:04.107" Score="2" Body="&lt;p&gt;Якщо є &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;самокритика&lt;/a&gt;, то може бути і &lt;em&gt;саможаль/саможалість&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;самоненависть&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-10-18T15:31:04.107" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5053" PostTypeId="2" ParentId="334" CreationDate="2018-10-18T15:51:08.080" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; (2008) не містять ані &lt;em&gt;фриланс(ер)&lt;/em&gt;, ані &lt;em&gt;фрілансер&lt;/em&gt;. Зате інші українські еквіваленти англійських слів на &lt;em&gt;free…&lt;/em&gt; він пише з &lt;em&gt;фри…&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;фри́зер&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;freezer&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;фриста́йл&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;freestyle&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;фритре́йдер&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;freetrader&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно можна припустити, що й &lt;em&gt;freelance(r)&lt;/em&gt; мало б писатися як &lt;em&gt;фр&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ла́нсер&lt;/em&gt; (тим більше, що згідно з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90p5v1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 90.5.в.1 «Правопису» 2015&lt;/a&gt; мало б бути &lt;em&gt;…и…&lt;/em&gt;) — хоча останню крапку мають поставити нові словники (що міститимуть це слово безпосередньо) і практичний ужиток.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оновлення: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F:%D0%A4%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%B5%D1%80&amp;amp;diff=22811297&amp;amp;oldid=19746872&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кажуть&lt;/a&gt;, що &lt;a href=&quot;//chytayka.com.ua/novij-slovnik-inshomovnih-sliv-40-tis-sliv/id76204.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Новий словник іншомовних слів»&lt;/a&gt; за ред. Л. І. Шевченко (2008; ISBN 9789664980279; рекомендований Інститутом філології КНУ ім. Т. Шевченка) на с. 639 містить &lt;em&gt;фріланс&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;фрілансер&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-08-26T20:34:21.593" LastActivityDate="2020-08-26T20:34:21.593" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5054" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5055" CreationDate="2018-10-18T16:37:55.607" Score="5" ViewCount="853" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%B0-%D1%80%D1%96%D0%BA/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть конструкцію через рік на стилістично кращий варіант: за рік.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/PaAki.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/PaAki.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи дійсно варто замінювати &quot;через&quot; на &quot;за&quot;? Яке правило пояснює дану заміну? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-19T07:37:47.980" Title="Чи дійсно варто замінювати &quot;через&quot; на &quot;за&quot;?" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5055" PostTypeId="2" ParentId="5054" CreationDate="2018-10-18T16:53:56.100" Score="5" Body="&lt;p&gt;Варто замінити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прийменник &quot;Через&quot; часто-густо має значення &quot;з якоїсь причини&quot;. Наприклад &lt;strong&gt;ми не купуємо автівку через економію&lt;/strong&gt;. Звісно це не єдине значення цього прийменника, як справедливо зазначено в коментарях. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-za-krok-odynadtsyatyj/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-za-krok-odynadtsyatyj/&lt;/a&gt; - тут є є багато правил вживання прийменника за, зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вживання прийменника ЗА є нормативним у тих випадках, коли вживається:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1) з Родовим відмінком у значенні часу:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;за часів Римської імперії, за керівництва Петренка;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;АЛЕ неправильно:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;за часів дитинства, юності – в дитинстві, в юності!!!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Read more: &lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-za-krok-odynadtsyatyj/#ixzz5UIoSXuNs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-za-krok-odynadtsyatyj/#ixzz5UIoSXuNs&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1755" LastEditorUserId="1755" LastEditDate="2018-10-19T07:37:47.980" LastActivityDate="2018-10-19T07:37:47.980" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5056" PostTypeId="2" ParentId="5050" CreationDate="2018-10-18T17:08:38.683" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ненависть&lt;/em&gt; (а зазвичай &lt;em&gt;loathing&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;hatred&lt;/em&gt;, що в &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Self-hatred&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;self-loathing&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;self-hatred&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, перекладають як &lt;em&gt;ненависть&lt;/em&gt;) має частковий синонім &lt;em&gt;відраза&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Суб'єктивно мені здається, що &lt;em&gt;відраза до себе&lt;/em&gt; звучить краще за &lt;em&gt;ненависть до себе&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;самовідраза&lt;/em&gt; за &lt;em&gt;самоненависть&lt;/em&gt;  (хоч варіанти зі словом &lt;em&gt;ненависть&lt;/em&gt;, здається, частіше зустрічаються в книжках, але варіанти з &lt;em&gt;відраза&lt;/em&gt; теж, зокрема &lt;em&gt;самовідраза&lt;/em&gt; є в «Фройд би плакав» Ірени Карпи й журналі «Всесвіт» за 1995 рік).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-10-18T17:08:38.683" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5057" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5060" CreationDate="2018-10-18T17:10:39.070" Score="7" ViewCount="3216" Body="&lt;p&gt;В дитинстві мама часто казала: &quot;Не робіть мерву в хаті&quot;, що означало &quot;не робіть безлад&quot;. &#xA;В СУМ-11 знайшла значення &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/merva&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мерва&lt;/a&gt;  и, жін., діал. М'ята, терта або зопріла солома.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З данного визначення не зрозуміло який зв'язок &quot;робити мерву&quot; з &quot;безладом&quot;. Цікавить, як саме виник вираз &quot;робити мерву&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-18T19:09:34.090" LastActivityDate="2019-03-07T11:13:24.507" Title="&quot;Робити мерву&quot; - в значені &quot;робити безлад&quot;" Tags="|вживання-слів|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5058" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-18T17:36:24.530" Score="5" ViewCount="355" Body="&lt;p&gt;Як правильно назвати дитячий одяг &quot;чоловічок&quot; чи &quot;комбінезон&quot;, в значенні суцільні штани та кофта?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kombinezon&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Комбінезон&lt;/a&gt; а, чол. Робочий одяг, що становить сполучення куртки&#xA;  зі штанами.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cholovichok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Чоловічок&lt;/a&gt; 1. Зменш.-пестл. до чоловік. //  Те саме, що дитина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В інтернет-магазинах зустрічала обидва варіанти вживання&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чоловічки &lt;a href=&quot;https://garnamama.com/ua/baby-0-24-_cholovichki/kt691&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://syndychok.ua/uk-ua/for-newborn/chelovechek-mishuta/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Комбінезон &lt;a href=&quot;https://27.ua/ua/shop/kombinezon-detskiy-timi-teks-r-74.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://kasta.ua/product/5849122:675/?from=detskiy-kombinezon-bryuki&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2023-02-25T16:01:35.630" Title="Чоловічок чи комбінезон" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5059" PostTypeId="2" ParentId="5058" CreationDate="2018-10-18T19:35:43.513" Score="3" Body="&lt;h2&gt;Комбінезон, комбінезончик&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, що значення слова &lt;em&gt;комбінезон&lt;/em&gt; зараз ширше. Тепер це вже не лише робочий одяг, а будь-який (що становить сполучення тієї одежини, яку одягають на верхню частину тіла, і штанів).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, «Словник української мови» в 20 томах каже:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43167&amp;amp;page=1362&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОМБІНЕЗО́Н&lt;/a&gt;, а, ч. Костюм, що є поєднанням верхньої частини одежі та штанів. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— де:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;КОСТЮ́М, а, ч. &amp;lt;…&amp;gt; 2. Одяг різного призначення, перев. з двох і більше частин. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також «Словник української мови» в 20 томах окремо визначає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=219491&amp;amp;page=1409&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОМБІНЕЗО́НЧИК&lt;/a&gt;, а, ч. Зменш.-пестл. до комбінезо́н. &amp;lt;…&amp;gt; &lt;em&gt;Я збирала Русланчика в село, до мами, на кілька днів. Колготки, джинсики, теплий комбінезончик…&lt;/em&gt; (В. Яворівський); &amp;lt;…&amp;gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже можемо сміливо використовувати &lt;em&gt;комбінезо́н&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;комбінезо́нчик&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Чоловічок, людинка&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;h5&gt;Уживання&lt;/h5&gt;&#xA;&lt;p&gt;Починаючи з 2018, ЗМІ починають використовувати слово &lt;em&gt;чоловічок&lt;/em&gt; (у цьому значенні), хоч і поодиноко:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;UNIAN.NET:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це коробка-колиска, яка міститиме необхідні для малюка речі (пелюшки, підгузки, чоловічки, ковдри тощо). // 2018&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;До набору входять, зокрема: підгузки (не менше 94 штук в упаковці), вологі серветки (не менше 56 штук в упаковці), ситцеві пелюшки (розмір 80x95 см), фланелева, муслінова, а також багаторазова вологостійка пелюшки (розмір 60х80 см), дві шапочки, боді з коротким рукавом та боді з довгим рукавом, штани-повзунки, «чоловічки» з довгим рукавом та штанцями, шкарпетки. // 2018&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мають попит і дитячі карнавальні костюми: сукні, жилетки, чоловічки та костюми з героями мультфільмів. // 2020&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чоловічки з довгим рукавом та штанцями, бавовна 100%: розмір 56 см (довжина тіла 51-56 см) — 1, розмір 62 см (довжина тіла 57-62 см) — 2, розмір 68 см (довжина тіла 63-68 см) — 2, розмір 74 см (довжи на тіла 69-75 см) — 2. // 2021&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Zaxid.net:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Чоловічки з довгим рукавом та штанцями: розмір 50-56 см, розмір 56-58 см… // 2018&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;…сім бавовняних «чоловічків» з довгим рукавом і штанцями (розмір 56, 62, 68, 74 см)… // 2019&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Українська правда:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, у новому складі бебібоксу стало більше одягу — тепер в ньому є &amp;quot;чоловічки&amp;quot; аж до 74 розміру // 2021&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &amp;quot;пакунку маляти&amp;quot; є фактично все, що потрібно дитині в перші дні, — каже Юлія Ткаченко, лікар-неонатолог Київського міського пологового №6, — Але бебі-бокс видають вже після пологів, тому на самі пологи можна взяти шапочку, чоловічок, памперс та шкарпетки: всього по одному. // 2021&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Версії:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Чоловічки з довгим рукавом та штанцями: розмір 50-56 см — 1; розмір 56-58 см — 1… // 2018&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Фіртка:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це коробка-колиска, яка міститиме необхідні для малюка речі (пелюшки, підгузки, чоловічки, ковдри тощо). // 2018&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Хмарочос:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;…чоловічки з довгим рукавом та штанцями; розмір 50–56 см; розмір 56–58 см… // 2018&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;GALNET:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку потрібно зрозуміти, що буде зручніше — боді чи «чоловічки». // 2019&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;НВ:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є чоловічки для грудних з начосом? // 2020&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;04637.com.ua — сайт міста Прилуки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;До «пакунку малюка» входить все, що необхідно для новонародженого — підгузки, вологі серветки, пелюшки, бодіки, комбінезончик, чоловічки, шкарпетки, термометри для води, доглядова косметика, матрац та дитяча постіль, розвиваючі килимок та іграшки, рушники для купання і коробка-колиска. // 2021&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;04141.com.ua — сайт міста Новограда-Волинського:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В пакунок входить набір одягу (боді, чоловічки, ромпери, шапочки, шкарпетки), пелюшка, підгузки, килимок для сповивання, соска, пляшечка, засоби гігієни для мами та малюка, а також харчування як для немовляти, так і для матусі. // 2022&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;/a/5061&quot;&gt;Yola також наводить приклад&lt;/a&gt; застосування варіанта &lt;em&gt;людинка&lt;/em&gt;. Хоча, наскільки я можу судити, цей варіант уживають значно рідше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(&lt;em&gt;Чоловічок&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;людинка&lt;/em&gt; я шукав у «Генеральному регіонально анотованому корпусі української мови» версії 16. Для &lt;em&gt;людинки&lt;/em&gt; не знайшов там траплянь у цьому значенні.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h5&gt;Походження&lt;/h5&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те, що варіант &lt;em&gt;чоловічок&lt;/em&gt; значно домінує над, здавалося б логічнішим (адже основне значення слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cholovik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чоловік&lt;/a&gt; у сучасній українській мові — «людина саме чоловічої статі», а не «людина» загалом; хоча значення «людина» теж присутнє), варіантом &lt;em&gt;людинка&lt;/em&gt;, справляє на мене враження, що це слово (точніше: використання цього слова в цьому значенні) запозичене з російської (де слово &lt;em&gt;человек&lt;/em&gt; означає «людина», незалежно від статі).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але під час швидкого пошуку інформації про використання російського &lt;em&gt;человечек&lt;/em&gt; (у відповідному значенні) у російських джерелах я побачив, що росіяни, навпаки, приписують появу цього слова (у цьому значенні) українській мові чи українцям (хоча знайдені мною джерела аж ніяк не можна назвати авторитетними: &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=yhvFdE7AQtM&amp;amp;t=131s&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мультфільм&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://allboxing.ru/forum/index.php?topic=459.msg1027974#msg1027974&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;боксерський форум&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо підсумувати ці два припущення, то виходить, що це слово (у цьому значенні) з'явилося на теренах України, але в російськомовному чи суржикомовному осередку… або ж… що принаймні одне з двох вищенаведених припущень неправильне (що теж цілком імовірно, враховуючи «строгість» логіки в першому припущенні і «надійність» джерел у другому).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h5&gt;Значення&lt;/h5&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те, що 04637.com.ua (сайт міста Прилуки) окремо перераховує через кому «комбінезончик» і «чоловічки», наводить мене на думку, що значення цих слів не зовсім еквівалентні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Суто інтуїтивно складається враження, що слово &lt;em&gt;чоловічок&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;людинка&lt;/em&gt; витіснило лише частину значень словосполучення &lt;em&gt;дитячий комбінезончик&lt;/em&gt;, а саме — «&lt;strong&gt;внутрішній/легкий&lt;/strong&gt; дитячий комбінезончик» (на противагу теплому дитячому комбінезончику, який надягають у зимну погоду поверх іншого одягу). Щось схоже &lt;a href=&quot;/a/5701&quot;&gt;каже Анатолій&lt;/a&gt;, звужуючи значення слова до комбінезончиків, &lt;strong&gt;у яких сплять&lt;/strong&gt; (або можливо спати).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Утім, оскільки це слово (точніше вживання в цьому значенні) порівняно нове й остаточно не зафіксоване, точне значення цілком може бути швидко змінитися або вже зараз бути різним у різних осередках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h5&gt;Висновок щодо слів &lt;em&gt;чоловічок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;людинка&lt;/em&gt;&lt;/h5&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ці слова (у цьому значенні) порівняно нові, розмовні. Але зрештою рішення за вами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-02-25T16:01:35.630" LastActivityDate="2023-02-25T16:01:35.630" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5060" PostTypeId="2" ParentId="5057" CreationDate="2018-10-19T05:30:06.927" Score="5" Body="&lt;p&gt;Заглянемо у &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1989/EtSlUkrM_1989.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt; (439 ст. ПДФ), слово &quot;мерва&quot; може означати не лише: &quot;М'ята, терта або зопріла солома&quot;, а й - &quot;дрантя, погань, болото&quot;, а також є синонімом до слова &quot;шовковиця&quot; (крім цього є ця інформація ще й &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/28066-merva.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;). Також саме слово споріднене із литовським &quot;marva&quot; (мішанина) та &quot;merja&quot; (подробити, розтовкти). Можу припустити, що можливо в якомусь регіоні слово &quot;мерва&quot; могло мати діалектне значення &quot;мішанина&quot; (яке могло з'явитися, наприклад, під час правління Литовського князівства на український землях), а тому й не дивно, що кажуть &quot;не робіть мерву&quot;, адже &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mishanyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мішанина&lt;/a&gt;&quot; - це відсутність порядку, плутанина, безладдя. Однак, це лише моє припущення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось &lt;a href=&quot;https://classes.ru/all-ukrainian/dictionary-ukrainian-explanatory-term-84238.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови (ВТССУМ)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;-а, с., діал.:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;••&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Мерво робити — чинити скандал.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таку ж інформацію знайшов на цьому форумі, а ще там вказується, що слово &quot;мерва&quot; може вживатися у значенні &quot;безлад, хаос&quot;, однак всі силки, які там даються не працюють, тому складно говорити про достовірність всієї інформації. Однак, там наводиться вживання слова &quot;мерва&quot; у значенні &quot;скандал&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ти ж маленька ніжність, підліткове стерво, &#xA;  Віддалась огидна крізь облуду фраз, &#xA;  Мама взнає – зробить тобі справжнє мерво,&lt;br&gt;&#xA;  Але ж ти говориш: «…було, і не раз!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ще одне моє припущення - як я вже писав, одне із значень цього слова - &quot;болото&quot; або й навіть &quot;калюжа в якій валяються свині&quot; (&lt;a href=&quot;http://www.volynpost.com/news/83158-kukuriky-ta-sushybaba-kumedni-nazvy-volynskyh-sil&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;). Можливо слово &quot;мерва&quot; у вислові &quot;робити мерву&quot; має саме це значення (тобто виходить щось на кшталт &quot;не робіть із хати сарай&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про те, що одним із діалектних значень слова &quot;мерва&quot; може бути &quot;хаос та безлад&quot; можна також знайти у &quot;&lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/mvv948_gmail_20171205/%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%87%D1%83%D0%BA%D0%92-%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D0%B4%D1%96%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Волинському діалекті Привілійщини&lt;/a&gt;&quot; В. Михальчука.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-03-07T11:13:24.507" LastActivityDate="2019-03-07T11:13:24.507" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5061" PostTypeId="2" ParentId="5058" CreationDate="2018-10-19T06:30:28.277" Score="2" Body="&lt;p&gt;Ми кажемо &lt;em&gt;людинка&lt;/em&gt;, всі наші знайомі також. Це пряма калька з російської, але поки іншого не знайшли.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось приклад з мережі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/HHJn7.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/HHJn7.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-10-19T16:59:37.963" LastActivityDate="2018-10-19T16:59:37.963" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5062" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5063" CreationDate="2018-10-19T14:50:27.337" Score="6" ViewCount="1222" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Чому мова солов'їна?&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Любіть Україну, як сонце, любіть,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;як вітер, і трави, і води,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;в годину щасливу і в радості мить,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;любіть у годину негоди!&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Любіть Україну у сні й наяву,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;вишневу свою Україну,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;красу її, вічно живу і нову,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;і мову її &lt;strong&gt;&lt;em&gt;солов'їну.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для нас вона в світі єдина, одна&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;в просторів солодкому чарі...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вона у зірках, і у вербах вона,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;і в кожному серця ударі...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Як та купина, що горить —— не згора,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;живе у стежках, у дібровах,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;у зойках гудків, і у хвилях Дніпра,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;і в хмарах отих пурпурових.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Любіть у коханні, в труді, у бою,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;як пісню, що лине зорею...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Всім серцем любіть Україну свою —&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;і вічні ми будемо з нею!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сосюра Володимир &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-19T15:22:16.833" Title="Чому мова солов'їна?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5063" PostTypeId="2" ParentId="5062" CreationDate="2018-10-19T15:22:16.833" Score="3" Body="&lt;p&gt;Соловей - це птах, що його вважають за одного з найбільш співочих, такого, що має найкрасивіший спів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І так вважають не лише українці, читаємо у &quot;Спорідненостях за вибором&quot;/&quot;Вибіркових спорідненостях&quot; (die Wahlverwandtschaften) Ґьоте (переклад мій, довільний):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;In manchen Tönen ist die Nachtigall noch Vogel; dann steigt sie über ihre Klasse hinüber und scheint jedem Gefiederten andeuten zu wollen, was eigentlich singen heiße.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В деяких тонах соловей залишається птахом; але потім він вивищується над своїм класом і, здається, хоче дати зрозуміти всім опереним, що насправді значить слово співати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже В. Сосюра наголошує на співучости української мови, порівнює її звучання зі співом солов'я.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-10-19T15:22:16.833" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5064" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-20T17:15:56.947" Score="4" ViewCount="4848" Body="&lt;p&gt;Який правильний переклад слова &amp;quot;матрёшка&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%80%D0%B5%D1%88%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009– &lt;/a&gt; пропонує&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Матрёшка – матрі́йка, (рус.) матрьо́шка. &lt;em&gt;[Якщо вдуматися, то два&#xA;головні символи Росії — матрьошка і пляшка горілки — за суттю своєю&#xA;одне й те саме. Відкриваєш одну, а далі — друга, третя, четверта…]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте в СУМ-11 та СУМ-20 немає статей &amp;quot;матрійка&amp;quot; та &amp;quot;матрьошка&amp;quot;. Чи існує ще якийсь переклад данного слова, щоб був в українському словнику?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-01-11T08:44:56.593" Title="Як правильно зробити переклад &quot;матрёшка&quot;?" Tags="|переклад|росіянізм|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5065" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-20T18:35:47.030" Score="6" ViewCount="497" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/mafin&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонують &quot;мафін&quot; замінити відповідником &quot;кекс&quot;. Проте визначення в СУМ-20 дещо різняться.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=202855&amp;amp;page=1585&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мафін&lt;/a&gt; а, ч. Маленька кругла або овальна випічка, перев. солодка,&#xA;  з різноманітною начинкою. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=41369&amp;amp;page=1306&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кекс&lt;/a&gt; у, ч. Кондитерський виріб із здобного тіста з родзинками у&#xA;  вигляді хлібця або булочки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна вважати слово &lt;em&gt;&quot;кекс&quot;&lt;/em&gt; абсолютним відповідником &lt;em&gt;&quot;мафін&quot;&lt;/em&gt;? Чи можемо вживати обидва слова як синоніми або варто розмежовувати ці значення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-29T18:48:43.790" Title="Чи можна &quot;мафін&quot; назвати &quot;кекс&quot;?" Tags="|вживання-слів|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5066" PostTypeId="2" ParentId="5064" CreationDate="2018-10-20T18:47:36.627" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/ru-uk/%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%91%D1%88%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;The Russian-Ukrainian Dictionary на сайті ABBYY Linvgo Live (імовірно, побудований на базі російсько-українського словника В. Бусела видавництва «Перун»)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;матрёшка&lt;/strong&gt; матрі́йка, матрьо́шка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Zhaivoronok_VV/Rosiisko-ukrainskyi_slovnyk_u_4_tomakh_Tom_2_KO/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник у 4 т. — Т. 2. К—О / І.С. Гнатюк,С.І. Головащук, В.В. Жайворонок та ін. — К. Знання, 2012. — X, 860 с. —(Академічні словники)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;матрёшка&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;разг.&lt;/em&gt; матрі́йка, матрьо́шка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже в словниках наявні два варіанти — ті самі, що ви навели.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При цьому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;у «Google Книгах»: &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%8C%D0%BE%D1%88%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;матрьошка&lt;/a&gt; — 105 результатів, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;матрійка&lt;/a&gt; — 0;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;у корпусі &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE_%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BF%D1%83%D1%81_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГРАК&lt;/a&gt;-3: &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=[word=%22[%D0%BC%D0%9C]%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%8C%D0%BE%D1%88%D0%BE?[%D0%BA%D1%86].*%22]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;матрьошка&lt;/a&gt; — 169 результатів, &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=[word=%22[%D0%BC%D0%9C]%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BE?[%D0%BA%D1%86].*%22]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;матрійка&lt;/a&gt; — 1;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;у &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словниках України on-line»&lt;/a&gt; від УМІФ: &lt;em&gt;матрьо́шка&lt;/em&gt; — є, &lt;em&gt;матрійка&lt;/em&gt; — нема.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно &lt;em&gt;матрьошка&lt;/em&gt; вживається на два порядки частіше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: Як &lt;a href=&quot;/a/5068&quot;&gt;підказує інша відповідь&lt;/a&gt;, ще є варіант &lt;em&gt;мо́трійка&lt;/em&gt; (через &lt;em&gt;-о-&lt;/em&gt; й із іншим наголосом) — він, здається, не зафіксований у словниках, але на практиці (зокрема в посібниках з виховання дітей) уживається значно частіше за &lt;em&gt;матрі́йка&lt;/em&gt; (але все-таки рідше за &lt;em&gt;матрьо́шка&lt;/em&gt;; хоча варто також звернути увагу на сферу вжитку — в сучасних посібниках з виховання дітей &lt;em&gt;мо́трійка&lt;/em&gt; домінує навіть над &lt;em&gt;матрьо́шка&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-21T10:39:11.460" LastActivityDate="2018-10-21T10:39:11.460" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5067" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5097" CreationDate="2018-10-21T09:35:02.567" Score="6" ViewCount="321" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D1%8B%D0%B5_%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D1%80%D1%8B_%D1%84%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російська стаття Вікіпедії&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Потешка — элемент педагогики, песенка-приговорка, сопутствующая игре с&#xA;  пальцами, руками и ногами ребёнка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com.ua/m/translate#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=ru&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=%D0%BF%D0%BE%D1%82%D0%B5%D1%88%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google перекладач&lt;/a&gt; подає &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;потешки - потішки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте &quot;потішки&quot; немає в &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D1%82%D0%B5%D1%88%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словниках&lt;/a&gt;, хоча в &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;ei=OEfMW8PBOYaksAH8gaLIBg&amp;amp;q=%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%96%D1%88%D0%BA%D0%B8&amp;amp;oq=%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%96%D1%88%D0%BA%D0%B8&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...27916.29655.0.30173.7.7.0.0.0.0.107.610.5j2.7.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.3.271...0.0.peWOZhERaWY&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google книгах&lt;/a&gt; зустрічається.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як зробити нормативний переклад слова &lt;em&gt;&quot;потешки&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-10-21T09:43:22.627" LastActivityDate="2018-11-28T21:02:20.477" Title="Переклад слова &quot;потешки&quot;" Tags="|переклад|росіянізм|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5068" PostTypeId="2" ParentId="5064" CreationDate="2018-10-21T09:50:29.693" Score="6" Body="&lt;p&gt;Також існує &lt;strong&gt;мотрійка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%D0%BC%D0%BE%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ґуґл-книги&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D0%BC%D0%BE%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0&amp;amp;corpname=grac3&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ГРАК&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://corpora.informatik.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BC%D0%BE%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Лайпцидзький корпус&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Невідомий &lt;a href=&quot;//slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BC%D0%BE%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мо́трійка&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;. Один з популярних українських національних сувенірів — дерев’яна лялька, якій біля ста років; існує багато версій, як і коли вона народилася, але відомо, що прообразом її послужили яскраво розфарбовані крашанки, що їх здавна точили і розписували майстри; були вони порожніми усередині, у більшу вкладалася менша.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-21T10:39:30.087" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5069" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-21T10:05:52.453" Score="4" ViewCount="472" Body="&lt;p&gt;Цікавить значення слова &quot;малашка&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/malashka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=49354&amp;amp;page=1555&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; не знайшла тлумачення. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тосі, тосі, тосі,&lt;br&gt;&#xA;  Де ходили — в гості.&lt;br&gt;&#xA;  Що їли — кашку&lt;br&gt;&#xA;  Що пили — &lt;em&gt;малашку&lt;/em&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  Кашка смачненька,&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Малашка&lt;/em&gt; — ріденька.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-21T10:24:58.157" LastActivityDate="2018-10-23T18:40:13.357" Title="Що таке &quot;малашка&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5070" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5071" CreationDate="2018-10-21T11:26:32.283" Score="2" ViewCount="53" Body="&lt;p&gt;СОРОКА-ДОВБУХА&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сорока-довбуха&lt;br&gt;&#xA;  На припічку сиділа,&lt;br&gt;&#xA;  Діткам кашку варила,&lt;br&gt;&#xA;  Ополончиком мішала,&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Постоличком&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; накривала,&lt;br&gt;&#xA;  Усім діточкам давала:&lt;br&gt;&#xA;  Цьому дала, цьому дала,&lt;br&gt;&#xA;  Цьому дала, цьому дала,&lt;br&gt;&#xA;  Цей ще мал, круп не драв,&lt;br&gt;&#xA;  Води не носив, діжі не місив,&lt;br&gt;&#xA;  Хати не топив.&lt;br&gt;&#xA;  Пішов малий по водицю&lt;br&gt;&#xA;  Та й зустрів молодицю.&lt;br&gt;&#xA;  Молодиця не моя,&lt;br&gt;&#xA;  Молодиця Хомина&lt;br&gt;&#xA;  По бережку ходила,&lt;br&gt;&#xA;  Лебедушок гонила:&lt;br&gt;&#xA;  Шуги, шуги, шуги!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 є стаття &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postolyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Постолик&lt;/a&gt; див. постолики.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postolyky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Постолики&lt;/a&gt; ків, мн. (одн. постолик, а, чол.), заст. Зменш.-пестл.&#xA;  до постоли.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postoly&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Постоли&lt;/a&gt; . заст. М'яке селянське взуття з цілого шматка шкіри без&#xA;  пришивної підошви, яке звичайно носили з онучами, прив'язуючи до ніг&#xA;  мотузками (волоками).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте всі ці визначення не зовсім підходять під контекст віршика. Яке може бути значення слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;постоличком&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-21T11:52:54.057" LastActivityDate="2018-10-21T21:19:34.897" Title="Значення слова &quot;постоличком&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5071" PostTypeId="2" ParentId="5070" CreationDate="2018-10-21T21:19:34.897" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я думаю, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postoly&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;постол&lt;/a&gt; (у Грінченка також &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/46059-postil.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;постіл&lt;/a&gt;) тут уживається в прямому значенні — накрила кашу чоботом. Тому що, припускаю, у давніші часи, коли люди жили значно простіше й не мали мікрохвильовку, 5 видів каструль, 10 запасних рушників тощо, всі предмети побуту йшли в хід у різних призначеннях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще &lt;a href=&quot;//uk.wikisource.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D1%81%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0,_%D0%B4%D0%B5_%D1%82%D0%B8_%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B0%3F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Ласочка, де ти була?»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Ласочка, де ти була?&lt;br&gt;&#xA;  — В бога.&lt;br&gt;&#xA;  — Що ти робила?&lt;br&gt;&#xA;  — Кросенце ткала.&lt;br&gt;&#xA;  — Що ти заткала?&lt;br&gt;&#xA;  — Кусок сала.&lt;br&gt;&#xA;  — Де ти діла?&lt;br&gt;&#xA;  — Під столом.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;— Чим накрила?&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;— Постолом.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  — Де теє сало?&lt;br&gt;&#xA;  — Кішечка вкрала.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тая кішечка?&lt;br&gt;&#xA;  — Побігла під піч.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тая піч?&lt;br&gt;&#xA;  — Вода затопила.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тая вода?&lt;br&gt;&#xA;  — Воли попили.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тії воли?&lt;br&gt;&#xA;  — Довбні побили.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тії довбні?&lt;br&gt;&#xA;  — Черви поточили.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тії черви?&lt;br&gt;&#xA;  — Кури поклювали.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тії кури?&lt;br&gt;&#xA;  — Коршаки похапали.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тії коршаки?&lt;br&gt;&#xA;  — Полетіли на море.&lt;br&gt;&#xA;  — Де теє море?&lt;br&gt;&#xA;  — Красками заросло.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тії краски?&lt;br&gt;&#xA;  — Порвали Параски.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тії Параски?&lt;br&gt;&#xA;  — Вийшли заміж.&lt;br&gt;&#xA;  — За кого?&lt;br&gt;&#xA;  — За паничів.&lt;br&gt;&#xA;  — Де тії паничі?&lt;br&gt;&#xA;  — Поїхали на війну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згадується традиція росіян використовувати чобіт при розпалюванні самовара. Також слід зазначити, що постол (постіл) — це взуття без подошви, фактично, як я розумію, шматок шкіри. Можливо, постолами також називали подібні шматки шкіри, що не призначалися для взування або ж призначення яких ще не визначене.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-10-21T21:19:34.897" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5072" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-22T20:01:34.747" Score="2" ViewCount="1566" Body="&lt;p&gt;Десь натрапив на слово &quot;першопочаток&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шукаю в &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=lang_uk&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=657&amp;amp;tbs=lr%3Alang_1uk&amp;amp;ei=ZivOW4quPIavsQG-iahI&amp;amp;q=%22%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%88%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA%22&amp;amp;oq=%22%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%88%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0i7i30k1j0j0i30k1l3.321.1608.0.1827.2.2.0.0.0.0.92.166.2.2.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.2.164....0.w7AdL3oeRlc&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґуґлі&lt;/a&gt; в лапках і &quot;лише українською&quot;. Видає 5550 результатів. Отже слово досить активно, як на таке складне, вживається.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, ані в СУМ-11, ані в Грінченка, ані в Єфремова з Кримським тощо такого слова не знаходжу. Бачу його лише в словниках з відмінками й формами слова загалом і у &quot;Російсько-українському народному сучасному словнику&quot;, якому не йму віри, бо народний, сучасний, незрозуміло ким наповнений.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання просте. Чи існує в українській мові слово &quot;першопочаток&quot;, а чи це помилка, вживати його? Якщо існує, то яке має значення, і де то значення можна подивитися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-10-26T14:45:39.940" Title="Чи існує слово &quot;першопочаток&quot;?" Tags="|значення-слів|існування-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5073" PostTypeId="2" ParentId="5069" CreationDate="2018-10-22T20:32:42.637" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нульове&lt;/strong&gt;. Точну інформацію знайти дуже складно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перше&lt;/strong&gt;. Цілком може бути, що &quot;малашка&quot; - це рима, яку вигадали на позначення будь-якого взагалі напою, щоб дитині було цікавіше їсти чи гратися. Тобто, слово, яке не має значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Друге&lt;/strong&gt;. Може бути пов'язано з запозиченим грецьким словом μελας. Тоді &quot;малашка&quot; - означення мутної, брудної водички або просто напою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/K3TYY.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/K3TYY.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Третє&lt;/strong&gt;. В Росії є ріка Малашка, але це вже дуже сильна спекуляція. Може бути, що від неї пішло слово малашка на позначення води й розповсюдилося далеко за межі місцевостей, де вона тече.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пан Саша в &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/5069/%D0%A9%D0%BE-%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%B5-%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%B0#comment7860_5073&quot;&gt;коментарі&lt;/a&gt; додає ще кілька здогадок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Четверте&lt;/strong&gt;. Малашка --&gt; Малажка --&gt; &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=369&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Малага&lt;/a&gt; — сорт виноградного вина. Теоретично споріднено з будь-яким соком.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;П'яте&lt;/strong&gt;. &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=370&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Малата&lt;/a&gt; «страва з кукурудзяного борошна»; - запозичення з угорської мови; Може бути якась кукурудзяна юшка. Це підтверджується ще й поясненням &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=371&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;малаштевки&lt;/a&gt;, копистки для вимішування мамалиги (страва з кукурудзяного борошна).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Шосте&lt;/strong&gt;. &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=504&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Молот&lt;/a&gt; — пивна гуща, бурякова маса, розварена м'якоть ягід для киселю, відходи солоду.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пан Artemix у своєму &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/5069/%D0%A9%D0%BE-%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%B5-%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%B0/5073?noredirect=1#comment7865_5073&quot;&gt;коментарі&lt;/a&gt; додає ще одне,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сьоме&lt;/strong&gt;.  У тюркських мовах є явище редуплікації, коли для позначення групи схожих предметів слово повторюють, замінюючи першу літеру на &quot;м&quot;, звідси походять &quot;шашлик-машлик&quot; (шашлик і таке інше), &quot;культур-мультур&quot; (культура і все що з нею пов'язане), або kitap-mitap (kitap турецькою &quot;книга&quot;, kitap-mitap - книги та інша література). Може і кашка-малашка створена за подібним принципом,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;пояснення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І все ж повторюся: поки що остаточної відповіді в інтернеті не знайшов, про утворення цього слова саме в такому контексті дуже складно казати. Можна спробувати зрозуміти, де виник цей вірш, і аж тоді через найпоширеніший варіант значення слів з цим коренем на конкретній території зробити більш точне, але однаково &lt;strong&gt;припущення&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-23T18:40:13.357" LastActivityDate="2018-10-23T18:40:13.357" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5074" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5075" CreationDate="2018-10-23T12:16:34.697" Score="1" ViewCount="760" Body="&lt;p&gt;Яке із слів вживати для позначення продукту чи послуги, яка надається без грошової оплати?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Безплатний, безоплатний, безкоштовний або якийсь інший варіант. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Буду вдячна за розгорнуте пояснення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1755" LastActivityDate="2018-10-23T13:13:45.887" Title="&quot;Безплатний&quot; або &quot;Безоплатний&quot;?... а може &quot;Безкоштовний&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ClosedDate="2018-10-23T14:34:57.200" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5075" PostTypeId="2" ParentId="5074" CreationDate="2018-10-23T13:13:45.887" Score="1" Body="&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3276&amp;amp;page=132&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Безкоштовний&lt;/a&gt; а, е. Який не потребує коштів, оплати; безплатний.&#xA;  &lt;em&gt;Навчання, одяг і харчі там [у школі] були безкоштовні&lt;/em&gt; (С. Скляренко);&#xA;  &lt;em&gt;Магазин пропонує майже 100 видів безкоштовних послуг&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3381&amp;amp;page=135&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Безоплатний&lt;/a&gt;, а, е. За який не платять; безплатний.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3448&amp;amp;page=137&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Безплатний&lt;/a&gt; БЕЗПЛА́ТНИЙ, а, е. Який не оплачується, не потребує&#xA;  оплати. &lt;em&gt;Не так легко було дістати безплатну путівку поза чергою й саме&#xA;  туди, куди радила лікарка&lt;/em&gt; (Ю. Яновський)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Всі три слова є повними синонімами (&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;) і можуть вживатися як взаємозамінні. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-23T13:13:45.887" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5076" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5077" CreationDate="2018-10-23T18:44:21.627" Score="5" ViewCount="89" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://litakcent.com/2014/03/17/baljandrasy-nad-prirvoju/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЛітАкценті&lt;/a&gt; читаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Потім була постульована &lt;strong&gt;ателічність&lt;/strong&gt; мистецького акту, а митець –&#xA;  звільнений від відповідальності  за морально-філософські та&#xA;  світоглядні наслідки свого творива.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11, СУМ-20, англійсько-українські словники, російсько-українські словники (а там і Грінченко, і Єфремов з Кримським) цього слова не знають.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ґуґл дає 4 результати. Жодний з результатів відповіді не дає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Допоможіть, будь ласка, знайти значення цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-23T19:55:32.867" LastActivityDate="2018-10-23T21:41:26.540" Title="Що таке ателічність?" Tags="|значення-слів|існування-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5077" PostTypeId="2" ParentId="5076" CreationDate="2018-10-23T20:14:15.563" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Telos&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Телос&lt;/a&gt; (від грецького &lt;em&gt;τέλος&lt;/em&gt;) — кінець, мета, призначення (у досить вузькому сенсі цей термін використовується філософами, наприклад, Арістотелем).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, ателічність — відсутність мети, призначення, замислу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще цитата з &lt;a href=&quot;http://www.ktm.ukma.edu.ua/show_content.php?id=1119&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іншого джерела&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Іллєнко обирає для своєї «Доповідної» традиційну форму життєпису… &amp;lt;…&gt; Також автор кількаразово апелює до постмодернізму. &amp;lt;…&gt; Та якщо вже згадувати весь стандартний перелік ознак постмодернізму, то тут відсутня чи не головна – ателічність. В «Доповідній» телос не просто є – він, коли послуговуватися авторовим висловом, «стирчить» із кожного слова і речення. Ним, кінцевою метою й вихідним пунктом усього написаного і сказаного, є авторове «Я», забути про яке читачеві не дають навіть на один абзац.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Також є медичний термін &lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ателія&lt;/a&gt;, що означає недорозвиненість (тобто від того ж &lt;em&gt;телос&lt;/em&gt;, але вже зі значенням «недоведеність до кінця», а не «відсутність мети/призначення»). Хоча &lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/dic_fwords/6155/%D0%90%D0%A2%D0%95%D0%9B%D0%98%D0%AF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;деякі російські словники&lt;/a&gt; кажуть, що російське &lt;em&gt;ателия&lt;/em&gt; може використовуватися і для позначення відсутності мети, тобто більш-менш аналогічно до &lt;em&gt;ателічність&lt;/em&gt; (можливо, це стосується й українського &lt;em&gt;ателія&lt;/em&gt;). В будь-якому разі, у вищенаведеному тексті явно мова про відсутність мети, а не про недорозвиненість.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-10-23T21:41:26.540" LastActivityDate="2018-10-23T21:41:26.540" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5078" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-23T23:32:54.060" Score="1" ViewCount="142" Body="&lt;p&gt;Маю таке речення:&#xA;&quot;В цій статті я поділюся з вами своїм досвідом зміни професії, та що підштовхнуло мене зробити цей крок.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи вірно воно побудовано? Які можливі зміни необхідні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1758" LastEditorUserId="1758" LastEditDate="2018-10-24T07:23:31.910" LastActivityDate="2018-10-24T11:30:26.960" Title="Чи вірно побудовано речення?" Tags="|правопис|граматика|семантика|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5079" PostTypeId="2" ParentId="5078" CreationDate="2018-10-24T08:06:00.610" Score="3" Body="&lt;p&gt;Думаю, що краще сказати так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В цій статті я поділюся з вами своїм досвідом зміни професії та тим,&#xA;  що підштовхнуло мене зробити цей крок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ми кажемо зазвичай &quot;ділитися чим?&quot; - &quot;тим, що...&quot; або використовуємо іменнік (&quot;ділитися досвідом&quot;). Інший приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чим ти з ним поділився? - (&quot;&lt;em&gt;що&lt;/em&gt; в мене було&quot; - неправильно) Тим, що в мене було.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1739" LastEditorUserId="1739" LastEditDate="2018-10-24T08:11:51.340" LastActivityDate="2018-10-24T08:11:51.340" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5081" PostTypeId="2" ParentId="3436" CreationDate="2018-10-24T14:20:17.280" Score="6" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ви правильно зазначили, що &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par38&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;чинний правопис &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; включає&lt;/a&gt; &quot;&lt;strong&gt;день народження&lt;/strong&gt;&quot; у список подій, назви яких пишуться з великої літери, адже це &lt;em&gt;не державне свято, не історична подія, не реліґійна подія.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;За правописом йде й &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=F3AN_-aYy6M&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Авраменко&lt;/a&gt;, але при цьому каже, що &lt;em&gt;у неформальному спілкуванні&lt;/em&gt; для підкреслення поваги до людини, яку вітаєте, &lt;em&gt;можна написати &quot;День народження&quot; з великої літери&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Білоус, Сербенська в &quot;Екології українського слова&quot; так само ставлять малу літеру:&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вживають: з &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;ня народження. Правильно: від &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;ня народження.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Головащук у &quot;Словнику-довіднику з українського літературного слововживання пише, що &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;День&quot; у назвах свят пишеться з великої літери.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це чи не єдина книга, яка не дає уточнення з приводу того, у назвах &lt;strong&gt;яких&lt;/strong&gt; свят &quot;День&quot; пишеться з великої літери.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Гринчишин у &quot;Словнику-довіднику з культури української мови&quot; пише, що&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;у назвах &lt;strong&gt;знаменних дат&lt;/strong&gt; пишеться з великої літери.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;День народження навряд чи можна долучити до знаменних дат.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, можна зробити висновок, що для офіційного й літературного вжитку треба писати &lt;strong&gt;&quot;день народження&quot;&lt;/strong&gt; з &lt;strong&gt;&lt;em&gt;малої літери&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, але якщо ви хочете наголосити на своїй повазі до когось - у неформальному листуванні можна писати привітання з &quot;Днем народження&quot; з великої літери.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-24T14:27:26.417" LastActivityDate="2018-10-24T14:27:26.417" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5083" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5084" CreationDate="2018-10-25T12:22:47.857" Score="4" ViewCount="97" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%92%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B0_%D0%BC%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D1%88%D0%B8%D1%87%D0%BA%D1%83,_%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Варила мамочка кашичку&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варила мамочка кашичку, варила.&lt;br /&gt;&#xA;Одному дала до горнятка,&lt;br /&gt;&#xA;Другому до мисочки,&lt;br /&gt;&#xA;Третьому до &lt;em&gt;&lt;strong&gt;кайстроника&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;,&lt;br /&gt;&#xA;Четвертому дала до ложки,&lt;br /&gt;&#xA;А п’ятому не дала,&lt;br /&gt;&#xA;Бо не приніс сала.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яке значення слова &amp;quot;кайстроник&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-10T16:36:08.773" Title="Яке має значення слово &quot;кайстроник&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5084" PostTypeId="2" ParentId="5083" CreationDate="2018-10-25T14:04:26.853" Score="8" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Кайстроник&lt;/strong&gt; - глиняний горщик-каструля у південних лемків. Найближче споріднене зі словом &lt;em&gt;каструля&lt;/em&gt;, що є запозичене з французької мови за російським і німецьким посередництвом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...&lt;strong&gt;Кайстроник&lt;/strong&gt; – є характерним найменуванням глиняної «каструлі» у&#xA;  південних лемків. Також зазначається причина, чому мама не дала каші&#xA;  п'ятій дитині – «бо не приніс сала». З цього випливає, що й іншим&#xA;  своїм дітям, вона розділяла кашу, зважаючи на виконану ними роботу.&#xA;  Відповідно до цього, мати насипала кашу в посудини, які мають різну&#xA;  місткість, що й визначало, хто працював більше й краще всіх:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;«Варила мамочка кашичку, варила.&lt;br&gt;&#xA;  Єдному дала до горнятка,&lt;br&gt;&#xA;  Другому до мисочки,&lt;br&gt;&#xA;  Третьому до кайстроника,&lt;br&gt;&#xA;  Четвертому дала до ложки,&lt;br&gt;&#xA;  А п’ятому не дала,&lt;br&gt;&#xA;  Бо не приніс сала»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Позичено &lt;a href=&quot;http://philology.knu.ua/files/library/lit_st/40-2/22.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://bo0k.net/index.php?p=chapter&amp;amp;bid=1433&amp;amp;chapter=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виглядає &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/1557760981205330/photos/a.1558076394507122/1592611924386902/?type=3&amp;amp;theater&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;отак&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/GxbWc.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/GxbWc.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="753" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-10T16:36:08.773" LastActivityDate="2018-11-10T16:36:08.773" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5085" PostTypeId="2" ParentId="5044" CreationDate="2018-10-26T13:49:28.137" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1989/EtSlUkrM_1989.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt; (ст. 534 ПДФ) слово &quot;мультфільм&quot; (мультиплікаційний фільм) - &lt;strong&gt;запозичене&lt;/strong&gt; з німецької мови, а якщо бути ще точнішим, то саме слово мультиплікація &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;походить&lt;/a&gt; з лат. &quot;multiplicatio&quot; — розмноження, збільшення, а фільм від англійського &quot;film&quot;. Дивимося походження слова &quot;мультиплікат&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/HHeMO.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/HHeMO.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На рахунок походження самого скорочення слова мультфільм - в Інтернеті немає ніяких офіційних або ж навіть неофіційних джерел, які могли дати хоча б інформацію, коли саме це скорочення з'явилося. Особисто я гадаю, що слово &quot;мультфільм&quot; виникло із розвитком мультиплікації на просторах СРСР (приблизно у 1936, коли було засновано першу кіностудію Союзмульфільму (тут ми бачимо, що це скорочення вже тоді вживалося в російській мові)). Але як розвивалася мультиплікація в Україні? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені вдалося знайти інформацію про книгу &lt;a href=&quot;http://uartlib.org/allbooks/istoriya-ukrayinskogo-mistetstva/boris-krizhanivskiy-malovane-kino-ukrayini-kniga-pro-multiplikatsiyu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бориса Крижанівського &quot;Мальоване кіно України&quot;&lt;/a&gt;, де ішлося, що в Україні засновником мультиплікації є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%92%27%D1%8F%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D0%92%27%D1%8F%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Левандовський&lt;/a&gt;. І справді, у 1927 він зняв &lt;strong&gt;анімаційний фільм&lt;/strong&gt; &quot;Казка про солом'яного бичка&quot; (але як бачимо, це було зроблено на Одеській фабриці ВУФКУ, тобто за часів, коли значна частина України знаходилася під владою СРСР). І ось тут не зрозуміло, як тоді саме українці називали цей вид мистецтва - чи мальоване кіно, чи анімаційне кіно чи все ж таки мультиплікаційний фільм (який потім скоротили до &quot;мультфільму&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, як і в російській так і в українській мовах були всі передумови для виникнення даного слова (бо не забуваймо, що воно утворилося від двох запозичених слів, які могли бути відомими як нашим мультиплікаторам, так і їхнім сусідам).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-10-29T18:45:43.430" LastActivityDate="2018-10-29T18:45:43.430" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5086" PostTypeId="2" ParentId="5072" CreationDate="2018-10-26T14:36:17.457" Score="3" Body="&lt;p&gt;Спершу я вирішив також пошукати в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt;і, однак там цього слова я не знайшов, проте наткнувася на нього в &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=21&amp;amp;t=230965&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt; української мови. Часто зустрічається це слово у статтях та роботах пов'язаних із філософією (наприклад &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, де логос - це духовний першопочаток), а також можна зустріти це слово, наприклад, у вірші І. Світличного:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;гримить суремно і громово&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Першопочаток  чину  —  слово&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І все, на жаль якихось офіційних джерел, які б підтверджували, що це слово є в українській мові я не знайшов. Однак, враховуючи, що у нас є такі слова як &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pershoelement&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;першоелемент&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pershoosnova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;першооснова&lt;/a&gt;, то гадаю, що теоретично і слово &amp;quot;першопочаток&amp;quot; також може існувати в українській мові і не перечитиме правилам українського словотвору.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-10-26T14:45:39.940" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5087" PostTypeId="2" ParentId="3795" CreationDate="2018-10-27T13:03:10.127" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/tZ5YU.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/tZ5YU.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто під дощем мокнеш, а під ринвою ще більше змокнеш. Була мала проблема, а стало ще гірше. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/frazeologizmu/z-doshhu-ta-pid-runvu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Приклад уживання:&lt;/a&gt; &lt;em&gt;«З наймів довелося повернутися до сварливої мачухи, не краще, як з дощу та під ринву»&lt;/em&gt; (З усн. мови).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-10-27T13:03:10.127" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5088" PostTypeId="2" ParentId="5065" CreationDate="2018-10-27T15:13:38.713" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Почнемо з того, що кекс — це також запозичене слово, що походить від англійського &quot;cake&quot; (як було зазначено в коментарях та на самому &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/mafin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от і пояснення із &lt;a href=&quot;http://makeupyourmindez.blogspot.com/2017/09/difference-between-muffins-and-cupcakes.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кулінарного сайту&lt;/a&gt;, де є питання про різницю між &quot;мафінами&quot; та &quot;кексами&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Через зовнішній вигляд мафіни часто називають кексами. Але це не&#xA;  коректно, хоча й набір продуктів для їхнього приготування майже&#xA;  однаковий. В одному з випусків &quot;Все буде смачно&quot; кондитер Ліза&#xA;  Глінська казала, що кекси та капкейки — це бісквітне тісто, а мафіни —&#xA;  хлібне. В свою чергу капкейк — це той же торт, кекс або тістечко&#xA;  невеликого розміру у порційному форматі. Кекси та капкейки можуть&#xA;  прикрашатися, а мафіни — ні, адже мафін — це маленький хлібчик.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про те, що це зовсім різна випічна я знайшов і на &lt;a href=&quot;http://edalegko.ru/poleznosti/chem-otlichaetsya-maffin-ot-keksa/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому російському сайті&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Однак, якщо прискіпливо дивитися на питання із теоретичної точки зору, то &#xA;  кекси&#xA;  і мафіни — це зовсім різна випічка, і різниця між ними прихована в основі&#xA;  основ - методі замішування тіста.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Йдеться про різницю і на &lt;a href=&quot;https://thedifference.ru/otlichie-keksa-ot-maffina/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt; про різницю між різними поняттями (також російський).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, можна зробити висновок — кекс &lt;strong&gt;не може&lt;/strong&gt; бути &lt;strong&gt;абсолютним&lt;/strong&gt; синонімом до слова &quot;мафін&quot;. А також, повернемося до того з чого я почав цю відповідь, а також як зазначив Олександр — Чи доцільно заміняти запозичене слово таким же запозиченим?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-10-29T18:48:43.790" LastActivityDate="2018-10-29T18:48:43.790" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5089" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5093" CreationDate="2018-10-27T16:59:14.687" Score="2" ViewCount="374" Body="&lt;p&gt;Допоможіть визначитися, як передається g  із англ. слова glitter. Мої міркування такі, що маємо загальне правило з правопису, а ще маємо випадки вжитку. Тож, як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 87. G, H&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;G і h звичайно передаються літерою г&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/#search=86-89&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Глітер&lt;/strong&gt; - це розсипчасті, дрібно нарубані різнокольорові блискітки, що&#xA;  мають найширший спектр застосування в творчості, макіяжі і манікюрі, в&#xA;  рукоділлі, в поліграфії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://100idey.com.ua/uk/glittery-blestki-melkie-krasnye-49879.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мені хотілося доповнити відштамповану панельку золотом та &lt;strong&gt;ґлітером&lt;/strong&gt;. Я&#xA;  взяла фарбу із золотим ґлітером, якою пофарбувала іншу панельку&#xA;  акварельного паперу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://stampsblog.zgharda.com/zaproshenyj-dyzajner-ashwini-guest-designer-ashwini/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;zgharda&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Червоного оленя та цифри я покрила тонким шаром &lt;strong&gt;ґлітеру&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://blog.agrafka.com.ua/novorichni-lystivky/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Аграфка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-10-28T01:19:47.077" Title="Глітер чи ґлітер?" Tags="|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5090" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5095" CreationDate="2018-10-27T20:25:41.650" Score="7" ViewCount="238" Body="&lt;p&gt;Спочатку мене зацікавило, як правильно казати &quot;повішати&quot; чи &quot;повісити&quot;.&#xA;Почала шукати. На &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53407/31848.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://slovopedia.org.ua/32/53407/31848.html&lt;/a&gt; знайшла, що вживаються обидва варіанти&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПОВІСИТИ , ПОВІШАТИ&lt;br&gt;&#xA;          ПОВІСИТИ – ПОВІШАТИ&lt;br&gt;&#xA;          Повісити, -ішу, -ісиш. Зачепивши, надати чомусь висячого положення; скарати когось через повішення тощо. Дієприкм. повішений.&lt;br&gt;&#xA;          Повішати. Повісити, почепити все або багато чогось; скарати всіх або багатьох. Дієприкм. повітаний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І помітила дієприкметник повітаний.&#xA;Чому саме така форма? Дуже дивна, як на мене. Особисто я не чула раніше це слово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-10-27T22:38:36.587" LastActivityDate="2018-12-15T16:16:53.603" Title="Утворення слова повітаний" Tags="|дієприкметники|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5091" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5092" CreationDate="2018-10-27T21:13:40.350" Score="3" ViewCount="5514" Body="&lt;p&gt;В онлайн-перекладачі &quot;путеводная&quot; - дороговказ. Як тоді перекласти &quot;путеводная звезда&quot;? Доровказна зірка?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/7/53407/100986.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://lang.slovopedia.org.ua/7/53407/100986.html&lt;/a&gt; знайшла такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПУТЕВОДНАЯ ЗВЕЗДА - провідна зоря (зірка)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який переклад правильний? До чого тут дороговказ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1537" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-31T15:21:38.277" LastActivityDate="2018-11-02T23:09:56.770" Title="&quot;Путеводная звезда&quot; українською" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5092" PostTypeId="2" ParentId="5091" CreationDate="2018-10-27T21:46:03.223" Score="6" Body="&lt;p&gt;Є одне просте правило: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Не зважайте на онлайн-перекладачі.&lt;/strong&gt; Там дуже багато помилок, багато перекладів роблять машини, багато перекладів - волонтери, це не професійний ресурс, максимум - помічний, коли всі решта словників не дають відповіді на питання. Звернемося до перевірених часом словників:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=37916&amp;amp;page=1186&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Провідна зоря (зірка)&lt;/strong&gt; - хтось або щось, що визначає напрям у житті,&#xA;  скеровує чиюсь діяльність. Багато дала ти [музо] мені підмоги на сьому&#xA;  широкому світі – В моїм непривітнім житті ти була провідною зорею&#xA;  (Панас Мирний); Я розкривав перед дітьми яскраві образи людей, імена&#xA;  яких стали для багатьох поколінь провідною зіркою (В. Сухомлинський);&#xA;  Все своє творче життя Марія Костянтинівна [Заньковецька] була зразком&#xA;  і провідною зорею для молодого покоління акторів (з мемуарної літ.);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кримський, Єфремов&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;-зда́ путеводная – &lt;strong&gt;провідна́ зоря́ (зі́рка, зірни́ця)&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=2&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ізюмов&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Звезда – зоря́, -рі́, зі́рка, -ки, зірни́ця, -і; путеводная з. –&#xA;  &lt;strong&gt;провідна́ зоря́, зі́рка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=7&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вирган, Пилипинська&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Путеводная звезда (перен.) – &lt;strong&gt;провідна зірка (зоря)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідь: так, можна використовувати саме цей вираз як відповідник.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-10-31T15:23:55.297" LastActivityDate="2018-10-31T15:23:55.297" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5093" PostTypeId="2" ParentId="5089" CreationDate="2018-10-27T22:27:32.670" Score="2" Body="&lt;p&gt;Лїпше робити чіткіше запитаня, а саме — правильно за чим? Позаяк матимемо декількох напрямків, котрі згадаю тут. Також наголошу, шчо далеко не вперше вже подібне питаня (&lt;a href=&quot;/q/347/&quot;&gt;наприклад&lt;/a&gt;) піднімали ся, себто варто добре пошукати, перед тим як запитувати. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Діјсна&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Себто те, шчо затверџене: основною нормою правописаням мови, як не повторювально чи дивно звучить, є згаданиј чинниј правопис. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Основна ӧго проблема, шчо чинниј правопис занадто слабкиј в роздїлі про запис слів з чужомов, так як правила зроблені за ріжними напрямками, а саме: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;звичаями, хоча переважно сє прикрите «промосковське»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;звучнєво.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такиј розбіг і дає суперечок, а саме — не всї, приклад тому ваші згадані дописи — хочуть писати за сӥм правописом поза кола затверџеного письма, хоча подекуди і навіть не поза. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Звучнєво&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут очевидно, шчо анґліјське &lt;em&gt;g&lt;/em&gt; — се &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;. Також зазначу, шчо подібна розбіжність з &lt;em&gt;і&lt;/em&gt;—&lt;em&gt;и&lt;/em&gt;, тобто за правописом &lt;em&gt;і&lt;/em&gt;, а звучнєво — &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;, котре, про всяк наголошу, далеко не &lt;em&gt;ы&lt;/em&gt;. Себто звучнєво правильно — &lt;em&gt;ґлитер&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Словопохоџенєве&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одна з причин, чому я таки відповідаю на сӧго питаня.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово походить від ІЕ &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/*ghel-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;*ghel-&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, і багато наших слів, як мовить &lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;глянець&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;глядіти&lt;/em&gt;… — з того ж коріня слова, і наразі переважно успадкували ся саме через &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;, котре колись було &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;, а деякі слова, особливо західноукраӥнського штибу під впливом нїмецької, таки продовжували писати ся через &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt; — наприклад &lt;em&gt;ґлянець&lt;/em&gt;. Тому коли треба передати барви частини чи вимову Украӥни, то вибираєте належну букву.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-10-28T01:19:47.077" LastActivityDate="2018-10-28T01:19:47.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5094" PostTypeId="2" ParentId="5065" CreationDate="2018-10-28T12:26:06.133" Score="3" Body="&lt;h1&gt;Коротко&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Попереџаю, я далеко не кухар, але швидкиј прогляд з анґліјської мови вказує на такиј порядок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Кекс&lt;/em&gt; — збірне і широке понятє, хоча наша мова для широкого загалу дешчо &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B5%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звузила&lt;/a&gt; переважно до ріжновиду &lt;em&gt;пирогів&lt;/em&gt;. Коли казати про чистомовства, то декілька џерел (&lt;a href=&quot;//archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Штепа&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%87%D0%BA%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt;) раять &lt;em&gt;тістечко&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Mафін&lt;/em&gt; — понятє, шчо входить під &lt;em&gt;кекс&lt;/em&gt;. Коли брати анґліјську вимову, правильніше &lt;em&gt;мафин&lt;/em&gt;, однак за чинним правописом все так. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Себто [сливе] кожен &lt;em&gt;мафин&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;кекс&lt;/em&gt;, але не кожен &lt;em&gt;кекс&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;мафином&lt;/em&gt;. Сє як кожниј &lt;em&gt;карась&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;риба&lt;/em&gt;, але не завше навпаки. Однак способи приготуваня швидші і масовіші, аніж розвиток рибини природою, тому і приписав «сливе», оскільки можливі відхиленя: &lt;em&gt;мафин&lt;/em&gt; залишаєть ся &lt;em&gt;мафином&lt;/em&gt;, але вже не дуже нагадує звичаєвого &lt;em&gt;кексу&lt;/em&gt;, а вже скоріш ріжновиду &lt;em&gt;хлїба&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому бува можна ӥх вживати як сутямки, однак не завше варто.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Означеня&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Візьму для прикладу најпровідніші словники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//dictionary.cambridge.org/dictionary/english/muffin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cambridge&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//macmillandictionary.com/dictionary/british/muffin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;MacMillan&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;a small sweet &lt;em&gt;cake&lt;/em&gt; that often contains fruit&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//en.oxforddictionaries.com/definition/muffin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Oxford&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A small domed spongy &lt;em&gt;cake&lt;/em&gt; made with eggs and baking powder.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про сливе:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;MacMillan&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;a flat round type of &lt;em&gt;bread&lt;/em&gt;, usually cut in half and eaten hot with butter. The American word is English muffin.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Cambridge&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;English muffin a small round flat type of &lt;em&gt;bread&lt;/em&gt;, usually sliced in two and eaten hot with butter&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Oxford&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A flat circular spongy &lt;em&gt;bread&lt;/em&gt; roll made from yeast dough and eaten split, toasted, and buttered.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;em&gt;мафин&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/List_of_cakes&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;входить&lt;/a&gt; до переліку ріжновидів &lt;em&gt;кексів&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Точного похоџеня слова &lt;em&gt;мафин&lt;/em&gt; не дуже відоме, але є &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/muffin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наукова думка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;light, small cake made with eggs,&quot; 1703, &lt;em&gt;moofin&lt;/em&gt;, possibly from Low German &lt;em&gt;muffen&lt;/em&gt;, plural of &lt;em&gt;muffe&lt;/em&gt; &quot;small cake;&quot; or somehow connected with Old French &lt;em&gt;moflet&lt;/em&gt; &quot;soft, tender&quot; (said of bread). &lt;em&gt;Muffin top&lt;/em&gt; in reference to waistline bulge over tight, low jeans is attested by 2005, from resemblance to baked muffins from a tin.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Себто де першоџерельні слова мали словникові описи: &lt;em&gt;кекс&lt;/em&gt; чи шчось до &lt;em&gt;хлїбу&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-10-28T12:40:51.147" LastActivityDate="2018-10-28T12:40:51.147" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5095" PostTypeId="2" ParentId="5090" CreationDate="2018-10-29T19:20:20.730" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Можливо у книзі &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Hubernachuk_Stanisalav/Pradavnist_ukrainskoi_movy.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Прадавність української мови&quot;&lt;/a&gt; (256 ст) знайдеться відповідь на ваше запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Мовна   тотожність    стосується    і    закінчень    дієприкметників,    коли    замість    закінчення    -ений  вживалось  у княжу  добу  і &#xA;  &lt;strong&gt;вживається  носіями  названих   говірок&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  і нині  закінчення   -яний,  -аний.  А.   Кримський   відшукав   у &#xA;  руко- писах    Русі-України   такі   приклади   на   цю   рису:&lt;br&gt;&#xA;  посажаний,    (замість   —   посажений),  повітаний,   засмоляний,&lt;br&gt;&#xA;  казняний.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про те, що таке слово характерне для княжої доби, можна й зрозуміти по тому, що досить часто воно зустрічається у текстах того часу, ось, наприклад, цитати із Києво-Печерського патерика:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І запитав їх, на яку ж смерть його засуджено. «На дереві має бути&#xA;  повітаний»...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також ще цитата із &quot;Прадавності української мови&quot;, але взята вже із &lt;a href=&quot;http://www.personal-plus.net/274/3335.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього сайту&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У давньокиївських пам’ятках зустрічається й характерне для сучасних&#xA;  говірок Київщини змішування звуків -Т- з -К- у написанні одних і тих&#xA;  же слів чи імен: Мартіян і Маркіян, Овдотья і Овдокья.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що можливо якесь таке ж змішування сталося із звуками -ш- і -т- у цьому слові і вийшло &quot;повітаний&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-29T19:20:20.730" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5096" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-29T19:54:11.650" Score="2" ViewCount="62" Body="&lt;p&gt;Ще навчаючись у школі я прочитав п'єсу &quot;Пігмаліон&quot;, де професор Генрі Хігінс міг за особливостями вимови визначити походження того чи іншого англійця. З того часу я мене все не полишає питання чи можливо звичайному українцеві (а не спеціалсту по фонетиці) також навчитися розрізняти різні діалекти?&#xA;У полягають труднощі?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну, перш за все, це вибір відповідної літератури, де можна було б ознайомитися із особливостями того чи іншого діалетку. Ось &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ukrmova/um157.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; мені вдалося знайти назви багатьох робіт по діалектології, однак цікавить чи є якісь конкретні, де були б зібрані основні особливості усіх діалектів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, є ще й така проблема, що матеріли подані у джерелах не завжди виявляються вірними. В одній книзі про Україну (на жаль я не пам'ятаю її назви) я прочитав, що на Тернопільщині часто кажут не -ря-, а -ра-, наприклад, не &quot;буряк&quot;, а &quot;бурак&quot; тощо. Однак, я ніколи не чув, щоб хтось так казав (а моє рідне містечко знаходиться саме на Тернопільщині).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власні спостереження також можуть бути оманливі. Якось мені довелося досить багато часу провести у Чернівцях. І я помітив, що буковинці кажуть не &quot;приїжджали&quot;, а &quot;приїхали&quot;, тобто вони спрощують це &quot;-ждж&quot;. З того часу я завжди коли чув, що люди так говорять, то робив припущення, що вони саме з Буковини, однак якось на Закарпатті, мені трапилося почути, що люди так само кажуть &quot;приїхали&quot; замість &quot;приїжджали&quot;. Тому можливо користувачам цього сайту відомі, якісь точні особливості того чи іншого діалекту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, перш за все цікавлять надійні джерела літератури, у яких, якщо це можливо, зібрані усі особливості усі діалектів. А також цікавить відповідь на основне питання - чи можливо таки визначити походження будь-якого українця за його говором? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-10-30T06:07:05.843" LastActivityDate="2018-12-15T23:57:52.553" Title="Чи можливо за особливостям вимови визначити походження будь-якого українця?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5097" PostTypeId="2" ParentId="5067" CreationDate="2018-10-29T20:56:20.810" Score="2" Body="&lt;p&gt;Перш за все, я погоджуюся із коментарем до запитання, слово &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;забавлянка&lt;/a&gt;&quot; буде справді хорошим відповідником. Можемо побачити це слово як переклад російського &quot;потешки&quot; у &quot;&lt;a href=&quot;https://lingvj.oa.edu.ua/assets/files/full/2013/n39/NZ_Vyp_39.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Наукових записках&lt;/a&gt;&quot; (ст. 82, див. ключові слова). Синонімами до слова забавлянка &lt;a href=&quot;http://composer.ucoz.ua/publ/zhanri/zabavljanki/22-1-0-210&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;також є&lt;/a&gt;: утішка, чукикалка, загурянка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну а, якщо ми говоримо про &quot;потешки&quot; як елемент педагогіки, то можливо, що можна ще й використати слово &quot;гра-руханка&quot; як його відповідник (однак цього слова нема в жодних офіційних джерелах, а лише &lt;a href=&quot;http://icesun.com.ua/node/2545&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://studopedia.org/7-4393.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;), однак в такому випадку у нас втрачається значення &quot;песенка-приговорка, сопутствующая игре с пальцами, руками и ногами ребёнка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-29T20:56:20.810" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5098" PostTypeId="1" CreationDate="2018-10-29T21:47:34.567" Score="1" ViewCount="713" Body="&lt;p&gt;Нещодавно довелося почути вислів &quot;На кривій козі не під'їдеш&quot;, після чого виникло багато запитань, а саме - що означає цей вислів і до чого тут коза?&#xA;Пошуки в Інтернеті мене привели на цей форум, де я знайшов досить цікаву відповідь на друге запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Про криву козу вислів пішов з тих часів, коли мостів ще не було і&#xA;  через яри і прірви перебиралися по перекинутому брёвну. Перебиралися&#xA;  зазвичай на козі - це тварина відрізняється вестибулярним апаратом&#xA;  високої точності і рівновагу тримає в будь-яких екстремальних&#xA;  положеннях. Та й за роги зручно було триматися! Так ось кривих кіз для&#xA;  таких переправ не використали - вони часто ступали повз колоди і&#xA;  скидали їздця в яр або пропасти. Тому і говорили що на кривій козі НЕ&#xA;  під'їдеш (на ту сторону).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Досить цікаве пояснення, однак не знаю чи воно вірне чи ні. Тут же дається пояснення цього вислову:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тобто такий хитрий, який не простодушний, не дуже довірлива людина, що&#xA;  його ніяк, жодним чином не обдуриш, що не проведеш. Саме це і мається&#xA;  на увазі в цій приказці про козу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, в іншій темі, на цьому ж форумі я знайшов вислів &quot;об’їхати на кривій козі&quot; і от, що там пишуть:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;фразеологізм &quot;на кривій козі НЕ під'їдеш&quot; іноді має і іншу редакцію -&#xA;  &quot;на кульгавий козі НЕ під'їдеш&quot;, Хоча сенс залишається одним і тим же.&#xA;  Цей вислів вживають в тих випадках, коли говорять про людину, до якого&#xA;  важко знайти підхід.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;походження фрази &quot;на кривій козі НЕ під'їдеш&quot; пов'язують з ярмарками,&#xA;  на яких за старих часів скоморохи розважали купців і поміщиків. Справа&#xA;  в тому, що блазні сідали на козу верхом і таким чином звеселяли&#xA;  публіку. тільки надто серйозні і заможні особи не бачили таких&#xA;  уявлень, оскільки артисти боялися до них навіть наблизитися.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;З тих пір виразом &quot;на кривій козі НЕ під'їдеш&quot; нагороджують занадто&#xA;  зарозумілих, важливих і зарозумілих людей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось &lt;a href=&quot;https://www.e-reading.club/chapter.php/1000810/12/Lysenko_Vasiliy_-_Taemnicya_Zoryanoi_kimnati.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; цей вислів вжито так, що я взагалі не впевнений, що якесь пояснення із поданих вище можна використати (хіба люди, яких просто так не проведеш):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Бити фашистів, — розмірковував Гончар, — не так просто. Тут до них&#xA;  &lt;strong&gt;на кривій козі не під'їдеш&lt;/strong&gt;. У них танки, гармати, кулемети, автомати.&#xA;  Воювати з ворогом треба з розумом, продумано.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А у цій &lt;a href=&quot;https://www.google.com/url?sa=t&amp;amp;rct=j&amp;amp;q=&amp;amp;esrc=s&amp;amp;source=web&amp;amp;cd=4&amp;amp;cad=rja&amp;amp;uact=8&amp;amp;ved=2ahUKEwjln8jbzKzeAhWHDywKHeIiBsgQFjADegQIAxAC&amp;amp;url=http%3A%2F%2Fwww.irbis-nbuv.gov.ua%2Fcgi-bin%2Firbis_nbuv%2Fcgiirbis_64.exe%3FC21COM%3D2%26I21DBN%3DUJRN%26P21DBN%3DUJRN%26IMAGE_FILE_DOWNLOAD%3D1%26Image_file_name%3DPDF%2Fviche_2016_1-2_9.pdf&amp;amp;usg=AOvVaw2Zpg1KqzSI4xQlEkciByJk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; також пише, що це людина до якої складно знайти підхід.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, що означає цей вислів - хитру людину, не довірливу, ту, до якої складно знайти підхід чи зарозумілу? Чи все одразу? І чи є різниця між &quot;На кривій козі не під'їдеш&quot; та &quot;Об’їхати на кривій козі&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-29T21:47:34.567" Title="&quot;На кривій козі не під'їдеш&quot; - це те саме, що й &quot;об’їхати на кривій козі&quot;?" Tags="|синоніми|фразеологізми|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5100" PostTypeId="2" ParentId="5033" CreationDate="2018-10-30T19:58:08.680" Score="1" Body="&lt;p&gt;По-перше, варто звернути на текст на сайті Онлайн Корректора:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Для &lt;strong&gt;урізноманітнення&lt;/strong&gt; мовлення замініть іменник вішалка на &lt;strong&gt;кращий&lt;/strong&gt;&#xA;  варіант: вішак.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я виділив два слова. &quot;Урізноманітнення&quot; - погоджуюся, але от із &quot;кращим варіантом&quot; - ні. Шукаючи інформацію в Інтернеті я набагато частіше натикався на слово &quot;вішалка&quot;, а не &quot;вішак&quot;. Крім того ж інформація із СУМу, а також із сайту &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник.ua&lt;/a&gt; (де біля слова &quot;вішак&quot; стоїть позначка &quot;рідко&quot;), вказує на те, що кращим варіантом буде саме &quot;вішалка&quot;, а не вішак&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також додам, що це слова-синоніми. Окрім зазначеного мною вище джерела на це вказують також і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D1%88%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; (де також є слово &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BB%D1%96%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;плічка&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тремпель&lt;/a&gt;, які також можна використати для &quot;урізноманітнення&quot; нашого мовлення), і &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; (знову ж біля слова &quot;вішак&quot; стоїть позначка рідко).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, не зрозуміло, чому на даному сайті пише, що &quot;вішак&quot; - це &quot;кращий варіант&quot; (бо швидше навпаки), можливо це помилка і добре, що вам вдалося це помітити. Однак, гадаю, що якби ви використали слово &quot;вішак&quot; замість &quot;вішалка&quot; чи навпаки, то все ж великої біди не трапилося, бо у нашій мові можна спокійно вживати як одне, так і друге слово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-30T19:58:08.680" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5101" PostTypeId="2" ParentId="5035" CreationDate="2018-10-30T22:04:55.697" Score="1" Body="&lt;p&gt;Термін &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BB%D0%BE%D0%BA%D0%B1%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блокбастер&lt;/a&gt; має таке значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Блокба́стер&lt;/strong&gt; (англ. Blockbuster, синонім англ. A movie: кіно категорії&#xA;  «А») — термін щодо дуже успішних, високобюджетних вистав і&#xA;  кінофільмів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можемо заглянути на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/blokbaster&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;, де вибраним відповідником є &quot;Кінобомба&quot;, однак особисто я не походжуюся із цим, бо і &quot;кіно&quot;, і &quot;бомба&quot; є запозиченими словами. Цікавим є варіант &quot;вражастик&quot; (накшталт &quot;&lt;a href=&quot;https://uamodna.com/articles/zhahastyk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;жахастика&lt;/a&gt;&quot;), але очевидно, що його ми не знайдемо в жодних словниках, а щоб це слово розповсюдилося потрібно багато часу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, коли я лише побачив це питання, то одразу ж мені здалося, що &quot;бойовик&quot; є відповідником до &quot;блокбастера&quot;. І моїм припущенням знайшлося підтвердження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось &lt;a href=&quot;https://znanija.com/task/8570927&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;завдання&lt;/a&gt; до олімпіади з української мови, і як бачимо, відповідником до &quot;блокбастера&quot; там подається саме &quot;бойовик&quot;.У цьому &lt;a href=&quot;http://nrjpkjdf.blogspot.com/2017/01/1.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блозі&lt;/a&gt; також є завдання на підбір відповідників, де &quot;бойовик&quot; підходить до &quot;блокбастера&quot;. Більше того, це слово є в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bojovyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;, де воно має таке значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кінофільм, вистава і т. ін., що користується великим успіхом у&#xA;  глядачів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, ми можемо зробити висновок, що відповідником до слова &quot;блокбастер&quot; є &quot;&lt;strong&gt;бойовик&lt;/strong&gt;&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-10-30T22:04:55.697" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5102" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5157" CreationDate="2018-11-01T18:14:55.890" Score="9" ViewCount="2405" Body="&lt;p&gt;Цікавить переклад словосполучення &quot;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/advanced-level&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;advanced level&lt;/a&gt;&quot; (офіційна назва одного з рівнів володіння англійською мовою). Пошуки в Інтернеті не дали багато інфомрації. &lt;a href=&quot;https://translate.google.cn/?hl=ru#en/uk/advanced%20level&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Гугл перекладач&lt;/a&gt; пропонує перекласти як &quot;просунутий рівень&quot;, однак мій викладач з університету запропонував переклад &quot;високий рівень&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, якщо заглянути в СУМ, то можна побачити, що в слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prosunutyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;просунитий&lt;/a&gt;&quot; немає потрібного значення. Однак, мені вдалося знайти &lt;a href=&quot;http://www.univ.kiev.ua/ua/resources/tests4/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;приклад&lt;/a&gt; вживання словосполучення &quot;просунутий рівень&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Згідно із Загальноєвропейськими Рекомендаціями з мовної освіти існує&#xA;  шість рівнів володіння мовою, які були розроблені Асоціацією Мовних&#xA;  Експертів ALTE (The Association of Language Testers in Europe):&#xA;  інтродуктивний (Breakthrough або А1), середній (Waystage або А2),&#xA;  рубіжний (Threshold або В1), &lt;strong&gt;просунутий&lt;/strong&gt; (Vantage або В2), автономний&#xA;  (Effective Operational Proficiency або С1) і компетентний (Mastery або&#xA;  С2).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vysokyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;високий&lt;/a&gt;&quot; в СУМі має таке значення: &quot;Який має рівень, більший від звичайного&quot;, а також: &quot;Дуже добрий, відмінний, розвинений&quot;. Проте, мені  не вдалося знайти інформації про &quot;високий рівень&quot; володіння мовою. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому не знаю як краще перекласти це словосполучення, довіритися Гуглові та онлайн ресурсам чи викладачеві? Чи може можна вживати і один і другий варіанти для перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2024-01-02T12:45:31.960" Title="Як краще перекласти &quot;advanced level&quot;? Просунутий чи високий рівень?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="6" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5103" PostTypeId="2" ParentId="769" CreationDate="2018-11-01T18:51:15.383" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/download&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Download&lt;/a&gt; - копіювати чи переміщувати програми чи інформацію на пам'ять комп'ютера, особливо з Інтернету чи комп'ютера з більшим обсягом пам'яті (тобто ми завантажуємо на ПК).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/upload#translations&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Upload&lt;/a&gt; -  копіювати чи переміщувати програми чи інформацію на комп'ютер з більшим обсягом пам'яті чи в Інтернет (тобто ми передаємо інформацію зі свого ПК на інший пристрій чи в Інтернет).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.m-translate.com.ua/#text=DOWNLOAD%0A&amp;amp;direction=a-uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Національний online перекладач&lt;/a&gt; пропонує такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Download - скачати (слово є в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skachuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;, однак не має потрібного значення)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Upload - завантажити&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://translate.meta.ua/ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мета&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Download - завантажити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Upload - переслати (варіант непоганий, однак не завжди може бути доречним).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://pereklad.online.ua/ukr/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оnline.ua&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Download - завантаження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от слово &quot;upload&quot; цей онлайн словник перекласти не зміг.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovnenya.com/dictionary/download&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cловенія&lt;/a&gt; також перекладає лише &quot;download&quot; як &quot;завантажити&quot;, &quot;завантажувати&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Осособисто я вважаю, що переклад обох слів буде залежати від того де і як вони вживаються. Наприклад, &quot;upload photo&quot; не можна перекласти &quot;відвантажити фото&quot;, а набагато кращим варіантом буде &quot;завантажити фото&quot; (на сайт). А &quot;download file&quot; також буде хорошим варіантом перекласти як &quot;завантажити файл&quot;(на ПК). Однак, я впевнений, що коли людина здійснює першу чи іншу дію у неї не виникне плутанини через переклад, адже вона розуміє, що саме вона хоче зробити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також досить популярним перекладом &quot;download&quot; є дієслово &quot;скачати&quot;. Можливо це слово отримає потрібне значення і тоді його можна буде офіційно використовувати для перекладу. А також, на мою думку, можна використати варіант &quot;зберегти&quot;, наприклад &quot;зберегти файли&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або ж можна використати уточнення при перекладі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Download - завантажити на пристрій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Upload - завантажити в мережу/ переслати на інший пристрій.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-01T18:51:15.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5104" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5106" CreationDate="2018-11-01T19:10:00.667" Score="5" ViewCount="93" Body="&lt;p&gt;Нещодавно я почув про походження слова &quot;бурса&quot;, де точно йшлося, що воно потрапило до нашої мови із німецької. Однак, я захотів перевірити почуту інформацію і одразу ж на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%83%D1%80%D1%81%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; побачив:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Бу́рса&lt;/strong&gt; (лат. bursa — мішок)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та виникло питання: &quot;Що спільного у бурси із мішками?&quot;.&#xA;Заглянувши до &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1982/EtSlUkrM_1982.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЕСУМУ&lt;/a&gt; (ст.304) побачив, що воно потрапило до нашої мови із польської, куди потрапило із латинської, де мало значення: &quot;шкіра, шкіряний гаманець, товариство&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво дізнатися як саме першопочаткове значення слова &quot;bursa&quot;? І якщо воно означає &quot;мішок&quot;, то чому саме це слово було вибране для назви духовних училищ та гуртожитків при братських школах? Чи можлвио інформація на Вікіпедії невірна?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-02T06:48:11.633" Title="Походження слова &quot;бурса&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5105" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5107" CreationDate="2018-11-01T21:45:10.250" Score="2" ViewCount="239" Body="&lt;p&gt;Нещодавно наткнувся на це слово на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B5%D0%BB%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Випрошування цукерок «Частування чи шкода» , костюмовані вечірки,&#xA;  святкові багаття, світильник Джека, ловлення яблук, святкові столи,&#xA;  &lt;strong&gt;вогнеграї&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І дуже воно мені сподобалося, однак в СУМі я його не знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А тому у мене виникло два запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Чи можна вживати це слово, наприклад у творах для ЗНО? Бо мені здається, що воно не перечить правилам українського словотвору (у нас є слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vodoghraj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;водограй&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Що воно означає? Це звичайне вогнище чи щось інше?&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-02T07:25:50.303" Title="Чи можна вживати слово &quot;вогнеграй&quot;?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5106" PostTypeId="2" ParentId="5104" CreationDate="2018-11-02T06:48:11.633" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не можу доказно пояснити «чому слово вибране для», &lt;em&gt;мішок&lt;/em&gt; може означати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Збірність&lt;/em&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;А також &lt;em&gt;плату&lt;/em&gt;, шчо імовірніше, оскільки значна частина слів витекли сюди.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Деякі &lt;a href=&quot;https://pl.wiktionary.org/wiki/bursa#bursa_(j%C4%99zyk_polski)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;џерела&lt;/a&gt; пишуть, шчо польська взяла не одразу від латиньської, а з німецького &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/B%C3%B6rse#German&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Börse&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котре наразі, навіть украӥнсьскою, прижило ся як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D1%80%D0%B6%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;біржа&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Раніше, як і польською в &lt;a href=&quot;http://wsjp.pl/do_druku.php?id_hasla=46083&amp;amp;id_znaczenia=5207742&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;15 сторічї&lt;/a&gt;, значило гаманця. Такого подібного переходу з &lt;em&gt;гаманець&lt;/em&gt; в штибу &lt;em&gt;гуртожитка&lt;/em&gt; помітно лиш в польськіј, инші мови переважно цӧго прямо взяли. Дешчо подібниј перехід, по-моєму, був з словом &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%96%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;пансіон&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; він &lt;em&gt;pensio&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шчодо першослова і значіня, то &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/bursa#Latin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут простіше&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Латинь — &lt;em&gt;шкура&lt;/em&gt;, себто &lt;em&gt;шкіра тварини&lt;/em&gt;, пряме запозиченє з елаѕької &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%B2%CF%8D%CF%81%CF%83%CE%B1#Ancient_Greek&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;βύρσα&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-11-02T06:48:11.633" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5107" PostTypeId="2" ParentId="5105" CreationDate="2018-11-02T07:13:55.897" Score="3" Body="&lt;p&gt;Можна, гадаю, вживати, оскільки сама украӥнська не забороняє і особливо не забороняла &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B0_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наподібок&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;новослівја&lt;/a&gt; ві творах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А так, це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%92%D0%BE%D0%B3%D0%BD%D0%B5%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B9&amp;amp;redirect=no&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;феєрверк&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Гадаю, сє до кшталту: нїмецького &lt;em&gt;Feuerwerk&lt;/em&gt;, анґліјського &lt;em&gt;Firework&lt;/em&gt;. А південословјанського досвіду з &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/vatromet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;vatromet&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; вжити ми не взмозі, оскільки &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D0%B3%D0%BD%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;вогнемет&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — вже має власного иншого значіня. З најблизькішого хіба шчо є чесько-словацьке &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/oh%C5%88ostroj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ohňostroj&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де украӥнська має корня &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/strij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;стріј&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; з подібним значіням. Однак слово &lt;em&gt;водограј&lt;/em&gt;, пак словникового, надає перевазі &lt;em&gt;вогнеграю&lt;/em&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-11-02T07:25:50.303" LastActivityDate="2018-11-02T07:25:50.303" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5108" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5111" CreationDate="2018-11-02T22:54:03.727" Score="2" ViewCount="497" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;бар&quot; походить від англійського &quot;bar&quot;, та має таке &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значення&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Невеликий ресторан, в якому напої і закуски споживають біля стойки&#xA;  буфету або за столиками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво чи є влучний відповідник до цього запозиченого слова. На Словотворі я не знайшов потрібної інформації. Слова &quot;корчма&quot; чи &quot;шинок&quot; не підходять, бо згідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shynok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt; - це:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Невеликий заклад, де продавалися на розлив спиртні напої&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, я так розумію, в даних закладах акцент робився саме на продажу алкогольних напоїв.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще одна трудність полягає у тому, що навіть якщо ми замінимо &quot;бар&quot; цими словами, то як бути із такими варіантами як: &quot;суші-бар&quot;, &quot;винний бар&quot;, &quot;молочний бар&quot; тощо?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-03T10:16:21.997" Title="Чи є в українській мові відповідник до слова &quot;бар&quot;?" Tags="|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5109" PostTypeId="2" ParentId="5091" CreationDate="2018-11-02T23:09:56.770" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згідний із відповідю доданою раніше, що найкращим варіантом буде &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/7/53407/100986.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;провідна зоря (зірка)&quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, знайшов ще такий варіант як &quot;&lt;a href=&quot;http://ru.howtosay.org/ru_uk/%D0%9F%D1%83%D1%82%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0%D1%8F+%D0%B7%D0%B2%D0%B5%D0%B7%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;дороговказ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot;, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Добродетель – наша защита и путеводная звезда, которая хранит наше&#xA;  благоразумие даже тогда, когда наши чувства ошибаются.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Доброчесність — наш захист і дороговказ, що пробуджує судження, коли&#xA;  почуття хиблять.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або навіть слово &quot;&lt;strong&gt;маяк&lt;/strong&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Каждая сестра, если она живет как женщина, преданная Богу, становится&#xA;  путеводной звездой, за которой будут следовать, и сажает семена&#xA;  праведного влияния, урожай от которых будут пожинать еще десятки лет.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кожна сестра, яка живе як жінка Бога, стає маяком для інших, щоб&#xA;  показувати дорогу і сіяти зерна праведного впливу, врожай яких буде&#xA;  зібрано десятиліттями пізніше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або &quot;&lt;strong&gt;дороговказна зірка&lt;/strong&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Это наша “путеводная звезда; это якорь нашей души”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Воно є “дороговказною зіркою,... якорем для наших душ”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, може бути переклад &quot;&lt;strong&gt;Полярна зірка&lt;/strong&gt;&quot;, адже вона часто використовується для пошуку напрямку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-02T23:09:56.770" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5110" PostTypeId="2" ParentId="3758" CreationDate="2018-11-02T23:24:44.157" Score="3" Body="&lt;p&gt;На сайті Словник зустрічаємо як &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BA%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%83%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перше&lt;/a&gt;, так і &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BA%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;друге&lt;/a&gt; слово. Однак слова &quot;розквітнутися&quot; немає в СУМі (але там є слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozkvitnuty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розквітнути&lt;/a&gt;), немає його і в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BA%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D1%83%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;. Та й в Інтернеті немає ніяких доказів того, щоб це слово вживалося ще десь окрім цього дитячого віршика, тому я гадаю, що не варто його використовувати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також хочу поставити під сумнів, що це автоматичний переклад слова &quot;расцветутся&quot;, бо, наприклад, Гугл його перекладає як: &quot;розквітнуть&quot; або &quot;розцвітуть&quot;. Можливо, це просто помилка перекладача.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-02T23:24:44.157" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5111" PostTypeId="2" ParentId="5108" CreationDate="2018-11-03T09:18:43.043" Score="2" Body="&lt;p&gt;Коли трудність з тим, шчо лише до спиртне чи не можна пристосувати не спиртне, то новішиј СУМ не такиј суровиј.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44376&amp;amp;page=1405&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КО́РЧМА́, ко́рчми́, &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt; КО́РШМА́, ко́ршми́, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;іст.&lt;/em&gt; Шинок, заїзд, де продавалися спиртні напої.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Сучасний ресторан, стилізований під такий заклад.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нове (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D1%87%D0%BC%D0%B0#%D0%97%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не зовсім&lt;/a&gt; — оскільки ранїше було виду кавјарнї) означінє не лиш усуває спиртневиј напрям, а сам спиртневиј напрям перетворює на «історичне». Тобто з цӧго погляду проблем ніяких. Гадаю, шчо питанє тут: ж бо корчма — загальніше понятє, де стіјка — &lt;em&gt;bar&lt;/em&gt;, не завше є основою, себто навіть можлива незвичаєва відсутність &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shynkvas&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;шинквасу&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;em&gt;шинок&lt;/em&gt; шче не ввіјшов в новішиј словник через недонаповність, однак, походить від нїмецького &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Schenke&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Schenke&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Тому ось шче довід складностӥ ӧго називати украӥнським відповідником, хоча слово добре і давно прижило ся.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-03T09:18:43.043" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5112" PostTypeId="2" ParentId="5108" CreationDate="2018-11-03T10:16:21.997" Score="2" Body="&lt;p&gt;У мене бар асоціюється здебільшого з місцем куди люди ходять на пиво. Отже,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pyvnycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПИВНИ́ЦЯ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, і, &lt;em&gt;жін&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; Заклад, де продають і п'ють пиво. &lt;em&gt;Хіба не з ним інколи заходили вони в .. пивницю випити по склянці пива й поговорити щиро,&#xA;  по-товариському?&lt;/em&gt; (Анатолій Шиян, Магістраль, 1934, 168); &lt;em&gt;Ми.. За&#xA;  сосновим столом сидимо У маленькій, дорожній пивниці&lt;/em&gt; (Платон Воронько,&#xA;  Мирний неспокій, 1960, 142).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-11-03T10:16:21.997" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5113" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5114" CreationDate="2018-11-03T11:30:55.037" Score="2" ViewCount="202" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trenuvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тренування&lt;/a&gt; - навчання, вправи для вдосконалення навику, майстерності. Утворене від дієслова &quot;тренувати&quot;, що було запозичене з англійської мови (&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom5.pdf#page=629&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt;, ст. 629).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, слово є в СУМі і сьогодні його можна почути дуже часто. Однак, цікавить чи є якийсь український відповідник, бо пошуки на Словотворі та в Інтернеті нічого не дали.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-07T09:06:23.307" Title="Чи є в українській мові відповідник до слова &quot;тренування&quot;?" Tags="|відповідник|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5114" PostTypeId="2" ParentId="5113" CreationDate="2018-11-03T12:02:00.370" Score="3" Body="&lt;p&gt;3і «Словника української мови» в 20 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=16220&amp;amp;page=538&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВПРА́ВА&lt;/a&gt;, и, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;. 1. &lt;em&gt;Розвиток певних якостей, навичок постійною, систематичною роботою. Вивчила недавно .. граматику [італійську] і тепер для вправи читаю книжки&lt;/em&gt; (Леся Українка);&#xA;  &lt;em&gt;Щоденна вправа на добрім інструменті здавалася їй перспективою на недалекий побут [перебування] в консерваторії&lt;/em&gt; (О. Кобилянська); // Спроба опанувати якусь справу, набути певного вміння. &lt;em&gt;Тепер не пригадую, щоб у семінарії я оддавався своїм літературним вправам&lt;/em&gt; (С. Васильченко); &lt;em&gt;Поштар теж побачив у вікно дідові вправи на велосипеді&lt;/em&gt; (О. Донченко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=16233&amp;amp;page=538&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВПРАВЛЯ́ТИ&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;&lt;/a&gt;, я́ю, я́єш, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кого, що і без прям. дод&lt;/em&gt;. Постійною працею, практикою розвивати, вдосконалювати певні риси характеру, навички тощо; тренувати. &lt;em&gt;Касян завів такий порядок, що одні йшли до хазяйської роботи, других вправляв у воєннім ремеслі: вчились їздити на коні, стріляти в ціль, поводитися з гарматою&lt;/em&gt; (А. Чайковський); &lt;em&gt;– Ти також можеш дуже добре грати, хоч інакше. Тільки пильно вправляй. Без праці далеко не зайдеш&lt;/em&gt; (Б. Лепкий); &lt;em&gt;Людина вправляє свою вищу нервову діяльність шляхом систематичної розумової та фізичної праці&lt;/em&gt; (з навч. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=16236&amp;amp;page=538&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВПРАВЛЯ́ТИСЯ&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;&lt;/a&gt;, я́юся, я́єшся, &lt;em&gt;недок.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у чому, також із чого&lt;/em&gt;. Постійними, систематичними заняттями, виконанням певних вправ розвивати й удосконалювати які-небудь уміння та навички. &lt;em&gt;– Я дуже зайнятий студіями... Крім того, даю лекції, вправляюсь сам багато в музиці...&lt;/em&gt; (О. Кобилянська); &lt;em&gt;– Патер Алоїзій навмисне водить мене до Жолкєвських вправлятися з латині&lt;/em&gt; (З. Тулуб); &lt;em&gt;Дехто спав, інші вправлялися в стрільбі&lt;/em&gt; (С. Воскрекасенко); // Робити певні вправи на спортивних приладах. &lt;em&gt;Юрко пішов у фізкультурний зал, де на трапеціях і брусах вправлялися школярі&lt;/em&gt; (О. Донченко);&#xA;  &lt;em&gt;Ми зачудовано дивилися, як на кільцях та брусах хвацько вправляються хлопчаки й дівчата&lt;/em&gt; (Є. Доломан); // &lt;em&gt;ірон&lt;/em&gt;. Займатися чим-небудь. &lt;em&gt;Вони вже, напевно, десь там стоять на могилі, позадиравши голови, і вправляються в саркастичних дотепах...&lt;/em&gt; (О. Довженко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як я розумію особисто для себе, тренуватися — це навчатися чомусь &lt;em&gt;на практиці&lt;/em&gt;, тобто це частковий випадок слова &lt;em&gt;навчатися&lt;/em&gt; — навчатися можна і теоретично, і практично, а слово &lt;em&gt;тренуватися&lt;/em&gt; робить акцент на практичному засвоєнні навичок. Відповідно також можна використовувати &lt;em&gt;навчати&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;навчатися&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;навчання&lt;/em&gt; (але ці слова мають ширше значення) або в деяких випадках &lt;em&gt;практикуватися&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;практика&lt;/em&gt; (але ці слова можуть мати інше значення, бо мова може йти про різні рівні практичності; і вони теж іншомовного походження).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-11-03T12:02:00.370" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5115" PostTypeId="2" ParentId="5113" CreationDate="2018-11-03T12:13:22.810" Score="3" Body="&lt;p&gt;Доволї широке слово, оскільки навчанє і вдосконаленє дешчо ріжні понятя. Лїпше, гадаю, описати сӧго слова як «тримати чи розвинути до певного рівня». &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином добре підходить слово &lt;em&gt;підготовка&lt;/em&gt; від &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidghotovljaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;підготовити&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;також до чого&lt;/em&gt;. Давати необхідний запас знань, передавати навички, досвід і т. ін. в процесі навчання, практичної діяльності. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;em&gt;у сполуч. із сл. себе&lt;/em&gt;. Набувати певних знань, навичок, досвіду і т. ін.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім сӧго існують також наступні, але вже не так вживані чи поза тим складніші для вживу&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyuchka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИ́УЧКА, и, &lt;em&gt;жін.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Дія за значенням &lt;em&gt;виучувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;виучити&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Сукупність знань, навиків, здобутих внаслідок навчання чому-небудь. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;заправа&lt;/em&gt; (і взагалі подальші від &lt;em&gt;права&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;вправа&lt;/em&gt;) від &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D1%8F%D1%82%D0%B8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;заправляти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;дрессировать, выдрессировать, натаскать;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-11-03T12:13:22.810" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5116" PostTypeId="2" ParentId="3540" CreationDate="2018-11-03T12:39:25.510" Score="2" Body="&lt;p&gt;Спершу подивимося, що ж таке &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%91%D1%88%D0%BA%D0%B8%D0%BD_%D0%BA%D0%BE%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;йошкін кот&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Фразеологізм. Використовується як вигук.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І його значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;вживається для того, щоб висловити досаду, сильне здивування, подив&#xA;  або іншу емоцію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер перейдемо до фразеологізму &quot;Йосип на кобилі&quot;. Наскільки мені відомо - це також вигук, який вживається, щоб висловити сильне здивування, досаду та подив:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Та &lt;strong&gt;Йосип на кобилі&lt;/strong&gt;! - каже вона і йде відчиняти сама, з кожним кроком дедалі сильніше дратуючись (Стівен Кінг &quot;Кінець зміни&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або ж ще також процитую одного користувача з цього &lt;a href=&quot;http://forum.meta.ua/topic/t/48364.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форуму&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;По-моєму, це просто нестача культури. Коли де тільки можна вставляють&#xA;  відоме (хоч його нема у словнику) слово з 3 букв у різних комбінаціях&#xA;  і чиюсь матір у незручному для неї положенні - які тут негаразди у&#xA;  суспільстві? А щоб емоційно виразитися, краще сказати: &quot;Чорт візьми!&quot;,&#xA;  &quot;&lt;strong&gt;Йосип на кобилі!&lt;/strong&gt;&quot;, &quot;Японська хата!&quot; або щось схоже. Справді, без&#xA;  таких матюків, від яких вуха в&quot;януть, можна прекрасно обійтися. І ще й&#xA;  набагато краще!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто бачимо, що фразеологізми між собою схожі. Тому я гадаю, що замінити фразеологізм &quot;йошкін кот&quot; &quot;Йосипом на кобилі&quot; можна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, не все так просто! В Інтернеті це питання викликало цілу бурю різних думок. Чому? Більше про це я дізнався на цьому форумі. Серед аргументів чому не варто перекладати фразеологізм &quot;йошкін кот&quot; були:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&quot;&lt;em&gt;Рідковживані вислови краще перекладати тупо і в лоб. Написали би &quot;Йошкин кіт&quot;, і ні у кого би це не викликало би ніяких дурносміхств&lt;/em&gt;&quot;. І справді, &lt;a href=&quot;http://nashe-chtivo.ru/fo4.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;можливий&lt;/a&gt; дослівний переклад (калькування) фразеологічних одиниць (хоч тут ідеться про переклад з англіської на українську, однак ці самі правила ми можемо застосувати для перекладу з росіської на українську, &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/search.php?fullname=%EA%EE%F2&amp;amp;submit=%D8%F3%EA%E0%F2%E8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приклад&lt;/a&gt;). Проте, я не впевнений, що &quot;йошкін кіт&quot; - це &quot;рідковживаний вислів&quot;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&quot;&lt;em&gt;Подібний вислів - евфемізм, не більше. Там немає значення, просто слово-паразит. Зі &quot;звучанням&quot; типу матюка. Значить будь-який &quot;замінник&quot; матюка годиться&lt;/em&gt;&quot;. Знову ж таки, згідно до цитати із першого форуму вигук &quot;Йосип на кобилі&quot; може вживатися як &quot;замінник матюка&quot; (тобто є ефемізмом), і також може бути &quot;словом-паразитом&quot;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тут же пропонується &quot;влучніший варіант&quot; перекладу - &quot;&lt;a href=&quot;http://myslovo.com/?dictionary=%D0%B9%D0%BE%D1%85%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D0%B1%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Йоханий бабай!&lt;/a&gt;&quot;. Це теж ефемізм, сленг, і також &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53401/374628.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;виражає досаду&lt;/a&gt;, подив тощо. Тому гадаю, що він також може бути хорошим замінником &quot;йошкіного кота&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, особисто я не розумію, чому не можна перекласти &quot;йошкін кот&quot; як &quot;йосип на кобилі&quot;. Проте, зробимо висновок, що можна скалькувати і сказати &quot;йошкін кіт&quot; або ж сказати &quot;йоханий бабай&quot;, або ж іще один вигук - &quot;&lt;a href=&quot;http://moyaosvita.com.ua/vidpovidi/shho-oznachaye-slovo-kapec/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Капець&lt;/a&gt;!&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-03T12:39:25.510" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5117" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-03T12:51:40.460" Score="2" ViewCount="64" Body="&lt;p&gt;Нещодавно стало цікаво чи є українській відповідник до слова &quot;дитсадок&quot; (дитячий садок). І одразу ж на Вікіпедії я наткнувся на діалектний варіант &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%85%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;захоронка&lt;/a&gt;&quot;. Однак, такого слова немає в СУМі, на Словотворі схожої теми мені знайти не вдалося.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, чи є ще якісь українські слова, які б вживалися для позначення дошкільних закладів освіти (можливо діалектизми з інших регіонів України, якщо там взагалі існувало так поняття як &quot;дитячий садок&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-03T12:51:40.460" Title="Відповідник до &quot;дитячого садка&quot;" Tags="|відповідник|діалектизми|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5118" PostTypeId="2" ParentId="1227" CreationDate="2018-11-03T13:10:40.637" Score="0" Body="&lt;p&gt;Гадаю можливі такі варіанти перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://classes.ru/all-ukrainian/dictionary-russian-ukrainian-bigruuk-term-5160.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Безбілетник&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://www.unlimited-translate.org/uk/dictionaries/russian-to-ukrainian/translate/%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%B1%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розмовний&lt;/a&gt; варіант).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.glosbe.com/ru/uk/%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%B1%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Заєць&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пасажир без квитка (використовуємо описовий переклад).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Безквитковий пасажир (див. значення слова &quot;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B7%D0%B0%D1%94%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;заєць&lt;/a&gt;&quot; в СУМі).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також інколи ми можемо замінити це слово якимось іншим, якщо це припустимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оригінал&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Например, когда в районе Алис-Спрингса было нашествие диких кроликов,&#xA;  проводники тайком запустили на поезд этих «безбилетников».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Переклад&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Одного разу, коли в районі Аліс-Спрінгса розвелося багато кроликів,&#xA;  вони нишком пронесли цих тварин на поїзд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-03T13:10:40.637" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5119" PostTypeId="2" ParentId="2978" CreationDate="2018-11-03T14:27:13.597" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ось приклади вживання словосполучення &quot;&lt;strong&gt;діючий вулкан&lt;/strong&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Єдиний в Україні діючий вулкан знаходиться в селі Старуня,&#xA;  Богородчанського району, Івано-Франківської області (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B8_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вулкани поділяють на діючі, потенційнодіючі, умовно згаслі і згаслі&#xA;  (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=vg3QBQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA195&amp;amp;lpg=PA195&amp;amp;dq=%D0%B4%D0%B5%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B2%D1%83%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B9%20%D0%B2%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD%20%D0%BF%D0%BE%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=kMUQ0Hgjie&amp;amp;sig=XOg30YJhh3ZZCRKlUwQtbTKmmf0&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwiq07CytbjeAhXik4sKHTDgBG0Q6AEwE3oECAAQAQ#v=onepage&amp;amp;q=%D0%B4%D0%B5%D0%B9%D1%81%D1%82%D0%B2%D1%83%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B9%20%D0%B2%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD%20%D0%BF%D0%BE%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-українському тематичному словнику&lt;/a&gt; також бачимо переклад &quot;діючий вулкан&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім &quot;&lt;a href=&quot;https://tsn.ua/svit/odin-z-aktivnih-vulkaniv-yevraziyi-plyuyetsya-popelom-na-6-metriv-692594.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;активний вулкан&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://ipress.ua/ljlive/eyyafyadlayokyudl_zhyvyy_vulkan_v_islandii_shcho_nakoiv_problem_15821.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;живий вулкан&lt;/a&gt;&quot; можна ще також сказати &quot;вулкан, який прокинувся&quot; (тоді само-собою стає зрозуміло, що він активний).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-03T14:27:13.597" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5120" PostTypeId="2" ParentId="4661" CreationDate="2018-11-03T17:10:00.477" Score="1" Body="&lt;p&gt;Вікі підказує&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Желехівку закріплено в «Руській граматиці» С. Смаль-Стоцького й Т. Ґартнера, що вийшла у світ 1893 року у Львові &lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ця &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/66463&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt; правопису (правда, 1892 року) про те, однак не дуже розказує про відмінювань, лиш наведено приклади, причому без підпису відмінків і з иншим порядком — я визначив лиш за иншими словами і порівнянями з чинними, нп. &lt;em&gt;часть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;річ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наш приклад, приведу до лїпшого вигляду з підписами, але без зміни порядка:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;називний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-є&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;родовий&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікань&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;давальний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-ю&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-ям&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;знахідний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-є&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;кличний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-є&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;орудний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-єм&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-ями&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;місцевий&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-ї,-ю&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нарікан-ях&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для порівняня чинне:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;називний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;родовий&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;давальний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-ю&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-ям&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;знахідний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;кличний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;орудний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-ям&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-ями&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;місцевий&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-і,-ю&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;наріка́нн-ях&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цїкаво, шчо кличний за порядком на 5 місцї. Також з приємного:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;нема збігів між множиною та одниною&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;виглядає і поводе ся як звичаєвий [але мякий, тобто з &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt;] середнїй рід, для порівняня:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;називний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;сел-о́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;се́л-а&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;родовий&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;сел-а́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;сіл&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;давальний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;сел-у́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;се́л-ам&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;знахідний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;сел-о́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;се́л-а&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;кличний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;сел-о́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;се́л-а&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;орудний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;сел-о́м&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;се́л-ами&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;місцевий&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;сел-і́,-у́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;се́л-ах&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-07-22T09:12:42.883" LastActivityDate="2021-07-22T09:12:42.883" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5121" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-04T09:49:23.293" Score="7" ViewCount="4300" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.%D0%B2%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B0.%D1%80%D1%84/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%B8/%D1%80%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C/%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%87%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник&lt;/a&gt; пропонує варіант &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/peredplatnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;передплатник&lt;/a&gt;&quot;. Однак, я не впевнений, що це слово завжди буде доречно так перекладати (також варто врахувати, яке воно має визначення в СУМі - &quot;Той, хто передплатив яке-небудь друковане видання&quot;, а як бути із &quot;подписчиками&quot; в соц. мережах, Юутб-каналів тощо. Гадаю слово &quot;передплатник&quot; тут не буде доречним, хоча б через те, що в ньому є частина &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/platnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;платник&lt;/a&gt;&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Другий варіант, який мені вдалося знайти - &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%87%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;абонент&lt;/a&gt;&quot;. Знову ж таки, мені здається, що воно не завжди підійде, бо, наприклад, дивно буде почути: &quot;У мене сто абонентів в Інстаграмі&quot;. Гадаю, що таке речення зараз могло б спантеличити кого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто цікавить як саме ми можемо перекласти це слово українською, щоб вживати його коли говоримо про соціальні мережі, Інтернет тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-11-12T01:14:55.473" LastActivityDate="2021-02-16T13:22:18.550" Title="Як перекласти слово &quot;подписчик&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5122" PostTypeId="2" ParentId="1465" CreationDate="2018-11-04T09:57:17.847" Score="0" Body="&lt;p&gt;Додам, що навіть не обов'язково перекладати, адже в українській мові можна вживати &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/no&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;но&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Уживається при вираженні застереження від чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І приклад із СУМу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Аниця хотіла говорити, та піп не дав: — Но, но, — сказав, — не ляпай&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-04T09:57:17.847" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5123" PostTypeId="2" ParentId="5121" CreationDate="2018-11-04T10:03:36.293" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poslidovnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;послідовник&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B4%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;послідувач&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/122969/38-Ganzha.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підписник&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poslidovnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Послідо́вник&lt;/a&gt;, а, чол. Той, хто наслідує кого-, що-небудь, іде за чиїмсь прикладом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Новітнім послідовникам Наполеона не слід забувати&#xA;  про сумну долю його походу в Росію! (Літературна Україна, 16.X 1962,&#xA;  2);&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Приклад передовиків знаходить послідовників насамперед там, де&#xA;  партійні організації постійно тримають цю справу в полі свого зору&#xA;  (Радянська Україна, 22.III 1961, 2);&lt;br&gt;&#xA;  Безстрашність викликає багато&#xA;  послідовників (Іван І. Волошин, Дні.., 1958, 159);&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B4%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Послідувач&lt;/a&gt;… &quot;по&quot; — теперешній час; &quot;слідувач&quot; — той хто іде за кимось (дивись слово &quot;слідчий&quot;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;dicts=9&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Підписник&lt;/a&gt;.&#xA;сенс полягає в дії людини за власним бажанням приєднатися до чогось. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;…зголосився на безоплатне отримання актуальної інформації, реклами та&#xA;  новин, доцільно називати підписни́к.&lt;/em&gt; — Ангеліна Ганжа&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перші два зустрічаються в аніме спільнотах, третій у соц. мережі ВК та з усіх трьох варіантів не подобається третій.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1067" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-11-12T01:14:11.280" LastActivityDate="2018-11-12T01:14:11.280" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5124" PostTypeId="2" ParentId="5113" CreationDate="2018-11-04T10:09:42.727" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14076&amp;amp;page=455&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відточую&lt;/a&gt; (-свої навички/майстеріність/вимову/тіло(вставка))&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те, що треба для повсякденного використання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(↓правка↓)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А training, јак і украјинське тренуванье мо' значити також і те, шчо&#xA;  вчать з 0. Навіть јакшчо про сього забути, то відточенье маје на увазі&#xA;  вивід чогось јакісного. Сьебто ја тренују мову та ја відточују мову —&#xA;  мајуть инші забарвлень. Тому, будь ласка, појасніть, чому «те шчо тре'&#xA;  дльа повсьакденного вживу».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, колись довелося перекласти таке речення &quot;i'm back! were you doing some training?&quot;&#xA;Яку я переклав як: я повернулася! відточуєш свої навички?&#xA;(для пояснення ситуації: хлопець колись професійно займався невідомою мені діяльністю, пов'язаною із фехтуванням, а дівчина перед тим як запитала побачила, що він повторював замахи зброєю)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...шчо вчать з 0...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку неможливо щось вчити з нуля, бо у всіх є якісь початкові задатки від матінки природи та тоді вже слід використовувати слово &quot;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=32242&amp;amp;page=1042&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;засвоїти&lt;/a&gt;&quot; або &quot;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15731&amp;amp;page=521&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оволодіти&lt;/a&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1067" LastEditorUserId="1067" LastEditDate="2018-11-07T09:06:23.307" LastActivityDate="2018-11-07T09:06:23.307" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5125" PostTypeId="2" ParentId="4020" CreationDate="2018-11-04T10:19:39.240" Score="1" Body="&lt;p&gt;Знайшов цікавить і досить непоганий &lt;a href=&quot;https://lyricstranslate.com/ru/creep-%D1%81%D0%BB%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BA.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад&lt;/a&gt; цих рядків:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Та я - слимак!.. &#xA;  Дивакуватий я є...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Що ж я, в біса, тут роблю?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Це ж не моє...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда, трішки мені не подобається переклад &quot;слимак&quot;, тому я вирішив пошукати ще можливі варіанти, і &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/creep?page=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; серед них є такі: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plazun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;плазун&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гад&lt;/a&gt; (непоганий варіант), &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/monstr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;монстр&lt;/a&gt; (також можливий варіант), &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokydjky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;покидьок&lt;/a&gt; (на мою думку, найкращий варіант перекладу).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-04T10:19:39.240" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5126" PostTypeId="2" ParentId="3194" CreationDate="2018-11-04T10:40:32.620" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ось яке пояснення дає &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D1%83-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%96%D0%BA%D1%83/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн Корректор&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо після конструкції з прикметником наступний іде перелік, замініть&#xA;  на: такий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Не рекомендовано&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Рекомендовано наступні заходи: заощадження електроенергії, скорочення&#xA;  робочого часу, скорочення адміністративних витрат.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Рекомендовано&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Рекомендовано такі заходи: заощадження електроенергії, скорочення&#xA;  робочого часу, скорочення адміністративних витрат.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У наступні 20-25 років Україні треба провести багато реформ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Врахуйте, тут пише &quot;не рекомендовано&quot;, а не &quot;помилка&quot;, тобто, гадаю, що у певних випадках це не вважатиметься грубою помилкою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53409/26359.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;уроки державної мови, де бачимо таку ж інформацію:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наступний – який з’являється слідом за чимось; найближчий у часі чи&#xA;  просторі. Залежно від контексту це слово має кілька значень:&#xA;  “дальший”, “подальший”, “другий”. Якщо йдеться про предмети або&#xA;  конкретні явища, здебільшого вживають прикметник наступний: наступний&#xA;  урок, наступного дня (тижня), наступна зупинка. Коли ж мовиться про&#xA;  абстрактні явища, що відбувалися чи відбуватимуться після якогось&#xA;  часу, події, частіше вдаються до прикметників дальший, подальший:&#xA;  дальше життя, подальша доля, подальша робота. Ненормативними є вислови&#xA;  на слідуючий день, слідуюче питання, слідуюча зупинка і т. д.&#xA;  Дієприкметник слідуючий, що входить до них, неможливий навіть&#xA;  теоретично, бо в українській мові немає дієслів, од яких можна було б&#xA;  його утворити. &lt;strong&gt;Втім, замість сталося наступне ліпше сказати сталося&#xA;  ось що. Перед переліком або поясненням доречне слово такий. Не&#xA;  наступні факти, а такі факти, не з наступних спеціальностей, а з таких&#xA;  спеціальностей, заявляти не наступне, а таке.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-04T10:40:32.620" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5127" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5129" CreationDate="2018-11-04T10:58:37.957" Score="2" ViewCount="109" Body="&lt;p&gt;Наткнувся на текст написаний І. Франком наткнувся на таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Та тільки музика малює все те тонами, котрих &lt;strong&gt;скаля&lt;/strong&gt; і різнородність є&#xA;  дуже обмежена, але котрих зате вона вживає як до потреби, поодиноко&#xA;  або меншими чи більшими гармонійними в’язками (акордами), викликаючи&#xA;  тим способом в нашій душі такі ефекти, яких не може викликати говорене&#xA;  слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Захотів подивитися значення в СУМі однак там не знайшов нічого, не знайшов я потрібного значення і в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/rizne/zvslovnyk.htm#S&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зведеному словнику маловживаних та застарілих слів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-04T11:27:37.417" LastActivityDate="2018-11-04T11:27:37.417" Title="Що таке &quot;скаля&quot;?" Tags="|переклад|значення-слів|from-english|from-german|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5128" PostTypeId="2" ParentId="5121" CreationDate="2018-11-04T11:07:53.613" Score="0" Body="&lt;p&gt;Якшчо продовжувати власну думку зі запитаня-родича, де теж є обуренє на слово однопневого &lt;em&gt;передплатити&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2551/&quot;&gt;Як назвати оформлення отримання новин в мережі?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там я пораяв пня &lt;em&gt;запис&lt;/em&gt;. Тому коли рухати в такому ж напрямі, то отримую &lt;em&gt;записар&lt;/em&gt;, як &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pysar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;писар&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; від &lt;em&gt;пис&lt;/em&gt;. Матимемо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Маю 100 записарів в Інстаґрамі&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правда, словників з таким словом нема. Хіба шчо не јменника &lt;em&gt;записаниј&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=31381&amp;amp;page=1021&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАПИ́САНИЙ, &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;е&lt;/em&gt;.&lt;/a&gt; Дієпр. пас. до &lt;em&gt;записа́ти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-11-04T11:07:53.613" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5129" PostTypeId="2" ParentId="5127" CreationDate="2018-11-04T11:14:52.443" Score="3" Body="&lt;p&gt;Це або пряме запозичення з анґлійського слова &lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/scale&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;scale&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, або через німецьке &lt;a href=&quot;https://www.duden.de/rechtschreibung/Skala&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;die Skala&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; у значенні: 3. (Musik) Tonleiter. Наведу анґлійське тлумачення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;2 : a graduated series of &lt;strong&gt;musical tones&lt;/strong&gt; ascending or descending in order of pitch according to a specified scheme of their intervals.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;довільно перекладаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;2 : серія поступових &lt;strong&gt;музичних тонів&lt;/strong&gt;, що спадають чи наростають в порядку кроку відповідно до означеної схеми їх інтервалів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це слово часто запозичують як &quot;шкала&quot;, але у вашій цитаті воно має значення &quot;діапазону&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/26113&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словничку з творів Івана Франка&lt;/a&gt; це одне з останніх значень:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;скаля    Скаля́:    Ска́ля:&#xA;  рівень, міра, розмір [II]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;тут: &lt;strong&gt;діапазон&lt;/strong&gt; [28]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;тут: &lt;em&gt;лад&lt;/em&gt; [48]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;шкала&lt;/em&gt;, рівень [12]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже Франко каже, що діапазон і різнородність музичних тонів дуже обмежені, але вправні музиканти вміють так скористатися цією обмеженою кількістю тонів, щоб викликати в нашій душі такі ефекти, яких не може викликати говорене слово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-04T11:22:36.263" LastActivityDate="2018-11-04T11:22:36.263" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5130" PostTypeId="2" ParentId="3338" CreationDate="2018-11-04T11:26:01.940" Score="1" Body="&lt;p&gt;Феячити - робити з власної волі щось хороше, незвичайне (таке визначення я знайшов на цьому російському &lt;a href=&quot;http://www.bolshoyvopros.ru/questions/1879103-chto-znachit-fejachit.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форумі&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Досить складно дати точну відповідь коли з'явився цей неологізм і чи він спершу з'явився в російській чи українській мовах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що ми маємо? Перша частина слова - це запозичене з англійської мови &quot;фея&quot;, а також друга частина &quot;-чити&quot;. Гадаю, що воно могло виникнути і в нашій мові, щось на кшталт слів &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pyjachyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пиячити&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vyrjachuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вирячити&lt;/a&gt;&quot; тощо. Але таким самим чином воно могло з'явитися і в російській мові, тому складно сказати калька це чи ні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-04T11:26:01.940" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5131" PostTypeId="2" ParentId="1053" CreationDate="2018-11-04T11:48:24.290" Score="0" Body="&lt;p&gt;Найпопулярнішими варіантом на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/laifkhak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lazivka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лазівка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%B9%D1%84%D1%85%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; також пропонує відпвоідники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Українські еквіваленти цього слова — «кмітливість», «рецепт»,&#xA;  «знахідка».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що деколи це слово можна замінити &quot;життєвим &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sekret&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;секретом&lt;/a&gt;&quot;, наприклад: &quot;Він знав один життєвий секрет, а тому зміг легко розпалити багаття&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от &quot;лайхакінг&quot; можна вже перекласти як &quot;спрощення життя&quot;, а от слово &quot;хитрик&quot; (або &quot;хитрун&quot;) з того самого Словотвору використати для &quot;лайфхакера&quot;, або ж навіть &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sprytnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;спритник&lt;/a&gt;&quot; чи &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lovkach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ловкач&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-04T11:48:24.290" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5132" PostTypeId="2" ParentId="1208" CreationDate="2018-11-04T11:58:56.097" Score="1" Body="&lt;p&gt;Почнемо з Російсько-українського словника на &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53396/128161.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;важитися, наважитися, поважитися, завзятися, насмілюватися,&#xA;  насмілитися, (з)осмілитися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І не важся йти туди!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дивимося &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синоніми&lt;/a&gt; до слова &quot;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дерзати&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Недок.: нава́жуватися, зва́жуватися, ріша́тися, перемага́тися,&#xA;  ва́житися, відва́жуватися, насмі́люватися, смі́ти, осмі́люватися,&#xA;  ризикува́ти, дерза́ти, обісмі́люватися&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-04T11:58:56.097" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5133" PostTypeId="2" ParentId="1231" CreationDate="2018-11-04T12:29:27.697" Score="2" Body="&lt;p&gt;Ну по-перше, запитання і питання можуть бути синонімами згідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zapytannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt;. Гадаю, що можливі такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Будуть запитання - звертайся&lt;/strong&gt; (бо із запитаннями звертаються, прикдад: Всі звертаються до Хоми з однаковим запитанням).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіант із взято прямо із СУМу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли з'являться у вас запитання... виникнуть якісь непорозуміння ...або надибаєте на чудернацькі речі чи там перешкоди, прошу негайно&#xA;до мене&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коли з'являться у вас запитання, прошу негайно до мене.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Виникнуть непорозуміння - спитаєш мене&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-04T12:29:27.697" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5134" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5137" CreationDate="2018-11-04T12:41:44.207" Score="3" ViewCount="609" Body="&lt;p&gt;Нещодавно відвідав презентацію дитячої книги &quot;Небесні ноти&quot;. Авторка цієї книги вставила ноти (до, ре, мі тощо) в різні слова української мови, наприклад &lt;strong&gt;мі&lt;/strong&gt;ст, во&lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt;йма тощо. І серед цих слів була &quot;ши&lt;strong&gt;фа&lt;/strong&gt;&quot;, але що це за слово і чи можна його взагалі вважати українським?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Раніше я такого не чув, тому вирішив пошукати в СУМі, однак там такого слова немає, а Гугл мені видав посилання на російське слово &quot;&lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/islam/905/%D0%A8%D0%B8%D1%84%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шифа&lt;/a&gt;&quot;, яке запозичене з арабської та означає &quot;сцілення від хвороби&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2021-01-21T05:27:11.827" Title="Що таке &quot;шифа&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="5" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5135" PostTypeId="2" ParentId="1356" CreationDate="2018-11-04T12:52:27.910" Score="0" Body="&lt;p&gt;Заглянемо в &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile.php?transfer=folders/te/tut.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-український словник&lt;/a&gt; сталих виразів, де дається такий переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут і (тут як) уродився, уродилася, уродилося; як тут; (іноді) сусіль. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.academic.ru/%D1%82%D1%83%D1%82+%D0%BA%D0%B0%D0%BA+%D1%82%D1%83%D1%82/ru/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн російсько-український словник&lt;/a&gt; пропонує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;тут, оту́т; ту́течки, ту́теньки, оту́течки, оту́теньки; (вот здесь)&#xA;  о́сьде, о́сьдечки&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;тут же — (тотчас) відра́зу [ж], зра́зу [ж]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;тут как \тут — в знач. сказ. тут як уроди́вся, тут і вроди́вся&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І гадаю хорошим варіантом буде &quot;тут же&quot; із &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tut&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-04T12:52:27.910" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5136" PostTypeId="2" ParentId="3814" CreationDate="2018-11-04T15:22:04.520" Score="8" Body="&lt;p&gt;Беручи до уваги інформацію від шановного викладача (Охорони праці), яку я запам'ятав на все життя:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9421&amp;amp;page=329&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вилка&lt;/a&gt; — це технічне, та буде помилкою використання слова &quot;виделка&quot; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;техн. Деталь механізму, приладу, яка має роздвоєний кінець. Проскуров&#xA;  похитав головою і вийняв вилку штепселя (Іван Ле, Право.., 1957, 167).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=8565&amp;amp;page=308&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Виделка&lt;/a&gt; — столовий предмет, також в побуті зустрічається як &quot;вилка&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;предмет столового прибору у вигляді ручки з кількома зубцями, яким&#xA;  беруть і кладуть до рота шматки їжі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1067" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-11-05T10:30:00.093" LastActivityDate="2018-11-05T10:30:00.093" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5137" PostTypeId="2" ParentId="5134" CreationDate="2018-11-04T17:58:48.483" Score="7" Body="&lt;p&gt;Не знаю відки панї авторка, можу лиш припустити, шчо зі західної частини Украӥни, де був значниј вплив нїмецької, а тут сє &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Schiff&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Schiff&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, тому окрім &lt;em&gt;шифа&lt;/em&gt; зустрічаєть ся менш правильниј напис за звучнею — &lt;em&gt;шіфа&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад Чернівцї мають &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%83%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BA-%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D0%BB%D1%8C_(%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BD%D1%96%D0%B2%D1%86%D1%96)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;будинок-корабель&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котрого коротко звуть &lt;em&gt;шифою&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окрім згаданого, вважати украӥнським словом складно, оскільки &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt; — не є питомою буквою чи звуком.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-01-20T21:44:25.933" LastActivityDate="2021-01-20T21:44:25.933" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5138" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5143" CreationDate="2018-11-05T09:58:10.517" Score="8" ViewCount="6096" Body="&lt;p&gt;Не раз чув як люди із мого міста ворота називають &quot;фірткою&quot; і я також досить часто вживаю це слово. Одного разу я вирішив його загуглити і яким же було моє здивування, коли я майже нічого не знайшов. Не знайшов я цього слова і в СУМі, однак там є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khvirtka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;хвіртка&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ж не може такого бути, щоб стільки людей помилялись і вживали неіснуюче слово. Можливо &quot;фіртка&quot; - це якийсь діалектизм (можливо галицизм), який просто не потрапив до СУМу? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-05T19:22:15.897" Title="Фіртка чи хвіртка?" Tags="|значення-слів|різниця-між-словами|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5140" PostTypeId="2" ParentId="3914" CreationDate="2018-11-05T17:35:49.093" Score="2" Body="&lt;p&gt;Одразу ж виникає логічне питання: &quot;Чи є сенс заміняти/перекладати &quot;смартфон&quot; як &quot;мудрофон&quot;, коли у нас все одно залишається частина &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%84%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;-фон&lt;/a&gt;&quot;, яка є запозиченням з англ. &quot;phone&quot;)?&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На рахунок вживання слова &quot;мудрофон&quot;. Його ви не побачете в жодному із відомих офіційних словників, тому я гадаю, що не варто використовувати це слово, наприклад, в офіцйно-ділових текстах чи навіть наукових (зазначу, що це моя думка і знову ж таки базується вона на тому, що цього слова немає в словниках).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо колись цей неологізм буде більш вживаним і з'явиться в якомусь словнику, однак, знову ж таки чи є сенс заміняти &quot;смартфон&quot; на &quot;мудрофон&quot;? Я не впевнений.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-05T17:35:49.093" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5141" PostTypeId="2" ParentId="3868" CreationDate="2018-11-05T17:50:14.253" Score="0" Body="&lt;p&gt;Заглянемо спершу в СУМ11. &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/urazlyvistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уразливість&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vrazlyvistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вразливість&lt;/a&gt;&quot; там позначаються як синоніми. Однак, якщо ми подивимося слова &quot;уразливий&quot; та &quot;вразливий&quot;, то побачимо деякі відмінності:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Уразливий - слабкий, погано захищений. Наші підрозділи зуміли цілком&#xA;  несподівано заявитися на уразливих флангах німців і навіть у них в&#xA;  тилу.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Уразливе місце (&lt;strong&gt;а не вразливе!&lt;/strong&gt;) — найбільш слабка сторона кого-,&#xA;  чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, коли ми говоримо про &quot;безпеку&quot;, то потрібно вживати слова &quot;уразливий&quot; та &quot;вразливий&quot; (див. Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C_(%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD%D1%96_%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%97)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;). А також дивимося &lt;a href=&quot;https://translate.academic.ru/vulnerability/en/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад&lt;/a&gt; схожого &quot;control vulnerability&quot; - &quot;уразливість системи управління&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, інколи ці слова можуть бути синонімами і крім СУМу це підтверджує і &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-05T17:50:14.253" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5142" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-05T17:59:30.170" Score="4" ViewCount="1818" Body="&lt;p&gt;Наткнувся на цей форум, де йшла дискусія про різницю між &quot;прошу&quot; та &quot;прохаю&quot;, тому хочу процитувати одного користувача:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Русизм (&lt;strong&gt;про &quot;я прошу&quot;&lt;/strong&gt;), як і &quot;по-моєму&quot;, хоча не завжди. З базаром Оверко правий.&#xA;  Просять предмет, прохають про... вчинок? Є щось спільне з благанням. А&#xA;  ось юзати (&lt;strong&gt;тобто вживати&lt;/strong&gt;) завжди лише &quot;прошу&quot; - це точно русизм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я прохаю тебе... Я благаю тебе... - напевно таке забарвлення у цього&#xA;  слова, хоча не зовсім те саме таки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от на сайті &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=21533&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературне місто&lt;/a&gt; бачу таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Обидва слова вживають у нашій мові: перше утворене від дієслова&#xA;  просити (прошу, просиш), друге – від прохати (прохаю, прохаєш). Проте&#xA;  останнім часом дієслово просити в усіх формах вживається значно&#xA;  частіше, ніж прохати, особливо це відчувається в діловому стилі:&#xA;  «прошу надати мені відпустку», «прошу Вашого дозволу», «прошу&#xA;  зарахувати мене слухачем курсів» і т. ін. Частіше вживання дієслова&#xA;  просити відбите і в «Російсько-українському словнику», т. 3. К.,&#xA;  «Наукова думка», 1968, с. 43), де воно стоїть на першому місці серед&#xA;  відповідників до російського слова «просить».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто опираючись на цю інформацію можу зробити висновок, що різниці між словами немає, однак слово &quot;прошу&quot; є популярнішим за &quot;прохаю&quot;. СУМ пише, що ці слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prokhaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синоніми&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як бути? Чи є хоч якась різниця між цими словами? Чи все ж вони абсолютні синоніми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-07T14:12:28.823" LastActivityDate="2021-04-07T17:14:56.270" Title="Чи є різниця між словами &quot;прошу&quot; та &quot;прохаю&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5143" PostTypeId="2" ParentId="5138" CreationDate="2018-11-05T19:22:15.897" Score="11" Body="&lt;p&gt;Перш за все зверну увагу, що тут мова йде не про різні слова, а про різну вимову одного слова.&#xA;Подивімось на походження цього слова (ЕСУМ)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/V6oDJ.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/V6oDJ.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, спочатку був звук [f]. То звідки ж взялось хв? Справа в тому, що від початку в українській мові не було звука [f], він був чужим для мовців. Тому при запозиченні чужих слів його заміняли на інші звуки. Приклади (давно засвоєних імен): Пилип (Филипъ), Хома (Фома), Матвій (Матфѣй).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Від 15-го століття українці стали заступати [f] на звукосполуку [xw] (пол. forta &gt; укр. хвіртка), спрощувану до [x] перед приголосними та губними голосними звуками (пол. futro &gt; укр. хутро, пол. fura &gt; укр. хура). {Детальніше - див. &quot;Історичну фонологію У.М.&quot; Шевельова, розділ 48.9}&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У передмові до Грінченкового &quot;Словаря української мови&quot; (1909 р.) зазначено: &quot;Въ виду того, что звукъ ф у большинства украинскаго народа выговаривается как хв (передъ гласной, кромѣ у) или х (передъ согласной и передъ у), мы, составляя словарь на букву ф, помѣстили въ него лишь тѣ слова, для которыхъ въ нашихъ матеріалахъ не нашлось дубликата съ хв или х...&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звук [f] був звичним, в першу чергу, для тих прошарків населення (в першу чергу - інтелігенції), хто контактував із польською та російською мовами (в яких цей звук був природнім). Тому його заміна на звуки [xw] вважалась за ознаку неосвіченості, й у літературній мові не прижилась (за винятком кількох слів - хвиля, хвіртка). В той же час, для мовців, які сприймають звук [f] за звичний, спостерігається тенденція зворотньої заміни [xw] на [f] (навіть там, де [f] раніше не було) - Хвастів &gt; Фастів, хвороба &gt; фороба, хвіст &gt; фіст.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Див. також &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BA:%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B7_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BE%D1%8E_%D0%A4#cite_note-2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1633" LastActivityDate="2018-11-05T19:22:15.897" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5144" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5146" CreationDate="2018-11-06T16:09:29.220" Score="2" ViewCount="73" Body="&lt;p&gt;Досить часто натрапляю на словосполучення &quot;killer tips&quot; (наприклад &lt;a href=&quot;https://visual.ly/community/infographic/how/11-killer-tips-stop-saying-um-forever&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.huffingtonpost.com/entry/10-killer-tips-to-write-an-unbeatable-resume_us_582dd4b9e4b08c963e343bb9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і ось &lt;a href=&quot;https://www.apnaahangout.com/crack-ssb-interview/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;). Якогось чіткого визначення цього словосполучення мені знайти не вдалося, однак я розумію, що це якісь дієві поради, які точно принесуть користь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/us/dictionary/english/killer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кембріджському словнику&lt;/a&gt; знайшов таке визначення слова &quot;killer&quot; - це щось чи хтось дуже цікавий та досвідчений (див. 3 значення), ну а слово &quot;tip&quot; - це порада.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, не розумію як найкраще перекласти це словосполучення, бо Гугл видає варіант &quot;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#en/uk/killer%20tips&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;поради для вбивць&lt;/a&gt;&quot;, що точно не те, що потрібно. З іншими онлайн словниками така ж історія (та й навіть саме слово &quot;killer&quot; вони перекладають як &quot;вбивця&quot; чи &quot;кіллер&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як, все-таки, найкраще перекласти це словосполучення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-06T18:41:05.823" LastActivityDate="2018-11-06T18:43:21.640" Title="Як перекласти словосполучення &quot;killer tips&quot;?" Tags="|переклад|from-english|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5145" PostTypeId="2" ParentId="1178" CreationDate="2018-11-06T18:26:26.350" Score="1" Body="&lt;p&gt;Знайшов варіанти перекладу слова &quot;&lt;strong&gt;catering&lt;/strong&gt;&quot; на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/keiteryng&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;виїзне кафе&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;організація послуг харчування&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;мобільна кухня&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І якщо ми говоримо про переклад, а не відповідник, то всі три варіанти, як на мене, можна використати. Або ж варіант &quot;&lt;em&gt;виїзне обслуговування&lt;/em&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось на рахунок &quot;закуски&quot; як перекладу слова &quot;&lt;a href=&quot;http://a%20small%20amount%20of%20food%20that%20is%20eaten%20between%20meals,%20or%20a%20very%20small%20meal:&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;snack&lt;/a&gt;&quot; можна посперечатися. Дивимося визначення в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakuska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Легкі страви, звичайно холодні, що їх їдять перед обідом для збудження&#xA;  апетиту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Просто гадаю, що &quot;легкі страви для збудження апетиту&quot; подаються у невеличкій кількості, щоб не перебити цей самий апетит. Або ж вживати варіант &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perekuska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекуска&lt;/a&gt;&quot;, &quot;солодощі&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryghoshhennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пригощення&lt;/a&gt;&quot; тощо (див. &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/snack&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад із прикладами&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от &quot;&lt;strong&gt;brunch&lt;/strong&gt;&quot; можна &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/Brunch&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладати&lt;/a&gt; як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;бранч&lt;/em&gt; (звичайна транслітерація)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;недільний сніданок&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;непоспішний сніданок&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або ж використати варіант зі &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/branch&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвору&lt;/a&gt; - &quot;обіданок&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-06T18:26:26.350" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5146" PostTypeId="2" ParentId="5144" CreationDate="2018-11-06T18:33:28.560" Score="3" Body="&lt;p&gt;Це словосполучення пов'язано з таким значенням дієслова &quot;kill,&quot; як в одному іншому словосполученні, &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=Kill%20It&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;kill it&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Finishing&lt;/strong&gt; something in an &lt;strong&gt;epic way&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;to express &lt;strong&gt;success&lt;/strong&gt; after having a good night.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тип/тіп - це &lt;a href=&quot;https://www.yenotes.com/uk/?q=TIP&amp;amp;from_lang=en&amp;amp;to_lang=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;порада&lt;/a&gt;. Беручи до уваги значення словосполучень вище, &quot;killer tip,&quot; - це порада, яка точно призведе до успіху.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут, наприклад, підійде український прикметник &quot;вбивчий&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен. &lt;strong&gt;Який дуже вражає&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;нищівний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;разючий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен. Незвичайний, надмірний у своєму прояві.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;Дуже сильний&lt;/strong&gt;, важкий або неприємний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я б використав словосполучення &quot;&lt;strong&gt;вбивчі поради&lt;/strong&gt;&quot;. Майже прямий &lt;a href=&quot;https://www.yenotes.com/uk/?q=killer&amp;amp;from_lang=en&amp;amp;to_lang=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так само можна використати прикметники &lt;em&gt;епічний, крутезний, чудовий&lt;/em&gt;. Тоді &lt;strong&gt;&quot;епічні поради&quot;, &quot;крутезні поради&quot;, &quot;круті поради&quot;, &quot;нищівні поради&quot;, &quot;чудові поради&quot;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Залежно від того, як заекспресивно ви хочете висловитись, просто обирайте один з відповідників.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-06T18:43:21.640" LastActivityDate="2018-11-06T18:43:21.640" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5147" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5149" CreationDate="2018-11-06T18:48:57.597" Score="3" ViewCount="228" Body="&lt;p&gt;Не раз чув вислів &quot;робити гроші з повітря&quot;, який означає: &quot;Легко заробляти гроші&quot;. Однак, нещодавно задумався про його походження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Інтернеті я не знайшов жодної інформації, виразу &quot;робити гроші з повітря&quot; не було серед &lt;a href=&quot;https://podskazok.net/ua/pryslivia-prykazky-aforyzmy/krylati-vyslovy-i-ikh-znachennia.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;крилатих висловів і їх значень&lt;/a&gt;. Однак, знаю, що він вживається (&lt;a href=&quot;http://h.ua/story/69454/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приклад 1&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uacredity.com/yak-robiti-groshi-z-povitrya-abo-zarobitok-na-poserednictvi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приклад 2&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто у мене є теорія, що сам вислів пов'язаний із фокусами, де фокусник дістає гроші з повітря. Проте, у мене немає ніяких доказів, щоб це підтвердити.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-08T10:44:21.277" Title="Походження вислову &quot;робити гроші з повітря&quot;" Tags="|фразеологізми|сталий-вираз|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5148" PostTypeId="2" ParentId="3747" CreationDate="2018-11-06T19:10:50.243" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Давайте розглянемо різницю між портмоне та гаманцем на основі деяких джерел. Ось що пише цей &lt;a href=&quot;https://embargo.ua/ua/articles/drugoe/kak-vybrat-modnye-muzhskie-koshelki/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вебсайт&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Між портмоне і гаманцем існує деяка різниця. &lt;strong&gt;У перших є більше&#xA;  кишень.&lt;/strong&gt; Але якщо в них немає необхідності, то придбання великого&#xA;  портмоне не виправдовує себе. Красивий і модний чоловічий гаманець, в&#xA;  якому стануть просто акуратно лежатимуть гроші, набагато переважніше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://yakszrobiti.ru/insha/krasa-moda-stil/29500-chim-vidriznjaetsja-portmone-vid-gamancja.html#i-1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; вже бачемо більше інформації:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Портмоне&lt;/strong&gt; - Невеликий гаманець з кількома відділеннями, призначений і для грошей, і для документів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Гаманець&lt;/strong&gt; - Плоска маленька сумочка, зазвичай зі шкіри або тканини, яка використовується для носіння та зберігання готівки.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сучасний гаманець - переважно дамський аксесуар.&lt;/strong&gt; Зазвичай його довжина&#xA;  становить 17-20 см, а ширина - 8-10 см, що дозволяє складати в&#xA;  гаманець купюри, причому навіть найбільшого гідності, в розгорнутому&#xA;  вигляді. Таку річ через її габаритів вельми незручно носити в кишені,&#xA;  а ось в дамській сумочці вона розташовується просто відмінно.&#xA;  &lt;strong&gt;Компактне портмоне ж якраз чудово поміщається в кишеню брюк або&#xA;  сорочки, що дуже зручно для чоловіків,&lt;/strong&gt; які вважають за краще, щоб руки&#xA;  у них були завжди вільні. &lt;strong&gt;За розмірами портмоне менше гаманця&lt;/strong&gt;, тому&#xA;  купюри в ньому зазвичай складаються навпіл: цілком вони просто не&#xA;  поміщаються.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, виходить, що ви праві - &lt;em&gt;&quot;портмоне&quot; це чоловічий предмет, а &quot;гаманець&quot; - жіночий&lt;/em&gt;. Дивимося дальше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;У гаманці зазвичай є і відділення з блискавкою, і потаємні кишеньки, і&#xA;  місця для візиток, дисконтних і кредитних карток.&lt;/strong&gt; У всіх гаманцях в&#xA;  обов'язковому порядку присутній відділення для дрібниці, а от у&#xA;  портмоне його може і не бути. Причому якщо таке відділення все ж&#xA;  наявне в портмоне, то закриватися воно буде виключно на застібку у&#xA;  вигляді кнопки, а ось в гаманці дрібниця може ховатися як за кнопкою,&#xA;  так і за засувкою. &lt;strong&gt;Портмоне - настільки аскетичний аксесуар, що він&#xA;  частенько обходиться і без загальної застібки&lt;/strong&gt;. А&#xA;  ось у гаманця зовні, як правило, є або хлястик з липучкою, або&#xA;  застібка-кнопка.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Портмоне, в порівнянні з гаманцем, відрізняється строгістю кольорів та&#xA;  оздоблення.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Портмоне зазвичай шкіряне, гаманець може бути практично з будь-якого&#xA;  матеріалу.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На рахунок того, який же з цих аксесуарів чоловічий, а який жіночий. Наскільки я зрозумів портмоне для чоловіків, а гаманці для жінок. Однак, завжди є виключення - все ж таки існують чоловічі гаманці та &lt;a href=&quot;http://www.mi-lady.com/portmone-gamanetsy-kupyurnik-v-yaka-rznitsya-mzh-tsimi-galantereynimi-virobami-dlya-tcholovkv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;жіночі портмоне&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Всі звикли вважати портмоне суто чоловічим аксесуаром, проте виробники&#xA;  даних товарів розробили витончені портмоне для жінок. Вони&#xA;  відрізняються яскравістю, декором, формою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різниця також і полягає в тому, що гаманець призначений і для зберігання монет, а от портмане лише для паперових грошей (в основному!):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гаманець ще з початку своєї появи, призначався для зберігання&#xA;  металевих монет, тому це є його відмінністю до нашого часу. Що&#xA;  стосується портмоне, то його використовують в основному для зберігання&#xA;  паперових грошей, має місце для візитівок, чеків, банківських карт,&#xA;  посвідчення водія.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, як бачимо, все ж таки є суттєва різниця між гаманцем і портмоне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-11-06T22:03:11.110" LastActivityDate="2018-11-06T22:03:11.110" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5149" PostTypeId="2" ParentId="5147" CreationDate="2018-11-07T00:11:15.847" Score="5" Body="&lt;p&gt;Походження цього виразу - англійське: to make money out of thin air (&lt;a href=&quot;https://rads.stackoverflow.com/amzn/click/B00HN9Y67O&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приклад&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не думаю, що &quot;робити гроші з повітря&quot; звучить дуже автентично (тому ми і не знаходимо його у словнику), проте, як ми бачимо, вираз використовується, особливо молоддю.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/XyZk0.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/XyZk0.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ви маєте рацію щодо асоціації з фокусником. Англійське &quot;out of thin air&quot; означає &quot;несподівано&quot;, &quot;нізвідки&quot;. Тож якщо щось з'являється &quot;out of thin air&quot;, або &quot;з повітря&quot;, воно з'являється неначе кролик із капелюха фокусника (таке тлумачення англійського виразу можно прочитати &lt;a href=&quot;https://www.vocabulary.com/dictionary/out%20of%20thin%20air&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1739" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-08T10:44:21.277" LastActivityDate="2018-11-08T10:44:21.277" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5150" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-08T08:14:54.937" Score="2" ViewCount="389" Body="&lt;p&gt;Цікавить чи є різниця між словами &quot;зброя&quot; та &quot;озброєння&quot;.&#xA;В СУМі є як і слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ozbrojennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;озброєння&lt;/a&gt;&quot; (де вказано, що це &quot;військове спорядження; зброя&quot;), так і слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zbroja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зброя&lt;/a&gt;&quot;, однак різниця між ними не дуже зрозуміла, тим більше, що у визначення слова &quot;озброєння&quot; пише, що це &quot;зброя&quot;, а коло &quot;зброї&quot; пише, що це &quot;озброєння&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також знаходжу ці слова в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B7%D0%B1%D1%80%D0%BE%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;. І як синонімічні терміни на &lt;a href=&quot;http://zakon.rada.gov.ua/laws/term/10062&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому сайті&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, на Вікіпедії є дві статті - про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B1%D1%80%D0%BE%D1%8F#%D0%9A%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зброю&lt;/a&gt; та про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B7%D0%B1%D1%80%D0%BE%D1%94%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;озброєння&lt;/a&gt;.&#xA;Дивимось визначення останнього:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;комплекс матеріальних засобів активної (наступальної) чи пасивної&#xA;  (захисної) дії, спрямованої на допомогу власнику у ході бойових дій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А тепер дивимося визначення зброї:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;сукупність технічних пристроїв та засобів, що застосовується для&#xA;  ураження живої сили противника, його техніки, спорудження та інших&#xA;  цілей під час ведення бойових дій; &lt;strong&gt;озброєння&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто зараз можна зробити висновок, що ці слова є абсолютними синонімами, але як тоді бути із такими елементами військового спорядження як щит, бронежелет, танки тощо. На Вікіпедії вони відносяться до окремих категорій &quot;захисне озброєння&quot; та &quot;бойова техніка&quot;, так само маємо &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;артилерійське озброєння&lt;/a&gt;&quot;, де перераховуються різні види гармат, мінометів, додатковго обладнання (і саме ось тут у мене виникла думка, що озброєння - це ширше поняття, аніж зброя, тобто воно включає і зброю, і допоміжні засоби, наприклад, біноклі, патрони, снаряди тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи є це абсолютні синоніми? Чи все ж є якась різниця? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-08T19:17:07.897" Title="Різниця між словами &quot;зброя&quot; та &quot;озброєння&quot;" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5151" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-08T18:47:22.870" Score="0" ViewCount="125" Body="&lt;p&gt;Ось які назви шахматних фігур дає &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%96%D0%B3%D1%83%D1%80%D0%B0_(%D1%88%D0%B0%D1%85%D0%B8)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/korolj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;король&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ferzj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ферзь&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tura&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тура&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/slon&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слон&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kinj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кінь&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pishak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пішак&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, всі ці слова є в СУМі. Як виявилося ферзь - це &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/978-966-00-0197-8/978-966-00-0197-8.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запозичення з турецької&lt;/a&gt; (див. ст. 89), тура - &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2006/EtSlUkrM_2006.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з фарцузької&lt;/a&gt; (див. ст. 678).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак в ЕСУмі немає ніякої інформації про слово &quot;&lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пішак&lt;/a&gt;&quot;. То чи може це бути запозичення з &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B0%D1%85%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D1%84%D0%B8%D0%B3%D1%83%D1%80%D1%8B&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російської&lt;/a&gt;? Чи це звичайне українське слово? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-08T18:47:22.870" Title="Звідки взялося слово &quot;пішак&quot; в українській мові?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5152" PostTypeId="2" ParentId="5150" CreationDate="2018-11-08T19:17:07.897" Score="2" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;взяв на озброєння&amp;quot; синонім до усталеного виразу &amp;quot;намотав на вус&amp;quot;, тобто на мою думку подібне до &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=1607&amp;amp;page=73&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;арсеналу&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tekhnologhija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;технології&lt;/a&gt;. В той час як &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=34542&amp;amp;page=1101&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зброя&lt;/a&gt; це знаряддя людини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підсумовуючи я вважаю, що вони не є абсолютними синонімами та мають відгалуження.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1067" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-08T19:17:07.897" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5153" PostTypeId="2" ParentId="1104" CreationDate="2018-11-08T19:18:06.300" Score="1" Body="&lt;p&gt;Зайдемо спершу на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%85%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедію&lt;/a&gt;, одразу ж бачимо &quot;&lt;strong&gt;Не варто плутати з Охоронець (той, що захищає особу від зовнішньої агресії)&lt;/strong&gt;&quot;. А також:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Охоронник — це сторож: особа, що здійснює функції охорони і нагляду за об'єктом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово Охоронник може означати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сторож&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Тюремний наглядач&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Агент охранки (дореволюц.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Конвоїр&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Співробітник приватного охоронного підприємства, який здійснює функції вахтера, що перевіряє документи у співробітників і&#xA;  відвідувачів на вході до закладу, паркувальника на автомобільній&#xA;  стоянці підприємства, або ресторанного (клубного) швейцара, що&#xA;  здійснює фейс-контроль.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Співробітник воєнізованої охорони&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось що про це каже &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=nLV5ivdPayI&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пан Авраменко&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Охоронник і охоронець - синоніми, однак є відмінності, бо  кажуть&#xA;  &quot;&lt;strong&gt;охоронець закону&lt;/strong&gt;&quot; (людина яка захищає закон), &quot;&lt;strong&gt;охоронець&#xA;  президента&lt;/strong&gt;&quot; (той, хто захищає життя), проте &quot;&lt;strong&gt;охоронник складу&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому бачимо, що все таки є різниця між цими словами. А на цьому &lt;a href=&quot;http://forum.hrliga.com/showthread.php?t=1768&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форумі&lt;/a&gt; взагалі рекомендують &quot;охоронцями&quot; називати тих, хто охороняє людей, а &quot;охоронниками&quot; - територію, будівлі. Там же знайшов посилання на &lt;a href=&quot;https://buhgalter.com.ua/dovidnik/klasifikator-profesiy/dodatok-b-abetkoviy-pokazhchik-profesiynih-nazv-robit/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Класифікатор професій&lt;/a&gt;, де є і охоронник, і охоронець.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &quot;&lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/ohoronec-chi-ohoronnik-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як правильно&lt;/a&gt;&quot; пишуть:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це слова-синоніми в значенні “той, що охороняє”. Але є деякі&#xA;  відмінності.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Охоронець&lt;/strong&gt; – це той, хто охороняє закон або дбає про безпеку. Слово несе більш абстрактне значення.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Охоронник&lt;/strong&gt; – це той, хто охороняє певну територію. Слово використовується для позначення посади на підприємстві.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На цікаву думку наткнувся на &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t2049.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому форумі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Обидва слова є в українській мові, проте вони не взаємозамінні. Слово&#xA;  &quot;охоронець&quot; уживається частіше, бо має кілька значень: ОХОРОНЕЦЬ,&#xA;  -нця, ч. 1. Той, хто охороняє, стереже кого-, що-небудь. 2. Той, хто піклується про збереження чого-небудь, оберігає щось. // Те, що&#xA;  загороджує, прикриває кого-, що-небудь від чогось небажаного,&#xA;  шкідливого, небезпечного і т. ін. 3. Той, хто захищає кого-небудь,&#xA;  дбає про його безпеку, добробут і т. ін. 4. Той, хто стежить за&#xA;  дотриманням чогось, піклується про непорушність, недоторканність&#xA;  чого-небудь (звичаїв, законів і т. ін.). А слово &quot;охоронник&quot; є синонім&#xA;  до слова &quot;охоронець&quot; лише в першому значенні, тобто охоронник -це той,&#xA;  хто охороняє, стереже кого-, що-небудь і не більше. Тому доречно буде&#xA;  сказати &quot;охоронець поля&quot; і &quot;охоронник поля&quot;, &quot;тюремний охоронець&quot; і&#xA;  &quot;тюремний охоронник&quot;. Тут ці слова може заступити слово &quot;сторож&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Проте вислови &quot;охоронник традицій&quot;, &quot;охоронник архіву&quot;, &quot;охоронник&#xA;  закону&quot;, &quot;охоронник моральності&quot;, &quot;особистий охоронник&quot; порушують&#xA;  мовну норму. Правильно буде лише &quot;охоронець традицій&quot;, &quot;охоронець&#xA;  архіву&quot;, &quot;охоронець закону&quot;, &quot;охоронець моральності&quot;, &quot;особистий&#xA;  охоронець&quot;. Тут слово &quot;охоронець&quot; наближається своїм значенням до слів&#xA;  &quot;оборонець&quot;, &quot;захисник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто слова справді схожі, однак не завжди одне слово може замінити інше.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-08T19:18:06.300" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5154" PostTypeId="2" ParentId="3081" CreationDate="2018-11-08T19:26:34.753" Score="1" Body="&lt;p&gt;Гадаю в таких випадках можна користуватися &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=19&amp;amp;t=483&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словником-атисуржиком&lt;/a&gt;, який дає варіанти &quot;укласти угоду&quot; та &quot;підписати договір&quot;. Про це ж пише на &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/45/53399/299867.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;http://moz.gov.ua/jak-uklasti-dogovir-z-likarem&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://gukr.com/article859.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; знайшов такий варіант як &quot;укласти договір&quot;, однак я не впевнений, що цим джерелам можна довіряти (хоча один із них сайт МОЗ), а тому не знаю чи це правильний варіант.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-08T19:26:34.753" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5155" PostTypeId="2" ParentId="1391" CreationDate="2018-11-08T20:09:21.657" Score="4" Body="&lt;p&gt;Погоджуюся з відповіддю Олександра - можна вживати слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postskryptum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Посткриптум&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot; (також знаходимо це слово на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%82%D1%83%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось цей перекладач із сайту &lt;a href=&quot;http://slovnenya.com/dictionary/PS/source/Fra/target/Ukr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словенія&lt;/a&gt; пропонує ще й варіант &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/epilogh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;епілог&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot;. Однак як на мене не завжди &quot;P.s.&quot; можна замінити цим словом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/postskryptum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Післямова&lt;/strong&gt; (буде заміняти &quot;посткриптум&quot; у тих же випадках, що і епілог)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Післяпис&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Заріч&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У словнику синонімів бачимо слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prypyska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;приписка&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot; (&quot;Те, що дописане до якогось тексту, до раніш написаного&quot;) та &quot;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prypys&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;припис&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&quot; (Те, що дописане до якогось тексту; приписка. Вона відірвала той клаптик листа, де був припис до неї, й сховала його).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Жирним шрифтом виділив ті варіанти, які мені сподобалися найбільше.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-08T20:09:21.657" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5157" PostTypeId="2" ParentId="5102" CreationDate="2018-11-09T07:57:14.750" Score="7" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що &lt;em&gt;високий рівень&lt;/em&gt; міг би бути хорошим перекладом в художньому творі, але коли мова йде про документацію і стале словосполучення, яке у багатьох на слуху, то варто віддати перевагу більш дослівному перекладу, щоб читачу було одразу зрозуміло про що йдеться. Зрештою в інших ситуаціях, з великою ймовірністю, ми можемо зустріти і &lt;em&gt;high level&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;perfect level&lt;/em&gt;, а відповідний дослівний переклад вже буде зайнятий. Тому, я вважаю, що переклад &lt;em&gt;просунутий рівень&lt;/em&gt; підходить найкраще.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-11-09T07:57:14.750" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5158" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5159" CreationDate="2018-11-09T13:14:27.607" Score="3" ViewCount="227" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/dude&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Dude&lt;/a&gt; - чоловік, хлопець (зазвичай звертання). Стильна та впевнена людина.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не раз зустрічав, що перекладають це слово як &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чувак&lt;/a&gt;&quot;, однак такого слова немає в СУМі (якщо його там ввести, то відкриється сторінка із Вільного тлумачного словника, де слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/chuvak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чувак&lt;/a&gt;&quot; має позначку &quot;жарг.&quot;). А також у мене є підозри (через статтю із Вікіпедії), що це слово може бути запозиченим із російської мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, більшість перекладачів (наприклад &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/dude?page=3&amp;amp;tmmode=MUST&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.m-translate.com.ua/en-uk/word-dude-translation#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цей онлайн перекладач&lt;/a&gt;, Гугл) перекладають його як &quot;чувак&quot;. Хоча на Глосбі ще зустрів такі цікаві варіанти як &quot;волохатик&quot; (можливо, якщо слово &quot;dude&quot; вживається у розмові між двома &quot;хіпі&quot;, то такий варіант перекладу є прийнятним), &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pacan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пацан&lt;/a&gt;&quot; (вигук &quot;Ей, пацан&quot; звучить дещо незвично і як на мене може мати дещо негативний відтінок).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить як краще перекласти це слово і чи доречно буде використовувати для перекладу жаргонізм &quot;чувак&quot; (бо мені здається, що саме слово &quot;dude&quot; зазвичай вживається в розмовному стилі)? Чи може все ж таки використати інші варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2018-11-26T19:13:55.333" LastActivityDate="2018-11-26T19:13:55.333" Title="Переклад англійського &quot;Hey, dude!&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5159" PostTypeId="2" ParentId="5158" CreationDate="2018-11-09T13:20:36.883" Score="3" Body="&lt;p&gt;&quot;Привіт, хлопче.&quot; або &quot;агов, хлопче&quot;&#xA;(українські аналоги). &#xA;Як жаргон: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чуваче&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53407/375395.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пацик&lt;/a&gt;. Також зустрічається в побуті &quot;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B6%D0%B5&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;друже&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%8F%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%20&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приятель&lt;/a&gt;&quot;(рідко)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Запропоновані варіанти зустрічаються в побуті, перекладах фільмів, аніме та деякої літератури(фанові переклади), крім як пацик та приятель (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%9C%D0%A5%D0%9E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НМД&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53407/375395.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пацик&lt;/a&gt; — файний хлопець; стукач; хлопець молодого віку.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%8F%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%20&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Приятель&lt;/a&gt; — гарний друг.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мій словник пропонує жахливі варіанти(↓фотографія↓). Я рекомендую застосовувати &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryvit&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;привіт&lt;/a&gt;&quot; або &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/aghov&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;агов&lt;/a&gt;&quot;. &lt;em&gt;А чому не &quot;гей&quot;?!&lt;/em&gt; можуть не правильно зрозуміти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Spxwr.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Spxwr.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1067" LastEditorUserId="1067" LastEditDate="2018-11-23T15:32:44.937" LastActivityDate="2018-11-23T15:32:44.937" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5160" PostTypeId="2" ParentId="4039" CreationDate="2018-11-09T17:35:59.167" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/resepshen&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; також пропонує варіант &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/PRYJMALjNJa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приймальня&lt;/a&gt;&quot;, а також непогані варіанти - &quot;стійка прийому відвідувачів&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rejestratura&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;реєстратура&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pochekaljnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;почекальня&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dozhydaljnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дожидальня&lt;/a&gt;&quot;. Також можу припустити, що можливий варіант &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chekaljnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чекальня&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-09T17:35:59.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5161" PostTypeId="2" ParentId="3208" CreationDate="2018-11-09T17:57:47.037" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B8%D0%BA%D0%B8_%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%B8#%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бити байдики&lt;/a&gt; - нічого не робити, нічим не займатися.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pan-ta-pani.com/20907-pohodzhennya-viraziv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Походження&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Що таке &quot;байдики&quot;, хто і коли їх &quot;б'є&quot;? З давніх пір кустарі робили&#xA;  ложки, чашки і інший посуд з дерева. Щоб вирізати ложку, треба було&#xA;  відколоти від колоди цурку - байдики. Заготовляти байдики доручалося&#xA;  підмайстрам: це було легке, дріб'язкова справа, що не вимагає&#xA;  особливого уміння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інформацію про те, що &quot;байдик&quot; - це &quot;брус чи колода&quot; можна знайти і в &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=115&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшов ще &lt;a href=&quot;http://ukr-article.com/index.php?newsid=32811&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; дві версії (зазначу, що це невмілий переклад чи рерайт &lt;a href=&quot;http://fb.ru/article/132270/chto-znachit-bit-baklushi-znachenie-i-proishojdenie-vyirajeniya-bit-baklushi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російської статті&lt;/a&gt; (тому я дещо повиправляв), тому не варто 100% довіряти поданій інформації):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Менш поширена, але найбільш правдоподібна - це версія про нічних&#xA;  сторожів. Вони в старовину обходили територію, що охоронялася і&#xA;  стукали в калатала, дерев'яні чурки, які й називалися байдики. Заняття&#xA;  це було нескладне, не вимагало особливої кваліфікації та вмінь,&#xA;  потрібно було просто бути присутнім на роботі. Тому, коли людина&#xA;  нічого не робить, сидячи на роботі, ледарює, вважається, що він б'є&#xA;  байдики.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ще одна не менш цікава версія - це походження фразеологізму від назви&#xA;  будь-якого дрібної водойми на Поволжі. Потрапивши в такі озерця під&#xA;  час повені, риба взимку починає задихатися від нестачі кисню. І якщо&#xA;  розбити лід, то часто вона вистрибує сама. У великі морози без&#xA;  особливих зусиль можна наловити багато риби. Процес такої риболовлі&#xA;  місцеві називають &quot;бити байдики&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=24&amp;amp;t=260&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Синоніми&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;нічого не робити, байди бити; баглаї били (годувати, гнути); гандри&#xA;  бити, діал.; бомки бити, заст.; ханьки м’яти; собак ганяти; дурня&#xA;  валяти (клеїти); гав (ґави) ловити; горобцям дулі давати; лежати&#xA;  лежнем; (сидіти без діла) сидні (посиденьки) справляти; сидіти склавши&#xA;  (згорнувши) руки; (постійно гуляти, уникати праці) походеньки&#xA;  справляти; і (й, ні, ані) за холодну воду ; і пальцем не торкатися (не&#xA;  приторкатися) до чого; з-під пазурчика (пазурця) собі не виколупнути;&#xA;  сім неділь (вихідних) на тиждень справляти (мати).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-11-09T20:26:54.880" LastActivityDate="2018-11-09T20:26:54.880" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5162" PostTypeId="2" ParentId="4178" CreationDate="2018-11-09T18:06:02.083" Score="1" Body="&lt;p&gt;Гдаю, що гнус - це поняття ширше ніж &quot;мошки&quot;. Дивимося &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BD%D1%83%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедію&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Видовий склад та чисельність залежить від ландшафтно-географічних та&#xA;  кліматичних умов. До складу гнусу відносяться комарі, мошки, мокреці,&#xA;  ґедзі, а також ряд кровососучих мух (осіння жигалка, коров'яча жигалка&#xA;  і ін.), на півдні — москіти. Протягом сезону спостерігається зміна&#xA;  переважаючих груп і видів кровососів. У широколистяних лісах Далекого&#xA;  Сходу першими починають нападати мокреці, потім до них приєднуються&#xA;  комарі, а потім ґедзі; до середини літа мокреці зникають, але&#xA;  збільшується чисельність комарів родів Culex і Anopheles, а масові&#xA;  види ґедзів поступово змінюють одне одного. Найбільш інтенсивно гнус&#xA;  нападає у порівняно теплу, тиху (без вітру) погоду. Деякі види комарів&#xA;  та мокреців, мошки, ґедзі нападають вдень. Інші види комарів та&#xA;  мокреців, москіти — у передвечірні сутінки або вночі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І саме визначення гнусу - збірна назва кровососучих двокрилих комах. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D1%88%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мошки&lt;/a&gt; - &lt;strong&gt;це родина двокрилих комах&lt;/strong&gt;, так само як і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;комарі&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D2%90%D0%B5%D0%B4%D0%B7%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґедзі&lt;/a&gt; тощо.&#xA;Тобто гнус - це багато двокрилих комах, які сосуть кров. І сюди входять і мошки, і комарі, і москіти...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-09T18:06:02.083" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5163" PostTypeId="2" ParentId="442" CreationDate="2018-11-09T18:14:56.607" Score="1" Body="&lt;p&gt;Також в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1985/EtSlUkrM_1985.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; (ст. 133-134) ми можемо знайти підтвердження того, що ці два слова походять від старослов'янського &quot;&lt;strong&gt;дрѹгъ&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-09T18:14:56.607" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5164" PostTypeId="2" ParentId="3739" CreationDate="2018-11-10T09:44:16.193" Score="4" Body="&lt;p&gt;я'б дослівно, а тобто &quot;ого-ефект&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Багато перекладачів його не перекладають, тобто &quot;вов-кають&quot;. На практиці коли я перекладаю то використовую слово &quot;ого&quot;. Воно зазвичай виражає приємне здивування, але не завжди.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1067" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-12-10T21:33:10.313" LastActivityDate="2019-12-10T21:33:10.313" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5165" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-10T11:50:29.743" Score="3" ViewCount="2954" Body="&lt;p&gt;Всі ці слова бачимо в СУМі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/parkan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Паркан&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Стіна, звичайно дерев'яна, що обгороджує або відгороджує що-небудь;&#xA;  &lt;strong&gt;огорожа&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oghorozha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Огорожа/Огорода&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Паркан&lt;/strong&gt;, стіна, тин і т. ін., які оточують що-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaghorozha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Загорожа&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тин&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;паркан&lt;/strong&gt;, стіна і т. ін., чим огороджене, відгороджене що-небудь;&#xA;  &lt;strong&gt;огорожа&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tyn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Тин&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Огорожа&lt;/strong&gt;, сплетена з лози, тонкого гілля пліт.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Огорожа&lt;/strong&gt; з очерету тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Огорожа&lt;/strong&gt; з жердин, покладених горизонтально й закріплених між&#xA;  стовпцями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shtakhety&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Штахети&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Загорожа&lt;/strong&gt; з дерев'яних дощечок або металевих прутів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо в самому СУМі в усіх словах є такі моменти, коли можна зробити висновок, що все це синоніми &quot;огорожа - це паркан&quot;, &quot;тин - це огорожа&quot; тощо. Також деякі із них навіть зустрічають в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt; (а ось тут синоніми до слова &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%88%D1%82%D0%B0%D1%85%D0%B5%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;штахети&lt;/a&gt;&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, особисто мені здається, що паркан не обов'язково має пути високим, а от загорожа чи огорожа повинні повністю закривати ділянку навколо якої вони побудовані, а, наприклад, тин - це більше декоративний елемент. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вдалося знайти ось цю &lt;a href=&quot;http://montagnik.com/bydivnuztvo/2328-parkan-i-ogoroga.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt;, де вказується, що є відміності між парканом і огорожею, однак, чи є якісь ще джерела чи інформація, яка б чітко розмежувала ці слова. Чи, можливо, деякі із них все ж таки є синонімами? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-11-10T13:43:57.310" LastActivityDate="2023-09-05T05:33:01.420" Title="Чи є різниця між словами &quot;паркан&quot;, &quot;огорожа&quot;, &quot;загорожа&quot;, &quot;тин&quot; та &quot;штахети&quot;" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5166" PostTypeId="2" ParentId="3169" CreationDate="2018-11-10T12:30:14.393" Score="1" Body="&lt;p&gt;В ЕСУМі можна знайти слово &quot;&lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2006/EtSlUkrM_2006.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сяка&lt;/a&gt;&quot; (ст. 496), тобто шмарклі. Однак, слова &quot;сякальник&quot; ні там, ні де-інде мені знайти не вдалося.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч враховуючи те, що є слово &quot;сяка&quot;, а ще &quot;сякало&quot;, &quot;сякач&quot; та &quot;висякатися&quot; я можу припустити, що в якомусь діалекті існує слово &quot;сякальник&quot;, тобто носовий платок. На &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%B8%D0%B7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; про перифраз є такі слова: &lt;em&gt;&quot;...&quot;обійтися допомогою носової хустки&quot; замість &quot;висякатися&quot;...&quot;&lt;/em&gt; (тут йдеться про ефимізми), тому гадаю, що таке слово як &quot;сякальник&quot; не варто вживати занадто часто, бо якщо &quot;висякатися&quot; відноситься до &quot;низьких&quot; понять, то гадаю, що і туди ж може відноситися слово &quot;сякальник&quot; (однак врахуйте, що це інформація із Вікіпедії, тому не можна довіряти їй на 100%).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, я гадаю, що це слово і справді звучить досить грубо, а якщо ще й врахувати те, що його немає в жодному офіційному джерелі, думаю, що краще вживати слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nosovyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;носовик&lt;/a&gt;&quot; або &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khustynka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;носова хустинка&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-10T12:30:14.393" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5167" PostTypeId="2" ParentId="4356" CreationDate="2018-11-10T12:46:56.887" Score="1" Body="&lt;p&gt;Крім того, що це слово є в СУМі, ми також можемо знайти його і в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; (ст. 524) (також там є слово &quot;порожнем&quot; та навіть &quot;порожньом&quot;), які походять від слова &quot;порожній&quot;. Висновок - це слово не калька.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-10T12:46:56.887" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5168" PostTypeId="2" ParentId="2620" CreationDate="2018-11-10T14:34:46.910" Score="3" Body="&lt;p&gt;Побачив коментар до відповіді, а тому спробую розшифрувати. В &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1982/EtSlUkrM_1982.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; пише, що слово &quot;вус&quot; походить із праслов'янської &quot;vǫsъ&quot; чи &quot;ǫsъ&quot;. від якого також пішли російське &quot;ус&quot;, больгарське &quot;въс&quot;, білоруське &quot;вус&quot; тощо. Також вважається спорідненим із прусським словом &quot;wanso&quot; (перекладається як &quot;перша борода&quot;), древньоірландським &quot;fés&quot; (борода), &quot;find&quot; (&quot;волосся&quot;), грецьким &quot;ἴονθος&quot; (&quot;бородата, кошлата&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-10T14:34:46.910" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5169" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5172" CreationDate="2018-11-10T20:04:02.757" Score="6" ViewCount="548" Body="&lt;p&gt;В університеті я вчила, що парк розбивають згідно &lt;a href=&quot;https://platonstroy.com.ua/rozbuvochne-kreslennya-dulyank-cze.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розбивочного креслення&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте на сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/posadutu-park&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; вказано, що парк можна лише посадити.&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/JfMkE.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/JfMkE.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є декілька коментарів на захист словосполучення &amp;quot;розбивати парк&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 зазначено:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozbyvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розбивати&lt;/a&gt; 12. Розміряти, розплановувати ділянки землі. &lt;em&gt;— На нашу&#xA;думку, можна було б зробити так: розбити оцю площу перед Раківкою ..за&#xA;принципом шахівниці&lt;/em&gt; (Микола Трублаїні, I, 1955, 67)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;//  Садити що-небудь на певній ділянці землі після розпланування. &lt;em&gt;На&#xA;майданчику для відпочинку розбивають квітники з однорічних і&#xA;багаторічних квітів та квітучих кущів — спіреї, жасміну тощо&lt;/em&gt; (Хлібороб&#xA;України, 9, 1964, 24); &lt;em&gt;— Вирізуємо з поля шматок землі задля двору,&#xA;громадським заходом збудуємо будиночок, розіб'ємо садок...&lt;/em&gt; (Панас&#xA;Мирний, IV, 1955, 327).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як правильно говорити та писати: &amp;quot;розбивати&amp;quot; чи &amp;quot;садити&amp;quot; парк?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-01-10T13:01:50.423" Title="Розбивати парк чи садити парк?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5170" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-10T20:34:57.570" Score="1" ViewCount="1693" Body="&lt;p&gt;В школі, коли вивчали вірші російських письмеників, в підручниках часто був переклад українською мовою, але інколи дуже дивний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить саме уривок вірша  В.Маяковського &lt;a href=&quot;https://ru.wikisource.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D1%81%D0%BB%D1%83%D1%88%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B5!_(%D0%9C%D0%B0%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Послушайте!&amp;quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Ведь теперь тебе ничего?&lt;br /&gt;&#xA;Не страшно?&lt;br /&gt;&#xA;Да?!&amp;quot;&lt;br /&gt;&#xA;Послушайте!&lt;br /&gt;&#xA;Ведь, если звезды&lt;br /&gt;&#xA;зажигают —&lt;br /&gt;&#xA;значит — это кому-нибудь нужно?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіант перекладу українською (&lt;a href=&quot;https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=3653&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перекладач: К. Шахова&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Адже тепер тобі нічого?&lt;br /&gt;&#xA;Не страшно?&lt;br /&gt;&#xA;Без ліхтаря?!&amp;quot;&lt;br /&gt;&#xA;Послухайте!&lt;br /&gt;&#xA;Адже, якщо зірки&lt;br /&gt;&#xA;засвічують —&lt;br /&gt;&#xA;виходить — без них комусь не можна?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чому в українському перекладі з'явилось слово &amp;quot;ліхтар&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-11T08:29:28.820" Title="Переклад віршів російських письмеників українською мовою" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="0" CommentCount="8" ClosedDate="2018-11-10T22:56:39.957" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5171" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5173" CreationDate="2018-11-11T11:21:20.893" Score="1" ViewCount="102" Body="&lt;p&gt;Нещодавно побував в селі на Львівщині, де один дідусь, коли його внук розбив вікно сараю, назвав його &quot;батіром&quot;. Стало цікаво, що це за слово, а тому вирішив загуглити. Перше посилання в Гуглі була на СУМ - слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/batyr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;батир&lt;/a&gt;&quot;, однак воно означає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У деяких східних народів — герой, хоробра людина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А тому я сумніваюся, що це визначення підходить у цьому випадку. На жаль, ніякої інформації про те, що це слово означає мені не вдалося знайти. Можливо хтось знає, що означає це слово?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто моя думка - це щось на кшталт слова &quot;шибеник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-11-11T13:45:32.563" LastActivityDate="2018-11-11T13:45:32.563" Title="Що таке &quot;батір&quot;?" Tags="|значення-слів|діалектизми|діалекти|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5172" PostTypeId="2" ParentId="5169" CreationDate="2018-11-11T11:47:56.987" Score="2" Body="&lt;p&gt;Заглянемо на &lt;a href=&quot;http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/printer--friendly//frazeologiya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;уроки державної мови&lt;/a&gt; професора Пономарева:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В усному й писемному мовленні нерідко чуємо й читаємо кумедні з&#xA;  погляду лексико-фразеологічних норм української мови вислови: «На&#xA;  місці звалища мешканці молодого міста розбили парк; Страйкарі розбили&#xA;  намети перед міськрадою» та ін. Дієслово розбити є синонімом слів&#xA;  знищити, розтрощити, роз’юшити тощо. Воно входить до таких&#xA;  словосполучень, як розбити лоба, розбити (розірвати) кайдани, розбити&#xA;  серце і т. ін. &lt;strong&gt;Щодо парку або саду треба використовувати більш підхожі&#xA;  лексеми — посадити, насадити, виростити&lt;/strong&gt;: «Я гостро відчуваю запах&#xA;  саду, що я посадив» (Ю. Яновський). Намети теж не розбивають, а&#xA;  ставлять або напинають (як у прямому, так і в переносному значенні):&#xA;  «Над покрівлями будинків осінні хмари нап’яли сизий намет» (О.&#xA;  Копиленко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про це пише і на &lt;a href=&quot;https://community.languagetool.org/rule/show/ROZBYVATY_NAMET?lang=uk&amp;amp;subId=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому сайті&lt;/a&gt; і на &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53408/27247.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словпедії&lt;/a&gt; (інформація з газети Хрещатик). У тій же газеті Хрещатик читаємо пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Величезна кількість таких помилок пояснюється тим, що тривалий час&#xA;  серед багатьох українців українська мова не виконувала функції рідної&#xA;  мови, якою думають, спілкуються в усіх сферах життя, мріють і снять,&#xA;  радіють і сумують. Вона була непотрібним додатком до іншої,&#xA;  престижнішої мови. У рамках політики зближення націй та злиття мов, що&#xA;  досягла апогею під час застою 70–80-х, слова, не схожі на російські,&#xA;  викидали з нашої мови або оголошували діалектними, застарілими,&#xA;  штучними, не зрозумілими народові. З академічного Інституту&#xA;  мовознавства до видавництв і редакцій надходили списки заборонених&#xA;  слів та висловів (на зразок либонь, робітня, красне письменство), які&#xA;  при редагуванні наказувалося вилучати з оригінальних та перекладних&#xA;  творів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Має рацію Олександр Пономарів: тривале зросійщення українців призвело&#xA;  до втрати дороговказів у користуванні рідною мовою. Досі багато хто з&#xA;  мовців залюбки вживає слова благополуччя, відправлятися, діючий,&#xA;  добросовісний, економити, значимий, корзина, настійливий, прийомна,&#xA;  протиріччя, початкуючий і майже цілковито ігнорує далеко кращі&#xA;  синонімічні відповідники добробут, вирушати, дійовий, сумлінний,&#xA;  заощаджувати, значущий, кошик, наполегливий, приймальня, суперечність,&#xA;  початківець.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Відомо, що кальки мають використовуватися лише тоді, коли у своїй мові&#xA;  немає потрібних лексем для позначення того або того предмета, істоти,&#xA;  явища. Але ці кальки, яких “побутує” у нас сила-силенна (і явних, і&#xA;  примаскованих росіянізмів, з не властивими для української мови&#xA;  чужомовними значеннями), як звичайнісінькі дублети наших питомих слів&#xA;  не тільки відтісняють їх на другий план, а й узагалі витискують із&#xA;  загального вжитку&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знову повертаємося до історії. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; було видано у 1970–1980, тому можливо, якісь скальковані вислови туди і потрапили (крім того, якщо дивитися на приклади, які подаються в СУМі, то можна побачити, що всі вони взяті із творів, які виходили коли Україна знаходилася у складі СРСР, а російська мова була домінантною, тому можливо деякі письменники і використовували кальку).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також на цьому &lt;a href=&quot;https://ua-mova.livejournal.com/898407.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форумі&lt;/a&gt; заперечують правильність вислову &quot;розбити парк&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який висновок можемо зробити?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що казати чи писати &quot;розбити парк&quot; можна, бо все таки ми знаходимо такий варіант в СУМ11, а це є офіційне джерело. Проте, потрібно врахувати, що навіть там можуть бути помилки (так само як і може помилятися професор Пономарів), а тому щоб точно уникнути кальки можна використовувати &quot;&lt;strong&gt;посадити/насадити/виростити парк&lt;/strong&gt;&quot;, або ж може навіть &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakladaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;закласти&lt;/a&gt; парк&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-11T11:47:56.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5173" PostTypeId="2" ParentId="5171" CreationDate="2018-11-11T13:14:14.523" Score="3" Body="&lt;p&gt;Відомішим написом є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8C%D0%B2%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8F%D1%80%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;батяр&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Назва &lt;em&gt;батяр&lt;/em&gt;, імовірно, виникла від угорського &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/bety%C3%A1r#Hungarian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;betyar&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що означає особу, яка має дивні погляди і робить непередбачувані вчинки, авантюриста, гульвісу. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Инші словники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://194.44.152.155/elib/local/sk806506.pdf#page=7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Шкрумеляк Михайло Степанович, 2016 р: 10 с&quot;&gt;Тлумачний словник-довідник гуцульських говірок&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;бакеретво&lt;/em&gt; розбишацтво, гультяйство&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;бакір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;батір&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; здріб. &lt;em&gt;бакірина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;батірина&lt;/em&gt; батяр, гультяй, розбишака, шибеник, волоцюга, розпусник, авантюрист &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;бакірувати,&lt;/em&gt; &lt;em&gt;батірувати&lt;/em&gt; вести гультяйське життя &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://194.44.152.155/elib/local/sk715358.pdf#page67&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;2006 р: 130 с&quot;&gt;Етнос. Соціум. Культура: регіональний аспект&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;батір&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — гультяй, волоцюга &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-11-11T13:14:14.523" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5174" PostTypeId="2" ParentId="4025" CreationDate="2018-11-11T14:40:45.747" Score="3" Body="&lt;p&gt;Вислів &amp;quot;неіржавна сталь&amp;quot; зустрічаємо в &lt;a href=&quot;http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/new_books/Documents/terminologichnyj-visnyk-2013-1.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Термінологічному словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, термін личкування у сфері виробництва гідротурбін має такі&#xA;значення: “захисна оболонка з &lt;strong&gt;неіржавної сталі&lt;/strong&gt;, яка запобігає&#xA;спрацюванню вала гідротурбіни” (СГТ);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само це слово є в &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D1%8E%D1%89%D0%B0%D1%8F%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словику&lt;/a&gt;, а також там є і &amp;quot;нержавіюча сталь&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;highlight=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Кримського і Єфремова&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;нержаві́лий, неіржа́вілий, що не іржа́віє, що не ржаві́є.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нержавеющий – неіржавкий, неіржавний, нержавійний, іржостійкий,&#xA;нержавілий, неіржавілий, що не іржавіє, що не ржавіє:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;• нержавеющая&#xA;сталь – нержавійна (неіржавка) сталь (криця).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник з інженерних технологій 2013р. (Марія Ганіткевич, Богдан Кінаш):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;нержаве́ющий неіржавки́й, нержаві́йний, нержаві́ючий&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nerzhavijuchyj/komentari&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;коментарях&lt;/a&gt; до слова &amp;quot;нержавіючий&amp;quot; пишуть:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово «неіржавний» практично не вживається в українській мові. У&#xA;Корпусі української мови є лише одна цитата:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Для кожного Колен поклав дві тарілки з білої порцеляни, помережаної&#xA;золотавими прожилками, і прибор з неіржавної сталі з ажурними ручками,&#xA;всередині яких, укладені між двома шарами плексигласу, зичили щастя&#xA;опудала сонечок (Борис Віан, Вибрані твори, пер., Харків: Фоліо, 1998)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Натомість слово «нержавіючий» широко вживається в сучасній українській&#xA;мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В якості синонімів до слова «нержавіючий», автори іноді вживають&#xA;прикметники: нержавний, нержавливий, нержавійний, нержавий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як іменник іноді вживаються: нержавійка, нержавочка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uain.press/language/v-yacheslav-vasylchenko-mova-bazhayuchi-vs-ohochi-929465&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український інтерес&lt;/a&gt; радить не вживати вислів &amp;quot;нержавіюча сталь&amp;quot;, а:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут у нас цілий кастинг намалювався: неіржАвна, нержавкА, нержавІйна,&#xA;неіржавІйна. Можливі ще також нержавійка та інокс.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;В'ячеслав Васильченко (05.09.2021). Мова: Бажаючі vs охочі&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, врахуйте, що все-таки в СУМі є прикметник &amp;quot;нержавіючий&amp;quot;, тому, гадаю, що вислів &amp;quot;нержавіюча сталь&amp;quot; все-таки можна вживати. Також варіантом може бути &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://mehanik-ua.ru/pidruchnik-materialoznavstvo/699-neirzhavni-korozijnostijki-stali.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корозійностійка сталь&lt;/a&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-08-01T14:19:23.857" LastActivityDate="2022-08-01T14:19:23.857" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5175" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5176" CreationDate="2018-11-11T15:42:48.410" Score="0" ViewCount="339" Body="&lt;p&gt;Наткнувся на фразеологізм &quot;дутеля з'їсти&quot;, однак не можу знайти визначення самого слова &quot;дутель&quot;, в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dutelj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ДУ́ТЕЛЬ, я, чол.: ◊ Дутеля з'їсти (із'їсти) — умерти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що ж таке той &quot;дутель&quot; і чого, якщо його з'їсти, то можна померти???&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-11T16:17:59.870" Title="Що таке &quot;дутель&quot;?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5176" PostTypeId="2" ParentId="5175" CreationDate="2018-11-11T16:09:19.140" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B4%D1%83%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дутель&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 1. — С. 458.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ду́тель, ля, м. Пустой орѣхъ. Дутеля взяв. Черк. у. Ду́теля ззі́сти. Умереть.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Жайворонок В. В. Знаки української етнокультури: Словник-довідник. — К.: Довіра, 2006. — С. 208.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ду́тель — порожній горіх; фра­зеологізм: ду́теля з’ї́сти — вмерти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Новішиј СУМ-20 вже має так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=25393&amp;amp;page=842&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДУ́ТЕЛЬ, я&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;ч.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;. Порожній горіх.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-11T16:17:59.870" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5177" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-11T22:02:10.453" Score="15" ViewCount="2303" Body="&lt;p&gt;Чи не підкаже шановне панство, коли вперше фіксується прислів'я &quot;де два українці, там три гетьмани&quot;? Також цікавить хоча б приблизний час винекнення цієї фрази.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;приклад ужитку: &lt;a href=&quot;https://www.radiosvoboda.org/a/918665.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.radiosvoboda.org/a/918665.html&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробував сам шукати джерела, але найдавніше що наґуґлилося - це приклад ужитку і ще пара посилань на google books кінця 90-х, в яких вислів використовується як вже щось стале, загальновідоме.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="92" LastEditorUserId="92" LastEditDate="2018-11-12T11:50:14.247" LastActivityDate="2022-08-15T13:16:49.343" Title="Коли і як виникло прислів'я &quot;де два українці, там три гетьмани&quot;?" Tags="|фразеологізми|історія-мови|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5178" PostTypeId="2" ParentId="4714" CreationDate="2018-11-12T01:40:34.623" Score="2" Body="&lt;p&gt;Історично, в українській мові відсутнє таке слово.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для того, щоб знайти найближчий відповідник, варто звернутися до &lt;strong&gt;словників медичних термінів&lt;/strong&gt;, і там таке слово є:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://medterms.com.ua/publ/medichni_termini_na_literu_s/sibsi/20-1-0-622&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Сібси&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (від англ. &lt;em&gt;Siblings, sibs&lt;/em&gt; — брат або сестра) — генетичний термін, що позначає нащадків одних батьків. Рідні брати і сестри, але не близнюки. У тварин - нащадки одних і тих же батьків від різних приплодів.&#xA;  […] Термін вживається, головним чином, у генетиці людини і генетиці тварин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ймовірно, &lt;strong&gt;етимологія&lt;/strong&gt; цього слова — просте вкорочення літературного англійського слова &lt;em&gt;sibling&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Термін зустрічається у виданнях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;В.Е.Маркевич - Медична генетика. Навчально-методичний посібник для студентів ВНЗ (&lt;a href=&quot;http://elkniga.info/book_124_glava_90_TERM%D0%86NOLOG%D0%86CHNIJJ_SLOVNIK.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посилання&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Асанов А. Ю. — Основи генетики і спадкові порушення розвитку у дітей, 2003 (&lt;a href=&quot;http://medbib.in.ua/terminologicheskiy-slovar26262.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посилання&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Медична біологія — Тлумачний словник біологічних термінів і понять (&lt;a href=&quot;https://subject.com.ua/biology/medical/312.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посилання&lt;/a&gt;) — зауважте, тут це слово має форму «&lt;strong&gt;сибси&lt;/strong&gt;»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Позитивною рисою цього слова є ґендерна нейтральність, що відповідає сучасним суспільно-політичним настроям.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вочевидь, &lt;strong&gt;сфера застосування&lt;/strong&gt; цього відповідника обмежена лише умовами, коли контекст припускає використання формального медичного терміну. Наприклад, при перекладі гумористичних матеріалів я б не став використовувати це слово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2018-11-12T01:40:34.623" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5179" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5180" CreationDate="2018-11-12T19:49:50.853" Score="1" ViewCount="272" Body="&lt;p&gt;Читаю переклад &quot;Воно&quot; Стівена Кінга:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Приблизно на третій чверті шляху вздовж кварталу, якщо прямувати в бік перехрестя і мертвого світлофора, автомобільний рух по Вітчем-стрит було перегороджено &lt;strong&gt;димогонами&lt;/strong&gt; й чотирма помаранчевого кольору &lt;strong&gt;кобильницями&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І одразу ж виникло два питання: &quot;Що таке димогони (які вони дими ганяють на вулиці під час дощу та повені)? Що таке кобилиці?&quot;. На жаль пошуки в Інтернеті не дали ніяких результатів. В СУМі слова &quot;димогон&quot; немає, однак, там є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kobyljnyci&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кобильниця&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Колода на чотирьох похилих ніжках, що використовується в парі з іншою&#xA;  як підставка для чого-небудь (якщо перейти на слово &quot;козла&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, мені все ще незрозуміло, що це, тому, можливо, у цього слова є якісь сучасніші синоніми. А також буду дуже вдячний за фото, якщо це можливо, і димогона, і кобильниці.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-12T20:13:16.340" Title="Що таке &quot;димогон&quot; та &quot;кобильниця&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5180" PostTypeId="2" ParentId="5179" CreationDate="2018-11-12T20:13:16.340" Score="3" Body="&lt;p&gt;Пан вказав, шчо то єсьть перекладом, отже спочатку на &lt;a href=&quot;https://okdownloads.cc/download/It_%20A%20Novel/It_%20A%20Novel%20-%20Stephen%20King.pdf#page=12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;першоџерело&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;About three-quarters of the way down the block as one headed toward the&#xA;intersection and the dead traffic light, Witcham Street was blocked to motor&#xA;traffic by &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Smudge_pot&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;smudgepots&lt;/a&gt; and four orange &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Sawhorse&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;sawhorses&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Загалом &lt;em&gt;кобильниця,&lt;/em&gt; шчо може бути і як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%B7%D0%BB%D0%B0_%D0%B4%D0%BB%D1%8F_%D0%BF%D0%B8%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;козла для пиляня дров&lt;/a&gt;, є влучним словом зі значінями:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;A &lt;em&gt;saw-horse&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;sawhorse&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;saw-buck&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;trestle&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;buck&lt;/em&gt;) is a beam with four legs used to support a board or plank for sawing.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Колода на чотирьох похилих ніжках, що використовується в парі з іншою як підставка для чого-небудь; кобилиця (у 2 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Підставка для різання дров, що складається зі збитих навхрест жердин, з'єднаних поперечкою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про &lt;em&gt;smudgepots&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;A &lt;em&gt;smudge pot&lt;/em&gt; (also known as a &lt;em&gt;choofa&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;orchard heater&lt;/em&gt;) is an oil-burning device used to prevent frost on fruit trees.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;оліјепальниј рушіј для запобіганя инію в саду&lt;/em&gt; (приблизниј переклад)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сєбто таке собі багатє, але дешчо рушіјове, кероване (не дуже, оскільки є згадка про »багато диму«) і котре гріє саду.  Переклад відносно підходить, але може визвати, так, деякого нерозуміня.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-12T20:13:16.340" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5182" PostTypeId="2" ParentId="3658" CreationDate="2018-11-12T21:19:19.820" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо розглядати це питання із біологічної точки зору, то, гадаю, що правильніше буде казати &quot;кизил&quot; чи &quot;дерен справжній&quot;. Чому? Бо саме слово &quot;дерен&quot; - це цілий рід рослин до якого входить і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD_%D0%BA%D0%BE%D1%83%D1%81%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дерен коуса&lt;/a&gt;, і д&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Cornus_nuttallii&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ерен-тихоокеанський&lt;/a&gt;, і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD-%D1%81%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дерен-свидина&lt;/a&gt; тощо (як можна зрозуміти із зображень - вони зовсім не схожі на те, що ми називаємо &quot;кизилом&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, можливо в розмовному стилі і можливо упустити ту частину &quot;справжній&quot;. Також бачимо ці слова у &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BA%D0%B8%D0%B7%D0%B8%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;, де до них також додається ще й варіант &quot;шайтанове дерево&quot;, а також в &lt;a href=&quot;https://www.pharmencyclopedia.com.ua/article/2457/deren-spravzhnij&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фармацевтичній енциклопедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-12T21:19:19.820" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5183" PostTypeId="2" ParentId="914" CreationDate="2018-11-12T21:31:46.440" Score="3" Body="&lt;p&gt;На персональному &lt;a href=&quot;https://vikladath.jimdo.com/%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt; вчителя української мови Шкатули Т. М. знайшов інформацію, що казати &lt;strong&gt;&quot;післявчора&quot; неправильно&lt;/strong&gt; (а також врахуйте, що цього слова немає в СУМі). Однак, в нашій мові є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pozavchora&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;позавчора&lt;/a&gt;&quot;, а також вислови &quot;напередодні вчорашнього дня&quot; та &quot;два дні тому&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-11-13T13:53:59.833" LastActivityDate="2018-11-13T13:53:59.833" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5184" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5185" CreationDate="2018-11-13T09:02:59.227" Score="9" ViewCount="304" Body="&lt;p&gt;Перевірка правопису та граматики у Microsoft word, звісно, працює, але іноді її недостатньо. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є для української мови сервіси перевірки граматики та покращення стілистики на кшталт &lt;a href=&quot;http://grammarly.com&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Gramarly&lt;/a&gt;  або &lt;a href=&quot;https://glvrd.ru/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Главред&lt;/a&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1755" LastActivityDate="2018-11-13T18:27:16.937" Title="Чи існують для української мови сервіси перевірки граматики та покращення стілистики?" Tags="|software|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5185" PostTypeId="2" ParentId="5184" CreationDate="2018-11-13T09:45:42.820" Score="10" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;LanguageTool&lt;/strong&gt; здатен перевіряти українські тексти. Перевіряти можна:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;прямо на &lt;a href=&quot;https://www.languagetool.org/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайті LanguageTool&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;на &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/check&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайті R2U&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;на &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/perevirka-tekstu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайті «Мова — ДНК нації»&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;встановивши плагін для браузера (Mozilla Firefox, Google Chrome);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;встановивши плагін для офісного пакета (Microsoft Office, LibreOffice/OpenOffice, Google Docs);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;встановивши версію для офлайн-використання на персональний комп'ютер (під будь-яку ОС);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;встановивши плагін для смартфона під Android;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, він не ідеальний і помічає не всі помилки. З іншого боку, в деяких  випадках він, на мою думку, навпаки, надто суворий і відмічає як помилки слова, які є в серйозних словниках або статус яких неочевидний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-11-13T09:45:42.820" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5186" PostTypeId="2" ParentId="5184" CreationDate="2018-11-13T18:27:16.937" Score="4" Body="&lt;p&gt;Також існує &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;OnlineCorrector&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, але з нахилом до плати. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-11-13T18:27:16.937" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5187" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5188" CreationDate="2018-11-14T08:02:57.627" Score="4" ViewCount="773" Body="&lt;p&gt;В англійській мові існують такі поняття як integer та float. Integer - ціле число. Float (або floating point number) - таке число, яке має додаткові знаки після коми, на приклад: 1,22 або 1,0. Google translate перекладає floating point досить буквально і невірно з точки зору граматики &quot;плаваюча точка&quot; (вже тоді мало б бути: кома, що плаває).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1784" LastEditorUserId="1784" LastEditDate="2018-11-15T09:30:22.480" LastActivityDate="2018-11-15T09:30:22.480" Title="Як правильно українською називаються числа, що мають додаткові знаки після коми?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5188" PostTypeId="2" ParentId="5187" CreationDate="2018-11-14T10:18:33.793" Score="6" Body="&lt;p&gt;Дивіться &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE_%D0%B7_%D1%80%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%8E_%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;число з рухомою комою&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Число з рухомою комою — форма представлення дійсних чисел, в якій число зберігається у формі мантиси і показника степеня.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Число з рухомою комою має фіксовану відносну точність, залежну від&#xA;  кількості розрядів мантиси, і змінювану абсолютну. Найбільш часто&#xA;  використовувані представлення затверджено в стандарті IEEE 754.&#xA;  Реалізація математичних операцій з числами з рухомою комою в&#xA;  обчислювальних системах може бути як апаратною, так і програмною.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1739" LastEditorUserId="1739" LastEditDate="2018-11-14T21:53:28.850" LastActivityDate="2018-11-14T21:53:28.850" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5189" PostTypeId="2" ParentId="5090" CreationDate="2018-11-14T20:03:27.060" Score="6" Body="&lt;p&gt;Це просто описка (точніше, помилка розпізнавання) — ось фрагмент з оригінального (нерозпізнаного) «Словника-довiдника з українського лiтературного слововживання» С. І. Головащука (Київ, «Наукова думка», 2004; натиснути для збільшення):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Il4ny.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Il4ny.png&quot; width=&quot;200&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Те саме каже «Словник української мови» в 11 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/povishenyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОВІ́&lt;strong&gt;ШЕ&lt;/strong&gt;НИЙ&lt;/a&gt;, а, е. Дієпр. пас. мин. ч. до повісити. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/povishanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОВІ́&lt;strong&gt;ША&lt;/strong&gt;НИЙ&lt;/a&gt;, а, е. Дієпр. пас. мин. ч. до повішати.  &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади, наведені Аналолієм у його &lt;a href=&quot;/a/5095&quot;&gt;відповіді&lt;/a&gt;, теж є всього-навсього помилками розпізнавання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Hubernachuk_Stanisalav/Pradavnist_ukrainskoi_movy.pdf#page=256&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Станіслав Губерначук «Прадавність української мови»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/CP1qh.png&quot; alt=&quot;А. Кримський відшукав у рукописах Русі-України такі приклади на цю рису: посажаний, (замість — посажений), повітаний, засмоляний, казняний.&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=SHcRAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Києво-Печерський Патерик / [Пер. з церковно-слов’ян. М. Кашуба, Н. Пікулик]. – Львів: Монастир Монахів Студ. Уставу. Вид. від. “Свічадо”, 2001. – 191 с.: іл. – (Середньовіччя VI–XIV ст.). – (Джерела християнського Сходу)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/8sXmE.png&quot; alt=&quot;«На дереві має бути повішаний», — відповідали йому.&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-15T16:16:53.603" LastActivityDate="2018-12-15T16:16:53.603" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5190" PostTypeId="2" ParentId="993" CreationDate="2018-11-15T20:13:34.853" Score="3" Body="&lt;p&gt;Одразу ж скажу, що абсолютними синонімами ці слова не є. Ось речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Почни жити своїм життям!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут ми не можемо замінити дієслово &quot;жити&quot; на &quot;мешкати&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А тепер щодо вживання цих слів &quot;разом з позначенням місця&quot;. Ось цікава &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine3-16.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt; Г. Т. Яценка на цю тему:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/zFPId.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/zFPId.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/yz6dp.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/yz6dp.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І справді, слово &quot;мешкати&quot; &lt;a href=&quot;https://classes.ru/all-ukrainian/dictionary-ukrainian-explanatory-term-85015.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рідко вживається&lt;/a&gt; у значенні &quot;жити, проживати у певній місцевості&quot;. А на &lt;a href=&quot;https://politiko.ua/groups/talk_topic?id=59&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті Політіко&lt;/a&gt; дається таке пояснення різниці між цими словами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;• «&lt;strong&gt;Жити&lt;/strong&gt;» має загальне, найширше значення, і серед інших - перебувати, проживати де-небудь (наприклад: «...дід та баба...удвох на хуторі жили» (Т.Шевченко)).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;• «&lt;strong&gt;Проживати&lt;/strong&gt;» - жити за місцем прописки (наприклад: «Продавець проживає за адресою: М.Київ, вул.Хмельницького, буд.26, кв.79»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;• «&lt;strong&gt;Мешкати&lt;/strong&gt;» - в приміщенні (наприклад: «Сім’я мешкає в трикімнатній квартирі»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна сказати: «Ми живемо в місті Києві» чи «проживаємо в місті Києві (якщо в Києві прописані)». &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-15T20:13:34.853" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5191" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5194" CreationDate="2018-11-15T20:40:59.720" Score="2" ViewCount="111" Body="&lt;p&gt;Читаючи книгу &quot;У неділю рано зілля копала&quot; Ольги Кобилянської наткнувся на речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Раду не відповів нічого, але замість того розірвав свій синій спенцер&#xA;  на грудях і здіймив тут з шиї малий мішечок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі не знайшов значення цього слова, а пошук в Гуглі також ні до чого не привів. Однак, в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2006/EtSlUkrM_2006.pdf#page=368&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; (ст. 368) я знайшов слово &quot;спенсер&quot; (також там пише, що можливі варіанти &quot;&lt;strong&gt;спенцер&lt;/strong&gt;&quot; та &quot;шпенцер&quot;), яке має значення &quot;жіноча кофточка, коротка куртка&quot;, але ж у творі спенцер носить чоловік. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи є ці слова синонімами? А якщо ні, то що тоді означає слово &quot;спенцер&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-18T12:31:50.897" LastActivityDate="2018-11-18T12:32:15.750" Title="Що таке &quot;спенцер&quot;?" Tags="|значення-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5192" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5199" CreationDate="2018-11-15T22:13:12.743" Score="6" ViewCount="139" Body="&lt;p&gt;Cловосполучення &quot;horizontally gifted&quot; вживається, щоб описати повну людину, не образивши її. Жодний із відомих мені онлайн словників (&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#en/uk/horizontally%20gifted&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гугл&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/horizontally%20gifted&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://translate.meta.ua/ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мета&lt;/a&gt;) не зміг коректно перекласти це словосполучення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи є в українській мові якийсь відповідник? Бо наскільки я знаю навіть якщо назвати людину &quot;гладкою&quot;, то її це може образити. Що вже говорити про такі прикметники як &quot;товстий&quot;, &quot;відгодований&quot;, &quot;жирний&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1739" LastEditDate="2018-11-18T12:42:11.203" LastActivityDate="2018-11-23T17:54:53.620" Title="Переклад словосполучення &quot;horizontally gifted&quot;" Tags="|переклад|from-english|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5194" PostTypeId="2" ParentId="5191" CreationDate="2018-11-16T07:53:53.380" Score="7" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спенцер – одяг на зразок жилетки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/fsEnp.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/fsEnp.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Spencer_(clothing)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Spencer (clothing)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Пані та хлопець в коричневому носять спенцери.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/217iet.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/217iet.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-18T12:32:15.750" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5195" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-16T08:58:47.523" Score="1" ViewCount="722" Body="&lt;p&gt;Як правильно зробити переклад російського слова &quot;ё-моё&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%91-%D0%BC%D0%BE%D1%91&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ё-моё&lt;/a&gt; - выражает досаду или удивление.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=ru#ru/uk/%D1%91-%D0%BC%D0%BE%D1%91&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google перекладач&lt;/a&gt; подає як &quot;йо-майо&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте в словниках такого слова немає. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-16T12:01:03.673" LastActivityDate="2018-11-16T22:23:03.813" Title="Переклад російського слова &quot;ё-моё&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5196" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-16T20:10:15.093" Score="5" ViewCount="836" Body="&lt;p&gt;Як правильно сказати: &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=1792&amp;amp;page=80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;асфальт&lt;/a&gt; кладуть, стелять чи ложать? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lozhyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ложити&lt;/a&gt; Те саме, що класти 1, 2.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/klasty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Класти&lt;/a&gt; 1. Поміщати в що-, куди-небудь; розміщувати десь. 2.&#xA;  Надавати комусь, чомусь лежачого положення&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stelyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стелити&lt;/a&gt; 1. Класти, розкладати що-небудь на якійсь поверхні або&#xA;  вкриваючи поверхню чогось; слати. 4. Робити покриття, кладучи щільно в&#xA;  ряд дошки, колоди і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, правильно може бути &quot;стелити асфальт&quot;, якщо врахувати четверте значення слова &quot;стелити&quot;. Однак в Google пошуку можна зустріти всі три варіанти поєднання слів. Як правильно утворити словосполучення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-24T15:13:17.050" LastActivityDate="2019-01-17T19:51:41.267" Title="Що роблять з асфальтом: кладуть/стелять/ложать?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5197" PostTypeId="2" ParentId="5195" CreationDate="2018-11-16T22:23:03.813" Score="2" Body="&lt;p&gt;Читаємо про &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%91-%D0%BC%D0%BE%D1%91#%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимологію вигуку&lt;/a&gt; &quot;ё-моё&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Створено за ефімістичною моделлю &quot;перший звук, склад нецензурного&#xA;  слова чи вислову з неочікуваним продовженням&quot;. За цією ж моделлю було&#xA;  створено вислови йолки-палки, йошкін кіт&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І саме ж значення у нього таке як у йошкіного кота (а на цю тему вже є схоже &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3540/%D0%99%D0%BE%D1%88%D0%BA%D1%96%D0%BD-%D0%BA%D0%BE%D1%82-%D1%86%D0%B5-%D0%99%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BF-%D0%BD%D0%B0-%D0%BA%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D0%BB%D1%96&quot;&gt;питання&lt;/a&gt;). І тому так само як з йошкіним котом, ми можемо перекласти &quot;ё-моё&quot; як &quot;Йосип на кобилі&quot;, &quot;Йоханий бабай&quot;, &quot;Капець!&quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-16T22:23:03.813" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5198" PostTypeId="2" ParentId="5196" CreationDate="2018-11-16T23:07:04.467" Score="7" Body="&lt;p&gt;На мою думку, &quot;ложити асфальт&quot; -- це щось розмовне, на грані суржику.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Класти (укладати) асфальт&quot;, &quot;стелити асфальт&quot; якось краще звучить&lt;br&gt;&#xA;(як і СУМівські &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/asfaljt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приклади&lt;/a&gt;: &quot;заливати асфальтом&quot;, &quot;покривати асфальтом&quot;).&lt;br&gt;&#xA;&quot;Мостити асфальт&quot; теж непогано звучить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але то так, треба подивитися до якихось словників...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось трохи погрався з &lt;a href=&quot;http://uacorpus.org/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГРАКом&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;ложити/положити — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=([lemma=%22%D0%BB%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D1%82%D0%B8|%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D1%82%D0%B8%22]+[lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22])+|+([lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22]+[lemma=%22%D0%BB%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D1%82%D0%B8|%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D1%82%D0%B8%22])&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;([lemma=&quot;ложити|положити&quot;] [lemma=&quot;асфальт&quot;]) | ([lemma=&quot;асфальт&quot;] [lemma=&quot;ложити|положити&quot;])&lt;/a&gt; — 0 результатів;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;мостити — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=([lemma=%22%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D0%B8%22]+[lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22])+|+([lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22]+[lemma=%22%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%82%D0%B8%22])&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;([lemma=&quot;мостити&quot;] [lemma=&quot;асфальт&quot;]) | ([lemma=&quot;асфальт&quot;] [lemma=&quot;мостити&quot;])&lt;/a&gt; — 0 результатів;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;стелити/встелити — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=([lemma=%22%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8|%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8%22]+[lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22])+|+([lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22]+[lemma=%22%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8|%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8%22])&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;([lemma=&quot;стелити|встелити&quot;] [lemma=&quot;асфальт&quot;]) | ([lemma=&quot;асфальт&quot;] [lemma=&quot;стелити|встелити&quot;])&lt;/a&gt; — 6 результатів (1981–2017);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;класти/покласти — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=([lemma=%22%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8|%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%22]+[lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22])+|+([lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22]+[lemma=%22%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8|%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%22])&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;([lemma=&quot;класти|покласти&quot;] [lemma=&quot;асфальт&quot;]) | ([lemma=&quot;асфальт&quot;] [lemma=&quot;класти|покласти&quot;])&lt;/a&gt; — 18 результатів (1976–2018);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;вкладати/укладати/вкласти/укласти — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=([lemma=%22%D0%B2%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8|%D1%83%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8|%D0%B2%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8|%D1%83%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%22]+[lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22])+|+([lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22]+[lemma=%22%D0%B2%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8|%D1%83%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8|%D0%B2%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8|%D1%83%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%22])&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;([lemma=&quot;вкладати|укладати|вкласти|укласти&quot;] [lemma=&quot;асфальт&quot;]) | ([lemma=&quot;асфальт&quot;] [lemma=&quot;вкладати|укладати|вкласти|укласти&quot;])&lt;/a&gt; — 4 результати (2006–2017);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;викласти — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac3&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=([lemma=%22%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%22]+[lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22])+|+([lemma=%22%D0%B0%D1%81%D1%84%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D1%82%22]+[lemma=%22%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%22])&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;([lemma=&quot;викласти&quot;] [lemma=&quot;асфальт&quot;]) | ([lemma=&quot;асфальт&quot;] [lemma=&quot;викласти&quot;])&lt;/a&gt; — 1 результат (2015).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1787" LastEditorUserId="1787" LastEditDate="2019-01-16T23:47:02.030" LastActivityDate="2019-01-16T23:47:02.030" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5199" PostTypeId="2" ParentId="5192" CreationDate="2018-11-17T02:49:37.430" Score="3" Body="&lt;p&gt;Це правда, що horizontally gifted може звучати коректно у порівнянні з fat. Проте це не означає, що людина, яку описують за допомогою цього словосполучення, не може образитись. Може він або вона намагається схуднути і не хоче таких слів, навіть коректних, по відношенню до себе взагалі. Так і з українськими відповідниками. Можна сказати &quot;не в найкращій фізичній формі&quot; або &quot;пухкий&quot;, що, здається, звучить менш образливо, ніж &quot;товстий&quot; або &quot;гладкий&quot;, але почуття тієї людини можна зачепити все одно. Тому будьте обережні. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доречі, ось &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/questions/474163/the-use-of-horizontally-gifted/474167#474167&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; було поставлене питання про вживання &lt;code&gt;horizontally gifted&lt;/code&gt;. Люди одностайні у тому, що не варто вживати цей вираз, бо він більш саркастичний, ніж коректний. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1739" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-11-23T17:54:53.620" LastActivityDate="2018-11-23T17:54:53.620" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5200" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-17T13:37:34.453" Score="6" ViewCount="188" Body="&lt;p&gt;Як правильніше і чи є взагалі різниця між&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Поміняти місцями А з Б&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Поміняти місцями А та Б&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто використовувати &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;та&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-11-17T15:17:48.727" LastActivityDate="2020-03-08T06:48:05.887" Title="Поміняти місцями А з/та Б" Tags="|різниця-між-словами|сполучники|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5201" PostTypeId="2" ParentId="5196" CreationDate="2018-11-17T22:28:09.817" Score="7" Body="&lt;p&gt;В професійній літературі частіше вживають варіант &quot;укладати асфальт&quot;. Наприклад: &quot;укладання нижнього й вирівнюючого шару асфальту&quot;, &quot;технологія укладання асфальтобетонної суміші&quot;. Перевірочне слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/asfaljtoukladach&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;асфальтоукладач&lt;/a&gt; - машина для рівномірного розподілення й укладання асфальту. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="448" LastActivityDate="2018-11-17T22:28:09.817" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5202" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-19T17:49:33.367" Score="1" ViewCount="65" Body="&lt;p&gt;&quot;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Nanny_state&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Nanny state&lt;/a&gt;&quot; - вислів, який вживається стосовно уряду, який занадто опікується своїми співгромадянами або обмежує можливість зробити той чи інший вибір (мені навели приклад, що це може бути прийнятя закону про заборону курити майже на території всієї країни).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/nanny%20state&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#en/uk/nanny%20state&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гугл&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://translate.meta.ua/ua/#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мета&lt;/a&gt; з перекладом ніяк не допомогли (зазначу, що слово &quot;nanny&quot; перекладається як &quot;няня&quot;, а &quot;state&quot; - це держава).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можливо це взагалі перекласти? Чи найкращим варіантом буде використати описовий переклад?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-19T19:22:56.417" Title="Переклад словосполучення &quot;nanny state&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5203" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5205" CreationDate="2018-11-19T18:40:49.783" Score="2" ViewCount="236" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Це запитання також має відповідь (англійською):&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/407&quot;&gt;Names for civil/marriage partners&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Spouse&quot; - чоловік чи дружина, що знахотися у стосунках із своїм партнером. Приклад вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;There is no doubt that Russell made a mess of his relations with his&#xA;  &lt;strong&gt;spouses&lt;/strong&gt; and children&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#en/uk/spouse&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гугл&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/spouse&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://translate.meta.ua/ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мета&lt;/a&gt; пропонують варіанти &quot;чоловік&quot;, &quot;дружина&quot; або &quot;подружжя&quot;. Однак цікавить саме якийсь схожий відповідник, який би можна було застосувати як до чоловіка, так і до дружини. На Глосбі зустрів непоганий варіант &quot;партнер у шлюбі&quot; (ну або просто &quot;партнер&quot;), однак, саме це слово запозичене.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-11-19T23:24:50.803" LastActivityDate="2018-11-19T23:24:50.803" Title="Чи є в українській мові відповідник до англійського слова &quot;spouse&quot;?" Tags="|переклад|from-english|фемінітиви|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5204" PostTypeId="2" ParentId="5202" CreationDate="2018-11-19T19:06:13.230" Score="1" Body="&lt;p&gt;Прямий переклад дозволяє вивести значення словосполучення на інтуїтивний рівень.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словосполучення &quot;&lt;strong&gt;уряд-нянька&lt;/strong&gt;&quot; вже використовують:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr.segodnya.ua/lifestyle/fun/singapur-recept-procvetayushchego-gosudarstva-ot-li-kuan-yu-614925.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ukr.segodnya.ua&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він був явним прихильником теорії &quot;сильної руки&quot; (яку в самому&#xA;  Сінгапурі критики називають &quot;&lt;strong&gt;уряд-нянька&lt;/strong&gt;&quot;) і вважав, що Захід занадто&#xA;  ліберальний в багатьох питаннях, розплачуючись на це відсутністю&#xA;  порядку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;і &lt;a href=&quot;http://maidan.org.ua/arch/oldosvita/1108157424.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;maidan.org.ua&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А про якусь особливу соціальну орієнтацію держави переважна більшість&#xA;  американців думає дуже негативно. Вони кажуть, &quot;нам не потрібний&#xA;  &lt;strong&gt;уряд-нянька&lt;/strong&gt;&quot; (&quot;nanny government&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вживання форми &quot;нянька&quot;, а не просто &quot;няня&quot;, доцільне, бо саме перший варіант має неґативні конотації, пов'язані з надмірною опікою, яка так не подобається дітям.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аналоґічно з висловом &quot;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0-%D0%BD%D1%8F%D0%BD%D1%8C%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;oq=%22%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0-%D0%BD%D1%8F%D0%BD%D1%8C%D0%BA%D0%B0%22&amp;amp;aqs=chrome..69i57.3295j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;держава-нянька&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://day.kyiv.ua/uk/article/panorama-dnya/kuveytska-derzhava-nyanka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Day.kyiv.ua&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І в Україні багато хто знає, що маленька, але заможна країна Перської затоки Кувейт — справжня «&lt;strong&gt;держава-нянька&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://tsn.ua/blogi/themes/zhittya/yak-tebe-ne-lyubiti-angliyske-rizdvo-1070325.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Tsn.ua&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Велика Британія — це &lt;strong&gt;держава-нянька&lt;/strong&gt;, і вона такою є десятиліття, якщо не століття.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поки вживаніший вислів &quot;держава-нянька&quot; (31 результат в ґуґлі проти двох), але на рівні таких чисел ми ще не можемо робити жодних висновків про те, який з них краще прижився в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-19T19:22:56.417" LastActivityDate="2018-11-19T19:22:56.417" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5205" PostTypeId="2" ParentId="5203" CreationDate="2018-11-19T19:14:58.590" Score="4" Body="&lt;p&gt;Так вам не просто так пропонують &quot;дружину&quot; і &quot;подружжя&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=25128&amp;amp;page=835&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дружина&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;заст., поет. &lt;strong&gt;Одружений чоловік&lt;/strong&gt; стосовно до своєї жінки. Якби мені крила, крила Соколинії, Полетіла б я за милим, За дружиною (Т. &lt;strong&gt;Шевченко&lt;/strong&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podruzhzhja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Подружжя&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Один із членів&lt;/strong&gt; шлюбної пари; дружина щодо свого чоловіка або чоловік щодо своєї дружини. Дядько Тимоха хоч п'ятий десяток год жив, а подружжя собі не знайшов (Борис &lt;strong&gt;Грінченко&lt;/strong&gt;, I, 1963, 285);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-11-19T19:14:58.590" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5206" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-20T16:49:12.327" Score="8" ViewCount="56496" Body="&lt;p&gt;Я кожного дня слухаю від людей &lt;strong&gt;'добрий вечір'&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;'доброго вечора'&lt;/strong&gt;&quot;. Підскажіть, будь ласка, який із цих двох варіантів є найбільш граматично правильний? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1746" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-20T18:25:15.480" LastActivityDate="2020-08-02T12:30:36.243" Title="Доброго вечора або Добрий вечір?" Tags="|граматика|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5207" PostTypeId="2" ParentId="5206" CreationDate="2018-11-20T17:26:55.723" Score="8" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=B9tXngTv8ds&amp;amp;vl=uk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;експрес-уроці&lt;/a&gt; української мови Олександр Авраменко каже, що правильним варіантом є &quot;Добрий вечір&quot;, причина - мовна традиція:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Добрий вечір тобі, пане господарю&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А не &quot;доброго вечора тобі&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дивимося на сайті &lt;a href=&quot;http://cikavamova.blogspot.com/2017/03/blog-post.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Цікава мова&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;По-перше, українці віками віталися &quot;Добрий день!&quot; і &quot;Добрий вечір!&quot;.&#xA;  Саме форми в називному відмінку наявні і в народній творчості, і у&#xA;  творах письменників. Натомість форми &quot;Доброго дня!&quot; і &quot;Доброго&#xA;  вечора!&quot; практично відсутні і там, і там. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;По-друге, вітальні формули самі в собі є побажаннями. Це усталені&#xA;  конструкції, слова ввічливості. У різних піснях ми чуємо &quot;Добрий день&#xA;  вам, люди добрі!&quot;, &quot;Щедрий вечір, добрий вечір добрим людям на&#xA;  здоров'я!&quot;, &quot;Добрий вечір тобі, пане господарю!&quot; і так далі.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;По-третє, для того, щоб побажати щось людині, кажуть: &quot;Гарного дня&#xA;  (вам)!&quot;, &quot;Вдалого дня (вам)!&quot;. Такі побажання переважно говорять на&#xA;  прощання, а не при зустрічі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є схожа &lt;a href=&quot;https://uamodna.com/articles/vitaymosj-po-ukrayinsjkomu/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt; і на сайті Українська мова, де теж пише, що правильно казати &quot;добрий вечір&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, сайт &lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/dobrogo-vechora-chi-dobriy-vechir-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Як правильно&lt;/a&gt; зазначає, що можливі обидва варіанти і навіть пише, що варіант &quot;доброго вечора&quot; стає поширенішим. І все ж, я б радив вам використовувати варіант &quot;добрий вечір&quot;, бо навіть у &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B9%20%D0%B2%D0%B5%D1%87%D1%96%D1%80&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словнику&lt;/a&gt; можна знайти його, а от &quot;доброго вечора&quot; там немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-11-20T18:50:57.507" LastActivityDate="2018-11-20T18:50:57.507" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5208" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-20T20:02:06.750" Score="1" ViewCount="1221" Body="&lt;p&gt;Як правильно говорити: україн&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;мовний чи україн&lt;strong&gt;сько&lt;/strong&gt;мовний? В академічному тлумачному словнику (1970—1980) є лише перший варіант - &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/ukrajinomovecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;україномовець&lt;/a&gt;, те ж саме з українською вікіпедією - знайшов лише випадки вживання першого варіанту - &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B0%D0%BB%D0%B8#%D0%9F%D0%B5%D1%80%D1%88%D1%96_%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8E_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D1%96_%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B0%D0%BB%D0%B8_(1990_%E2%80%94_%D0%BF%D0%BE%D1%87._2000-%D0%B8%D1%85)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;україномовний&lt;/a&gt;&quot;. З іншого боку можна знайти й твердження, що правильно використовувати саме варіант &quot;&lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-40718117&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українськомовний&lt;/a&gt;&quot; (при цьому пол&lt;strong&gt;ьсько&lt;/strong&gt;мовний, але англ&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;мовний).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також якщо проводити аналогію з такими словами як &quot;українофіл&quot;, &quot;українофоб&quot; то випливає, що україномовний - &quot;той, що говорить Україною&quot; а не українською.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1784" LastEditorUserId="1784" LastEditDate="2018-11-20T20:14:26.300" LastActivityDate="2018-11-20T20:14:26.300" Title="Як правильно говорити: україномовний чи українськомовний" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ClosedDate="2018-11-20T20:07:54.090" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5209" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5210" CreationDate="2018-11-20T21:06:40.967" Score="0" ViewCount="72" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;WAGs&lt;/strong&gt; (wives and girlfriends) - абревіатура, яка є скорочення словосполучення &quot;дівчат та дружин відомих людей (а не лише спортсменів, як про це пише на &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/WAGs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;)&quot;. Жодний із відомих онлайн перекладачів не може дати адекватного перекладу цієї абревіатури.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як же її краще перекласти? ДІД (дівчата і дружини) чи ДТД (дівчата та дружини)? Чи може цю абревіатуру взагалі неможливо перекласти і варто її просто пояснити?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-21T00:29:15.617" Title="Як перекласти абревіатуру WAGs?" Tags="|переклад|from-english|неологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5210" PostTypeId="2" ParentId="5209" CreationDate="2018-11-21T00:29:15.617" Score="2" Body="&lt;p&gt;ДІД або ДТД не буде зрозуміло тим, заради кого Ви робите переклад. Ці абревіатури не вживаються в українській мові, тому краще уникайте їх. Або будьте впевнені, що читачі (якщо це для тексту) знають, про що іде мова. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вважається, що вперше абревіатура &lt;strong&gt;ДТД (дівчата та дружини)&lt;/strong&gt; була використана у 2002 році.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ДІД звучить досить комічно... &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте необов'язково навіть викорістовувати абревіатури. Дивіться, що роблять в деяких інших мовах: &lt;a href=&quot;https://de.wikipedia.org/wiki/Spielerfrau&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Spielerfrau&lt;/a&gt; (німецька), &lt;a href=&quot;https://pt.wikipedia.org/wiki/Maria-chuteira&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Maria-chuteira&lt;/a&gt; (португальська). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож я вважаю, що краще значення просто пояснити. Так буде зрозуміліше.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1739" LastActivityDate="2018-11-21T00:29:15.617" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5211" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5216" CreationDate="2018-11-21T09:35:38.907" Score="1" ViewCount="484" Body="&lt;p&gt;Мова - ДНК нації &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/K8eVQ.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/K8eVQ.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також на &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%96%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; вираз &quot;впадати в дитинство&quot; замінити на &quot;дитиніти&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-20 слово &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=22381&amp;amp;page=765&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;дитиніти&quot;&lt;/a&gt; з позначкою розмовне. Який не розмовний відповідник до словосполучення &quot;впадати в дитинство&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-11-21T20:59:03.000" Title="Не розмовний відповідник до словосполучення &quot;впадати в дитинство&quot;" Tags="|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5212" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5213" CreationDate="2018-11-21T12:14:28.793" Score="5" ViewCount="551" Body="&lt;p&gt;Коли говоримо про знаки зодіаку, як правильно вживати близнюки чи близнята?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Google пошуку єобидва варіанти &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?ei=rkr1W52yB7OOmgWNj56IAQ&amp;amp;q=%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D0%B8%20%D0%B7%D0%BE%D0%B4%D1%96%D0%B0%D0%BA%D1%83%20%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D1%8E%D0%BA%D0%B8&amp;amp;oq=%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D0%B8%20%D0%B7%D0%BE%D0%B4%D1%96%D0%B0%D0%BA%D1%83%20%D0%B1%D0%BB%D0%B8&amp;amp;gs_l=psy-ab.3.0.0l2j0i22i30l8.28704.29553..31603...0.0..0.97.373.4......0....1..gws-wiz.......0i71j0i203.NDZYPsszJQs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;близнюки&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?ei=3kv1W_P_F4idsAGDzr_AAg&amp;amp;q=%20%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%B0&amp;amp;oq=%20%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D1%8F%D1%82%D0%B0&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0i67j0i7i10i30j0i7i30l4j0i7i10i30l2j0i7i30l2.13230.13230..13759...0.0..0.90.90.1......0....1..gws-wiz.......0i71.xQiW86QOH3M&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;близнята&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-11-21T14:03:20.490" Title="Як правильно говорити та писати знак близнюки чи близнята" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5213" PostTypeId="2" ParentId="5212" CreationDate="2018-11-21T14:03:20.490" Score="5" Body="&lt;p&gt;Головна астрономічна обсерваторія НАН подає переклад GEMINI - Близнята&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.mao.kiev.ua/calendar/constellations.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.mao.kiev.ua/calendar/constellations.htm&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2018-11-21T14:03:20.490" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5214" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-21T19:00:59.803" Score="0" ViewCount="7629" Body="&lt;p&gt;У мене виник спір із подругою про те,  як правильно писати &lt;strong&gt;'Будь ласка'&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;' будь-ласка'&lt;/strong&gt;? Допоможіть  вирішити спір. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1746" LastActivityDate="2018-11-21T19:16:45.397" Title="Будь ласка чи будь-ласка?" Tags="|граматика|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ClosedDate="2018-11-21T19:43:53.083" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5215" PostTypeId="2" ParentId="5214" CreationDate="2018-11-21T19:16:45.397" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/orfografiya/bud-laska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова- ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/oljT3.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/oljT3.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46808&amp;amp;page=1478&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;◇ Будь ла́ска (ласка́вий, рідше ласка́в) &amp;lt;Бу́дьте ласка́ві&gt; див.&#xA;  бу́ти; Запобіга́ти (рідше запопада́ти) ла́ски див. запобіга́ти;&#xA;  Здава́тися / зда́тися на ла́ску див. здава́тися1; Зроби́ (зробі́ть,&#xA;  май, ма́йте) ми́лість (ла́ску) див. зроби́ти; (2) Коли́ [б] (мо́же)&#xA;  твоя́ (ва́ша) ла́ска (рідко ми́лість) – уживається при ввічливому&#xA;  вираженні прохання. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6191&amp;amp;page=226&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(37) Будь ла́ска&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (ласка́вий, рідше ласка́в) &amp;lt;Бу́дьте ласка́ві&gt;:&#xA;  а) усталена форма чемного звертання при проханні, запрошенні,&#xA;  пропозиції і т. ін.; прошу&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-11-21T19:16:45.397" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5216" PostTypeId="2" ParentId="5211" CreationDate="2018-11-21T20:59:03.000" Score="1" Body="&lt;p&gt;На тому ж самому сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/frazeologizmu/vpadat-v-detstvo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова ДНК нації&lt;/a&gt; даються варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;здитинюватися, здитинитися; на дитячий розум зійти (перейти);&#xA;  змалитися до дитини, (іноді) вистаріти розум.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такі ж варіанти перекладу можна знайти і в &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Vyrhan_IO/Ros-ukr_slovnyk_stalykh_vyraziv.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словнику сталих виразів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, слово &quot;дитинитися&quot; (те саме, що й &quot;дитиніти&quot;) може мати значення: &quot;Поводитися як дитина; пустувати&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В цьому випадку нам допоможе &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%96%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;, який пропонує такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПУСТУВА́ТИ&lt;/strong&gt; (перев. про дітей - розважаючись, бавитися, гратися)&lt;strong&gt;, БА́ЛУВАТИСЯ, ЗАБАВЛЯ́ТИСЯ, БЕШКЕТУВА́ТИ, ЖИРУВА́ТИ&lt;/strong&gt; + ще розмовні та діалектні варіанти -&#xA;  &lt;strong&gt;ДИТИ́НИТИСЯ, ДИТИНІ́ТИ, КАЗИ́ТИСЯ, ДУРІТИ, ШАЛІ́ТИ, ГАРЮВА́ТИ, ТЛУМИ́ТИСЯ,&#xA;  ЗБИТКУВА́ТИ, ГАЙДАБУ́РИТИ, ВЕСЕЛИТИСЯ, ГРАТИСЯ.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, гадаю, що можна використати також той же вислів із СУМу &quot;поводитися як дитина&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-21T20:59:03.000" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5218" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5219" CreationDate="2018-11-22T20:12:41.990" Score="2" ViewCount="1335" Body="&lt;p&gt;Часто чую вживання фразеологізму &amp;quot;ґедзь напав&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Значення фразеологізму із &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=17975&amp;amp;page=700&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ґедзь (ґедз) напа́в (укуси́в)&lt;/strong&gt; / рідко &lt;strong&gt;напада́в&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;на кого, кого, несхв.&lt;/em&gt; – у когось поганий настрій, хтось перебуває в неврівноваженому&#xA;стані, нервує, сердитий і т. ін&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить чи є до даного фразеологізму антонім-фразеологізм?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-23T12:11:59.377" Title="Фразеологізм антонім до фразеологізму &quot;ґедзь напав&quot;" Tags="|фразеологізми|антоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5219" PostTypeId="2" ParentId="5218" CreationDate="2018-11-23T12:11:59.377" Score="2" Body="&lt;p&gt;Можу запропонувати такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dovidka.biz.ua/frazeologizmi-na-literu-r/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розгоднилося на серці&lt;/a&gt; - у кого-небудь з’явився гарний настрій; комусь стало радісно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=24&amp;amp;t=442&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пити радість&lt;/a&gt; - перебувати в піднесеному настрої, схвильованому стані від чогось радісного.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Душа (серце) радується (співає) - відчувати велику радість.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не чути землі (ніг) під собою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як (мов, наче, ніби і т. ін.) на світ народитися - бути дуже задоволеним, щасливим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ходити іменинником (як іменинник). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сьомому небі (бути, перебувати і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відчувати (ночувати) себе на небі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сапівати від щастя; аж танцює.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-23T12:11:59.377" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5220" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5522" CreationDate="2018-11-26T09:05:01.477" Score="3" ViewCount="436" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/ru/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9/parent&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Parent&lt;/a&gt; - англійське слово, що має значення: &quot;Мати чи батько людини чи тварини&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Потрібно перекласти у такому реченні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Was she, in mourning her butchered &lt;strong&gt;parent&lt;/strong&gt;, crying out (she had not&#xA;  wept) for a guilty man?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, з контексту неможливо зрозуміти, про кого саме йдеться - про матір чи про батька.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При пошуку варіантів перекладу даного слова Гугл видав такі результати: &quot;батько&quot;, &quot;джерело&quot;, &quot;прабатько&quot;, &quot;родитель&quot;. Жодне з цих слів не підходить, бо всі вони (окрім &quot;джерела&quot;) означають лише чоловіка. Словник &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/parent&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt; також нічим мені не допоміг.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи є в українській мові якесь слово, яким би можна було перекласти англійське &quot;parent&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2018-11-26T12:22:03.943" LastActivityDate="2021-04-24T13:37:23.067" Title="Переклад слова &quot;parent&quot;" Tags="|переклад|from-english|відповідник|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5222" PostTypeId="2" ParentId="4506" CreationDate="2018-11-26T19:29:56.627" Score="1" Body="&lt;p&gt;Завітав на форум &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=2842&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник.нет&lt;/a&gt;, там пропонують такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postojanka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Постоянка&lt;/a&gt; (судячи із прикладу, що поданий в СУМі - це не найкращий варіант)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вітальниця (однак такого слова немає в СУМі)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nichligh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нічліг&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nichlizhka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нічліжка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нічліжок&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А в обговореннях на українській &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%87%D0%B0:Raider/%D0%A5%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BB_(19.04.2010%E2%80%9421.04.2010)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; також пропонують варіант &quot;туристичний гуртожиток&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-26T19:29:56.627" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5223" PostTypeId="2" ParentId="3933" CreationDate="2018-11-26T19:34:41.357" Score="2" Body="&lt;p&gt;Додам до відповіді Христини, що Вікіпедія також розмежовує ці поняття.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0#%D0%94%D0%B8%D0%B2._%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нагоро́да&lt;/a&gt; — щось, що видається як заохочення за заслуги,&#xA;  відзнаки, в знак подяки за що-небудь. Одним з призначень нагороди є&#xA;  надання особливого соціального статусу особі що отримує нагороду.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;До нагород відносять: почесні знаки, призи, премії, почесні грамоти, цінні подарунки та почесні звання.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Винагорода&lt;/a&gt; — цінності, які отримує особа в обмін на послуги&#xA;  (роботи), які вона надала (виконала) для іншої особи. &lt;strong&gt;Зазвичай&#xA;  складається з грошової винагороди&lt;/strong&gt;, яка часто називається розрахунки&#xA;  або заробітна плата. Проте, число додаткових вигод, як механізми&#xA;  винагороди постійно збільшується.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-26T19:34:41.357" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5224" PostTypeId="2" ParentId="4051" CreationDate="2018-11-26T19:47:24.457" Score="1" Body="&lt;p&gt;Українська &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D0%B4%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; пропонує варіант &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rechenecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;реченець&lt;/a&gt; і дає посилання на СУМ.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавим варіантом мені здається &quot;край-дата&quot;, який можна побачити на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/dedlain&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; (там же знову можна зустріти слово &quot;реченець&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про &quot;реченець&quot; як найкращий відповідник до слова &quot;дедлайн&quot; можна також прочитати і в статті &quot;&lt;a href=&quot;https://expres.online/archive/news/2017/03/31/235407-filology-kazhut-ukrayinsku-movu-my-zasmichuyemo-inozemnymy-slovamy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Філологи кажуть, що українську мову ми засмічуємо іноземними словами&lt;/a&gt;&quot;, і в статті &quot;&lt;a href=&quot;http://m.tyzhden.ua/column/192541&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дедлайнувато&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-26T19:47:24.457" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5225" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-26T20:54:43.140" Score="7" ViewCount="58693" Body="&lt;p&gt;Я часто  заплутуюсь,  як граматично правильно писати &lt;strong&gt;'нема'&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;'немає'&lt;/strong&gt; ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1746" LastActivityDate="2018-11-27T07:14:51.103" Title="Як правильно нема чи немає?" Tags="|граматика|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5226" PostTypeId="2" ParentId="5225" CreationDate="2018-11-26T22:12:33.063" Score="5" Body="&lt;p&gt;Ось що з цього приводу каже професор &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/mobile/blogs/2013/11/131118_ponomariv_blog2_ko.shtml&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пономарів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На підставі словників можна зробити висновок, що ц&lt;strong&gt;і присудкові слова&#xA;  цілком взаємозамінні&lt;/strong&gt;, тотожні. Хіба що у швидшому темпі мовлення&#xA;  вживаємо нема, у повільнішому – немає.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Порівняймо: &quot;Де нема святої волі, не буде там добра ніколи&quot;. (Тарас&#xA;  Шевченко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;Немає там ні горя, ні зітхання&quot;. (Леся Українка).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;В офіційному мовленні частіше використовують немає&lt;/strong&gt;. Конструкціями з нема, немає не потрібно зловживати. Там, де росіяни кажуть: &quot;У меня&#xA;  нет времени (нет желания&#xA;  , нет настроения) &quot;, ми кажемо: &quot;Я не маю часу (не маю бажання, не маю&#xA;  настрою)&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також бачимо, що і &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53405/31575.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nema&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; вказують на те, що ці слова є тотожні. Цікаву думку також зустрів на форумі &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t22.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словника&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я б сказав так - таку скорочену форму дієслів теперішнього часу не&#xA;  можна вживати в офіційній мові (&lt;strong&gt;про слово &quot;нема&quot;&lt;/strong&gt;), бо її не зафіксовано чинним&#xA;  правописом. Одначе як така вона є в українській мові, тому було б&#xA;  добре, якби програма видавала до неї «м'яке» попередження, щось на&#xA;  кшталт «рідке», «не рекомендоване»… Такі форми слід вжівати лише&#xA;  зрідка, уникаючи їх зовсім у документах, дикторській мові на&#xA;  телебаченні та радіо, та програмних інтерфейсах.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Коротку синтетичну форму дієслів у майбутньому часі «писатимем»,&#xA;  «прийматимем» занотовано в правописі як рідку, тому вона є прийнятною,&#xA;  але стилістично їй не слід надавати переваги перед повною формою&#xA;  «писатимемо», «прийматимемо».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-11-27T07:14:51.103" LastActivityDate="2018-11-27T07:14:51.103" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5227" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5309" CreationDate="2018-11-27T11:50:21.140" Score="6" ViewCount="256" Body="&lt;p&gt;На сайті є питання - &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3738/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%BD-%D1%87%D0%B8-%D1%81%D0%BA%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot;&gt;Стакан чи склянка?&lt;/a&gt; відповідно до відповіді краще вживати слово &quot;склянка&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бути зі словами підстаканник та підсклянник? &#xA;Обидва слова є в СУМ-11, проте слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidskljannyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;підсклянник&quot;&lt;/a&gt; на відміну від &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidstakannyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;підстаканник&quot;&lt;/a&gt; має позначено &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То яке з цих слів краще вживати в усному мовлені та на письмі? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-12-25T19:23:43.887" Title="Підсклянник чи підстаканник?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5228" PostTypeId="2" ParentId="4984" CreationDate="2018-11-27T20:19:58.747" Score="5" Body="&lt;p&gt;Зустрічаємо це слово також і в інших творах, наприклад &quot;&lt;a href=&quot;http://wikisentence.com.ua/%D0%9D/%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D1%87%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Атлант розправив плечі&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Найчарівливіший ляпас, який я отримав за все своє життя, до того ж –&#xA;  цілком заслужено.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В творах &lt;a href=&quot;http://diasporiana.org.ua/wp-content/uploads/books/3847/file.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Шевченка&lt;/a&gt; ( &quot;Мандрівка з приємністю та й не без моралі&quot;, ст. 217 книги):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Який  ви  ласкавий  артист,  —   промовила вона  й  зробила &#xA;  найчарівливішу  гримасу.  —   Як завжди!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В тому ж СУМі наводиться безліч інших прикладів, також й інші значення слова ( &quot;Який впливає чарами&quot; та &quot;Який є наслідком впливу таких чарів&quot;), де немає позначки &quot;&lt;strong&gt;заст&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово є в словнику, зустрічається у багатьох українських авторів, тому ми спокійно можемо вживати його, однак як було сказано в коментарях, воно не є широковживаним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можете також використати синоніми, щоб замінити слово &quot;чарівливий&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;повен чару &amp;lt;чарів&gt;, р. чарівкий, зап. чаруючий, (сон тощо) ЧАРІВНИЙ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-11-27T20:19:58.747" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5229" PostTypeId="1" CreationDate="2018-11-27T20:46:29.590" Score="3" ViewCount="8632" Body="&lt;p&gt;СУМ-11 дає такі визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/litera&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літера&lt;/a&gt; - письмовий знак, що позначає звук або сполучення звуків мови; &lt;strong&gt;буква&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Bukva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Буква&lt;/a&gt; - письмовий знак, що позначає звук або сполучення звуків мови; &lt;strong&gt;літера&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І навіть переносне значення у них однакове.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зустрічаємо ці слова і в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звідси можна було б зробити висновок, що ми можемо вживати як перше, так і друге слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; також подає ці два слова як синоніми, однак там же вказується про різну етимологію цих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І, можливо, саме тому, що слово &amp;quot;літера&amp;quot; запозичене із давньогрецької мови на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/litera&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt; навіть шукають заміну цього слова. Там, в коментарях до слова &amp;quot;буква&amp;quot;, люди сперечалися чи це також запозичене слово чи ні, а ще вони взагалі пропонують замінити слово &amp;quot;літера&amp;quot; на &amp;quot;різа&amp;quot; (однак, це слово має зовсім інше значення в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/riza&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але от сайти &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53403/31289.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt; (інформація із Словника-довідника з українського літературного слововживання Головащука) та &lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/bukva-chi-litera-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як правильно&lt;/a&gt; пишуть:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вживаються паралельно, але сполучаються з іншими словами по-різному.&#xA;Тільки буква вживається в сполуках: &lt;strong&gt;від букви до букви&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;буква закону&lt;/strong&gt;,&#xA;&lt;strong&gt;дотримуватися букви інструкції&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дух і буква заключного акту&#xA;переговорів.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей чоловік був людиною з великої літери.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;«А» – перша літера алфавіту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І тому я можу зробити висновок, що все ж це не абсолютні синоніми, а тому цікавить ситуації в яких можна вживати слова &amp;quot;літера&amp;quot; та &amp;quot;буква&amp;quot; як синоніми,  і чи є ще випадки, коли можна вживати лише якесь одне із цих слів? І чи справді нам краще замінити слово &amp;quot;літера&amp;quot; на &amp;quot;різу&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-11-28T08:47:00.407" Title="Літера чи буква? Чи може &quot;різа&quot;?" Tags="|значення-слів|синоніми|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5231" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5233" CreationDate="2018-11-29T11:04:59.647" Score="9" ViewCount="954" Body="&lt;p&gt;Is there any rule of thumb of where and when to pronounce O (in Ukrainian words) as /a/ and when to pronounce it as /o/?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is it supposed to be like in Russian language? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="995" LastActivityDate="2018-11-29T12:16:53.083" Title="Where and when to pronounce O as A and when to pronounce it as O?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5233" PostTypeId="2" ParentId="5231" CreationDate="2018-11-29T12:16:53.083" Score="14" Body="&lt;p&gt;In Ukrainian you simply pronounce &lt;code&gt;о&lt;/code&gt; as /ɔ/ and &lt;code&gt;а&lt;/code&gt; as /ɑ/ (they are almost never intermixed).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It's true that in unstressed position vowels can be pronounced less clear than in stressed position. The most prominent example is &lt;code&gt;е&lt;/code&gt; /ɛ/ and &lt;code&gt;и&lt;/code&gt; /ɪ/, which both can approach [e] (so, when recovering written form from the oral form, you sometimes are unsure whether you should write &lt;code&gt;е&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;и&lt;/code&gt; in unstressed position). Other vowels also may somewhat &quot;deviate&quot; when in unstressed position (e.g. &lt;code&gt;а&lt;/code&gt; /ɑ/ → [ɐ], &lt;code&gt;о&lt;/code&gt; /ɔ/ → [o], &lt;code&gt;у&lt;/code&gt; /u/ → [ʊ]). But &lt;code&gt;а&lt;/code&gt; /ɑ/ and &lt;code&gt;о&lt;/code&gt; /ɔ/ &quot;deviate&quot; much less than in Russian, from a practical point of view you can think that &lt;code&gt;а&lt;/code&gt; /ɑ/ and &lt;code&gt;о&lt;/code&gt; /ɔ/ don't &quot;deviate&quot; at all.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Some English soruces:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_phonology#Vowels&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_phonology#Vowels&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-11-29T12:16:53.083" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5234" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5236" CreationDate="2018-12-01T17:29:32.560" Score="5" ViewCount="1404" Body="&lt;p&gt;Відповідно до &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B7%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B8#%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D1%96%D0%B20&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словника синонімів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;МЕ́РЗНУТИ [МЕ́РЗТИ] (твердіти від морозу, перетворюватися на лід),&#xA;ЗАМЕРЗА́ТИ, ЗМЕРЗА́ТИ, МОРО́ЗИТИСЯ розм.; ПРОМЕРЗА́ТИ,&#xA;ПРОМОРО́ЖУВАТИСЯ розм. (наскрізь або частково); ЛЕДЕНІ́ТИ&#xA;(перетворюватися на лід або вкриватися кригою). - Док.: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;зме́рзнути&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&#xA;[зме́рзти], &lt;em&gt;&lt;strong&gt;заме́рзнути&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; [заме́рзти], проме́рзнути [проме́рзти],&#xA;проморо́зитися, заледені́ти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Змерзнути і замерзти - синоніми.&#xA;Але в СУМ-20 - &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=36877&amp;amp;page=1159&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;змерзнути&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=30584&amp;amp;page=1000&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;замерзнути&lt;/a&gt; мають дещо різне значення .&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ци можемо вживати ці слова як повні синоніми?Чи варто розмежовувати вживання слів?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-12-03T12:50:06.810" Title="Змерзнути і замерзнути - абсолютні синоніми?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5235" PostTypeId="2" ParentId="5234" CreationDate="2018-12-01T18:49:35.893" Score="3" Body="&lt;p&gt;Згідно з трактовкою, яку дає «Словник української мови» в 20 томах, це виглядає так…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І &lt;em&gt;змерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;змерзати&lt;/em&gt;), і &lt;em&gt;замерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;замерзати&lt;/em&gt;) мають усі три такі значення: (а) відчувати холод чи страждати від нього; (б) твердіти від холоду; (в) помирати від холоду.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але: слово &lt;em&gt;замерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;замерзати&lt;/em&gt;), здається, є різкішим, позначає сильніший ступінь. Я роблю такий висновок з того, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Значення, яке я інтерпретую для себе як «(а) відчувати холод чи страждати від нього», в &lt;em&gt;змерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;змерзати&lt;/em&gt;) дослівно сформульоване так — «відчувати холод, страждати від холоду; мерзнути (у 2 знач.)», а в &lt;em&gt;замерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;замерзати&lt;/em&gt;) так — «&lt;strong&gt;дуже&lt;/strong&gt; мерзнути».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Значення, яке я інтерпретую для себе як «(в) помирати від холоду», у &lt;em&gt;змерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;змерзати&lt;/em&gt;) має позначку «перев[ажно] док[онане], розм[овне]» й посилається в інтерпретації на слово &lt;em&gt;замерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;замерзати&lt;/em&gt;), в той час як у &lt;em&gt;замерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;замерзати&lt;/em&gt;) — не має позначок (і зворотних відсилок). Тобто складається враження, що це значення для &lt;em&gt;замерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;замерзати&lt;/em&gt;) є повноцінним, а для &lt;em&gt;змерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;змерзати&lt;/em&gt;) має звужений ужиток.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У &lt;em&gt;змерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;змерзати&lt;/em&gt;) першим у переліку йде значення, яке я інтерпретую для себе як «(а) відчувати холод чи страждати від нього», а в &lt;em&gt;замерзнути&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;замерзати&lt;/em&gt;) першим іде значення, яке я інтерпретую для себе як «(б) твердіти від холоду».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але мої висноски можуть бути помилковими, бо я базую їх суто на одному джерелі, причому приділяючи велику увагу дрібницям, про які я невпевнений, що його автори вважали їх суттєвими.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2018-12-03T12:50:06.810" LastActivityDate="2018-12-03T12:50:06.810" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5236" PostTypeId="2" ParentId="5234" CreationDate="2018-12-02T20:49:00.150" Score="3" Body="&lt;p&gt;Вирішив пошукати ще декілька джерел, де йшлося про це питання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=Ol2tn6WYozw&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Експрес-уроки української мови&lt;/a&gt; з Олександром Авраменком:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Хоч слова &quot;змерзнути&quot; і &quot;замерзнути&quot; походять від одного кореня, проте&#xA;  лише через одну літеру &quot;а&quot; вони відрізняються. &quot;&lt;strong&gt;Замерзнути&lt;/strong&gt;&quot; означає&#xA;  &quot;стати твердим від холоду&quot;, &quot;вкритися шаром льоду&quot; або &quot;загинути від&#xA;  холоду&quot;. &quot;&lt;strong&gt;Змерзати&lt;/strong&gt;&quot; - &quot;відчувати холод&quot;, &quot;страждати від холоду&quot;.&#xA;  Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Я вискочив на вулицю, а &lt;strong&gt;земля замерзла&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Так, треба одягнутися тепліше, бо вже &lt;strong&gt;трохи змерз&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сайт &quot;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/zmerznutu-j-zamerznutu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова ДНК нації&lt;/a&gt;&quot; також розрізняє ці слова і цитує мовознавця Олександра Пономарева:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Обидва ці слова походять від одного кореня, проте їх не можна вживати&#xA;  одне замість одного. &lt;strong&gt;Замерзнути&lt;/strong&gt; означає «стати твердим від холоду,&#xA;  перетворитися на кригу; згинути від холоду»: «Замерзло поле скрізь»&#xA;  (Є. Гребінка); «Там, де верби, тини і тополі, по ночах замерзає вода»&#xA;  (В. Сосюра); «Галки на деревах замерзали і, як шматки льоду, падали&#xA;  додолу» (Панас Мирний). А &lt;strong&gt;змерзнути&lt;/strong&gt; — це відчути холод: «Змерзла ж&#xA;  то так, що зуб з зубом не зведе, так і труситься» (Г.&#xA;  Квітка-Основ’яненко); «Зима не здавалась. Вівдя задмухала на світло. —&#xA;  Дивіться, як парує! Хіба ви не змерзли?» (М. Хвильовий).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про це саме йдеться на сайті &quot;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B7%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%BD%D1%83%D1%82%D0%B8-%D1%96-%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%BD%D1%83%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн Коректор&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Перевірте вживання:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;змерзнути, змерзати&lt;/strong&gt; — відчути холод;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;і &lt;strong&gt;замерзнути, замерзати&lt;/strong&gt; — стати твердим від холоду, перетворитися на&#xA;  кригу; згинути від холоду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Змерзла&lt;/strong&gt; ж Маруся то так, що зуб з зубом не зведе, так і труситься (Григорій Квітка-Основ’яненко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Його відерце перше пробиває лід у криниці, що уночі &lt;strong&gt;замерзає&lt;/strong&gt;&#xA;  (Марко Вовчок).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-12-02T20:49:00.150" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5237" PostTypeId="2" ParentId="3520" CreationDate="2018-12-03T21:52:05.133" Score="1" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що правильним варіантом буде &quot;проголошувати незалежність&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перш за все, маємо &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BA%D1%82_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BD%D0%B5%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Акт &lt;strong&gt;проголошення&lt;/strong&gt; незалежності України&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53394/30285.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt; (інформація взята із Літературного слововживання) пише, що потрібно казати &quot;проголошувати незалежність&quot; (однак врахуйте, що саме дієслово &quot;проголошувати&quot; також може й вживатися у тому ж значенні, що й &quot;виголошувати&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На іншій сторінці &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53394/26339.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; (інформація із Уроків державної мови (з газети «Хрещатик») ) також пише, що потрібно казати &quot;проголошувати незалежність&quot;. Синоніми - декларувати, обнародувати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Інтернеті також зустрічаємо вислів &quot;проголошення незалежності&quot;, а не &quot;оголошення&quot; чи &quot;виголошення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-12-03T21:52:05.133" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5238" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-04T09:48:41.323" Score="5" ViewCount="668" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44775&amp;amp;page=1417&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кран&lt;/a&gt; Пристрій, прикріплений до водопроводу, газопроводу, якогось&#xA;  резервуару для виливання рідини, випускання газу, а також для&#xA;  перекриття трубопроводу. &lt;em&gt;Ватя ледве встигла поставити чайник на стіл&#xA;  і закрутити кран самовара&lt;/em&gt; (І. Нечуй-Левицький)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в прикладі і є слово &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=30052&amp;amp;page=987&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;закрутити&quot;&lt;/a&gt;, на мою думку не підходить для всіх видів кранів (наприклад, на малюнку точно не закручується). &#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/EzHsw.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/EzHsw.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна сказати закрити кран чи правильно лише закрутити?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-03T12:01:50.370" Title="Кран закривають чи закручують?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5239" PostTypeId="2" ParentId="5238" CreationDate="2018-12-04T11:02:08.083" Score="1" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що все може залежати від виду крану, а саме від виду його &lt;a href=&quot;http://kanalizaciyadoma.com.ua/remont-kranov.gif&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ручки&lt;/a&gt;. Ми точно можемо сказати &quot;закрутити кран&quot;, дивимося визначення слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kran&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кран&lt;/a&gt;&quot; в СУМі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Трубка з затвором, прикріплена до водопроводу, газопроводу чи іншого&#xA;  резервуару для виливання рідини, випускання газу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут же приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Батя ледве встигла поставити чайник на стіл і &lt;strong&gt;закрутити кран&lt;/strong&gt; самовара&#xA;  (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 64); Господарка раптом побачила, що з&#xA;  крана тік тоненький, блискучий струмочок води, і похапцем &lt;strong&gt;закрутила&#xA;  колісце&lt;/strong&gt; (Олесь Досвітній, Вибр., 1959, 232).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я так розумію, це стосується кранів із ручками такого типу як на картинці:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/rDbzp.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/rDbzp.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також бачимо, що одне із значень слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakruchuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;закручувати&lt;/a&gt;&quot; є таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Загвинчуючи, укріпляти в чомусь, закривати що-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто мається на увазі, що ми замикаємо щось роблячи колоподібні рухи.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На крані на вашій картинці встановлена ручка-важіль, яка рухається лише вверх або вниз, тому можна вжити словосполучення &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perekryvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекрити&lt;/a&gt; кран&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Закривати, перегороджувати чим-небудь рух води, пари &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І я не впевнений, але можливо і справді можна сказати &quot;закрити кран&quot; беручи до уваги, що слово закрити може мати таке переносне значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Робити недоступним, неможливим для проходу, проникнення кого-,&#xA;  чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж кран електричний, то його можна &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vymykaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вимкнути&lt;/a&gt;&quot; (у нього може й не бути ручок).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-12-04T11:02:08.083" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5240" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5242" CreationDate="2018-12-04T12:08:04.183" Score="1" ViewCount="1259" Body="&lt;p&gt;Вермішель та макарони повні синоніми? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=49273&amp;amp;page=1550&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Макарони&lt;/a&gt; &lt;em&gt;Харчовий продукт у формі трубочок з борошна. //Страва з цього продукту&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7509&amp;amp;page=277&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вермішель&lt;/a&gt; &lt;em&gt;Макаронний виріб у вигляді тонких коротких паличок. // Страва з цього продукту&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-12-04T14:50:27.177" Title="Макарони та вермішель - синоніми?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5241" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5243" CreationDate="2018-12-04T12:28:06.807" Score="3" ViewCount="64" Body="&lt;p&gt;Маю речення &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Ель сизая ‘Conica’ (Коника) - популярный сорт с густой, компактной&#xA;  правильной конусообразной кроной.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%83%D1%81%D0%BE%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; Російсько-український словник технічної термінології 1928р. (І. Шелудько, Т. Садовський) &lt;/a&gt; подає такий переклад слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;конусообразная&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ф. конусообразная – ф. конусува́та&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте слова &quot;конусувата&quot; немає в СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мій варіант перекладу  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ялина сиза 'Conica' (Коніка) - популярний сорт з густою, компактною&#xA;  правильною &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;конусовидной&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; кроной.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але слово &quot;конусовидна&quot; також немає в СУМ-11, лише на сайті &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%83%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник.ua&lt;/a&gt; є слово &quot;конусовидний&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно зробити переклад слова &quot;конусообразная&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-12-04T14:55:43.800" Title="Переклад слова &quot;конусообразная&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5242" PostTypeId="2" ParentId="5240" CreationDate="2018-12-04T14:50:27.177" Score="1" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;макарони&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/maccheroni#Etymology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;від італ. &lt;em&gt;maccheroni&lt;/em&gt; «макарони» (одн. — &lt;em&gt;maccherone&lt;/em&gt;; від середньогр. &lt;em&gt;μακαρία&lt;/em&gt; «їжа з ячменю»)&lt;/a&gt;) — у формі трубочок;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D1%88%D0%B5%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вермішель&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/vermicelli#Etymology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;від італ. &lt;em&gt;vermicelli&lt;/em&gt; «черв'ячки» (одн. — &lt;em&gt;vermicello&lt;/em&gt;; зменш. від &lt;em&gt;verme&lt;/em&gt; «черв'як»)&lt;/a&gt;) — у формі порівняно коротких паличок;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B0%D0%B3%D0%B5%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;спагеті&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/spaghetti#Etymology_3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;від італ. &lt;em&gt;spaghetti&lt;/em&gt; «струночки» (одн. — &lt;em&gt;spaghetto&lt;/em&gt;; зменш. від &lt;em&gt;spago&lt;/em&gt; «струна»)&lt;/a&gt;) — у формі довгих паличок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Разом це називається &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D1%96_%D0%B2%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;макаронні вироби&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (на багатьох мовах світу — &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Pasta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;pasta&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;). Припускаю, що в розмовній мові будь-який різновид можуть називати скорочено &lt;em&gt;макаронами&lt;/em&gt;. Хоча не виключаю, що в розмовній мові будь-який різновид можуть називати й &lt;em&gt;вермішеллю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-12-04T14:50:27.177" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5243" PostTypeId="2" ParentId="5241" CreationDate="2018-12-04T14:55:43.800" Score="5" Body="&lt;p&gt;СУМ-20 містить:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43527&amp;amp;page=1375&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;коні́чний&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43808&amp;amp;page=1385&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ко́нусний&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43810&amp;amp;page=1385&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;конусо́вий&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словники України он-лайн» від УМІФ&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/pages/04/sum_04_270_2.gif&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; дають для цього слова подвійний наголос: &lt;em&gt;ко́нусо́вий&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43811&amp;amp;page=1385&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;конусоподі́бний&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-12-04T14:55:43.800" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5244" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5247" CreationDate="2018-12-04T18:32:07.580" Score="2" ViewCount="10483" Body="&lt;p&gt;Цікавить як виник фразеологізм &quot;Як кіт наплакав&quot;, що означає &quot;дуже мало&quot;. Чому саме кіт, а не, наприклад, собака?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошуки в Інтернеті привели мене до сайту &quot;&lt;a href=&quot;http://faqukr.ru/osvita/31081-znachennja-frazeologizmu-z-kit-naplakav-istorija.html#i-2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як правильно зробити&lt;/a&gt;&quot;, що дає таку версію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Фразеологізм «як кіт наплакав» безпосередньо пов'язаний з дзьобом&#xA;  голуба. Цих птахів як зазвичай кличуть? «Гулі-гулі-гулі» - в&#xA;  наслідування їх «розмови». І самих цих пернатих стали ласкаво так само&#xA;  називати. А дзьоб - ніс голуба, гульки - в порівнянні з її тілом дуже&#xA;  навіть крейда. Ось таке лексико-генетичне походження: «кіт наплакав» -&#xA;  отже, щось надзвичайно маленьке, ну просто з голубиний дзьобик.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, очевидно, що це недолугий переклад, а тому довіряти такій інформації не можна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якесь офіційне або принаймі логічне пояснення походження цього фразеологізму?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2018-12-05T21:32:18.493" LastActivityDate="2022-05-10T20:49:17.583" Title="Походження фразеологізму &quot;Як кіт наплакав&quot;" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5246" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5248" CreationDate="2018-12-05T10:35:54.920" Score="2" ViewCount="107" Body="&lt;p&gt;В ювелірних магазинах продаються різновид сережок - &lt;a href=&quot;https://www.zolotoyvek.ua/ua/brillianty/sergi/gvozdiki.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пусети&lt;/a&gt; (як на малюноку).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще можна зустріти назву такого різновиду прикраси - &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BF%D1%83%D1%81%D0%B5%D1%82%D0%B8&amp;amp;source=lnms&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjX7KmivYjfAhVLDCwKHdv4CUUQ_AUICSgA&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=608&amp;amp;dpr=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сережки-гвоздити&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/8wZGG.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/8wZGG.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить яке похрдження має слово &quot;пусети&quot;. В словниках &quot;пусети&quot; не знайшла, лише слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/serezhka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;сережка&quot;&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-12-05T15:33:28.847" Title="Походження слова &quot;пусети&quot;" Tags="|етимологія|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5247" PostTypeId="2" ParentId="5244" CreationDate="2018-12-05T10:46:37.260" Score="3" Body="&lt;p&gt;Сайт &quot;&lt;a href=&quot;http://poradu.pp.ua/nauka/31927-yake-znachennya-frazeologzmu-kt-naplakav.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Добрі поради&lt;/a&gt;&quot; (неофіційне джерело української мови) подає дві версії походження виразу &quot;Як кіт наплакав&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перша версія виникнення&lt;/strong&gt;. Вона говорить, що його придумали або зоологи,&#xA;  або любителі домашніх вихованців. Подейкують, що коли вчені вивчали&#xA;  кішок і їх поведінку, вони помітили, що ці елегантні тварини ніколи не&#xA;  плачуть, на відміну від інших представників свого класу. Звідси й&#xA;  пішов вислів, що означає або дуже мала кількість чого-небудь, або його&#xA;  повна відсутність - фразеологізм &quot;кіт наплакав&quot;. Значення, походження&#xA;  і вживання фрази взаємопов'язані в першій версії виникнення, тому&#xA;  прийнято вважати це офіційним варіантом.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Друга версія виникнення.&lt;/strong&gt; Ця варіація історії появи фразеологізму не&#xA;  вселяє людям довіри, у неї практично ніхто не вірить, бо звучить вона&#xA;  неправдоподібно, буквально &quot;притягнута за вуха&quot;. Однак версія існує і&#xA;  має право на життя. Люди стверджують, що коли-то фразеологізм &quot;кіт&#xA;  наплакав&quot; походить від арабського виразу, що перекладається як&#xA;  &quot;перестати отримувати достатню кількість грошей&quot;. Мабуть, араби, у&#xA;  яких раптово перекрився потік матеріальних благ, побачили схожість&#xA;  себе з тими, хто плаче тваринами. Звідси й походить вислів &quot;кіт&#xA;  наплакав&quot;. Правда, за цією версією значення фразеологізму трохи&#xA;  відрізняється від традиційного. &quot;Кіт наплакав&quot; означає лише маленька&#xA;  кількість грошей. Але так як фразеологізм завжди вживали не тільки по&#xA;  відношенню до грошей, можна сказати, що, швидше за все, ця версія&#xA;  вигадана.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще на цьому &lt;a href=&quot;http://posekretu.com.ua/181131-zvidki-vzyavsya-viraz-kit-naplakav.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форумі&lt;/a&gt; є такі версії&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перша версія&lt;/strong&gt; — це зоологічна версія. Коти від природи нечасто ллють&#xA;  сльози, хоча слізні канали у кішок є. Тому й пішов вислів, що від&#xA;  кішки сліз не дочекаєшся, тобто сліз мало.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Друга версія&lt;/strong&gt; каже, що вираз «кіт наплакав» походить від арабського&#xA;  вираження «котыъ наилак», що перекладається «перестати отримувати&#xA;  достатньо грошей». Ось і побачили схожість з сумним котом і стали&#xA;  застосовувати відносно малої кількості грошових коштів — «грошей кіт&#xA;  наплакав».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто, я більше вірю в першу версію. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-12-05T10:46:37.260" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5248" PostTypeId="2" ParentId="5246" CreationDate="2018-12-05T11:01:59.940" Score="2" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://otvet.mail.ru/question/170482313&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ответы Mail.Ru&lt;/a&gt; (в Україні зазвичай не відкривається через застосування економічних заходів проти компанії Mail.Ru; &lt;a href=&quot;//webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:https://otvet.mail.ru/question/170482313&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кеш Google&lt;/a&gt;) пишуть, що в слов'янських мовах з'явилося від слова &lt;em&gt;pousette&lt;/em&gt;, що має значення «шпилька з великою шляпкою», «кнопка».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело, звісно, не викликає довіри, але наявність французького слова &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/poussette#Noun_2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;pousette&lt;/strong&gt; зі значенням «кнопка (для прикріплення паперу)»&lt;/a&gt; підтверджується, тому версія виглядає дуже правдоподібно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-05T15:33:28.847" LastActivityDate="2018-12-05T15:33:28.847" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5249" PostTypeId="2" ParentId="1348" CreationDate="2018-12-05T18:25:12.707" Score="1" Body="&lt;p&gt;У збірнику Василя Стуса (&lt;strong&gt;Василь Стус. Вибрані твори.&lt;/strong&gt; Видання друге. Київ, &quot;Смолоскип&quot;, 2014, с. 74), а також на &lt;a href=&quot;http://ukr-lit.net/stus/270-virshi/177-ty-chervono-nikoly-ne-gorila.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому ресурсі&lt;/a&gt;, знайшла поезію &lt;strong&gt;&quot;Ти червоно ніколи не горіла&quot;&lt;/strong&gt;. Поет вживає &lt;strong&gt;&lt;code&gt;пізня кульбаба&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;. Як на мене, досить вдало - не калькується з російської &lt;code&gt;одуванчик&lt;/code&gt;, утім, зрозуміло, що йдеться про рослину саме в стадії дозрівання, а не цвітіння. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Ти червоно ніколи не горіла,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;О пізня кульбабо! Голівка посивіла&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хитається дрімотно у півсні —&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Краси останній слід. Так само навесні&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ти піднімалася, в замріянні зростала,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ти красувалася в пишноті молодій...)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тремтить нитками порваних надій&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прозоре павутиння... Хвиле, стій!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2018-12-05T18:25:12.707" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5250" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5252" CreationDate="2018-12-07T09:05:34.290" Score="2" ViewCount="58" Body="&lt;p&gt;Як краще вживати назву косметичного засобу - колд крем чи кольд крем?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вперше &lt;strong&gt;колд-крем&lt;/strong&gt; з'явився досить давно. Ще в другому столітті один&#xA;  грецький доктор створив унікальну суміш, яка складалася з білого&#xA;  воску, рожевої води, а також оливкової і рожевого масла. Ефект цього&#xA;  засобу вразив публіку, тому так званий &quot;Віск Галена&quot; активно&#xA;  проводився протягом кількох століть.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Джерело: &lt;a href=&quot;http://lakomka.com.ua/news/6933/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://lakomka.com.ua/news/6933/&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;найбільш демократичним та мінімальним виявився &lt;strong&gt;кольдкрем&lt;/strong&gt; для дітей&#xA;  від Урьяж Uriage cold cream&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Джерело: &lt;a href=&quot;https://www.instagram.com/p/BcfkkctB-A2/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.instagram.com/p/BcfkkctB-A2/&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На це питання Правопис каже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/#search=86-89&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 86&lt;/a&gt;. L&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;L у словах іншомовного походження передається твердим або м’яким л — залежно від того, як узвичаєне те чи інше слово в українській мові&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є міркування, як узвичаєне це слово в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-07T09:26:10.457" LastActivityDate="2018-12-07T09:50:44.787" Title="М'який звук Л у слові &quot;кольд/колд-крем&quot;" Tags="|іншомовні-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5251" PostTypeId="2" ParentId="5250" CreationDate="2018-12-07T09:47:45.613" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як не дивно, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43089&amp;amp;page=1359&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник укр. мови» в 20 томах&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; наводять варіант &lt;strong&gt;кольдкре́м&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-12-07T09:47:45.613" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5252" PostTypeId="2" ParentId="5250" CreationDate="2018-12-07T09:50:44.787" Score="2" Body="&lt;p&gt;Коли бачите в правописі штибу «узвичаєне», то можна сміливо дивити словники чи навіть московську, бо саме багато під цӥм виразом приховано позначають прямі московізми. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо словників, то &lt;em&gt;разом&lt;/em&gt; і з, як типово для і московської, з &lt;em&gt;мняким &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Наприклад СУМ 20:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43089&amp;amp;page=1359&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОЛЬДКРЕ́М&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt;.&#xA;  Косметичний захисний і живильний крем на основі жирів і воску. &lt;em&gt;На носі він вгледів прищик, дістав з несесера кольдкрему, помазав й припудрив&lt;/em&gt; (М. Коцюбинський); &lt;em&gt;Свою назву кольдкрем отримав через відчуття прохолоди, яке він викликає&lt;/em&gt; (із журн.); &lt;em&gt;Кольдкрем має одну з найдовших історій у світі косметики&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За звучнею, звісно, правильно буде &lt;em&gt;колд&lt;/em&gt; від очевидного анґліјського &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/cold&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;cold&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Питанє про разом чи окремо — вже инше русло. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-12-07T09:50:44.787" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5253" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5254" CreationDate="2018-12-07T15:11:26.930" Score="3" ViewCount="519" Body="&lt;p&gt;В ЗМІ, коли говорять про людиму без місця проживання, використовують такі слова- &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=191611&amp;amp;page=145&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;безхатько&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3768&amp;amp;page=145&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;безхатченко&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3765&amp;amp;page=145&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;безхатник&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З визначень в СУМ-20 всі три слова є синонімами, але вони позначені, як розмовні.&#xA;Чи є не розмовний синонім до цих слів? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-12-07T15:18:01.340" Title="Безхатник, безхатченко, безхатько" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5254" PostTypeId="2" ParentId="5253" CreationDate="2018-12-07T15:18:01.340" Score="5" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3136&amp;amp;page=128&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бездомний&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=3519&amp;amp;page=138&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;безпритульний&lt;/a&gt; (в одному зі значень, бо може акцентуватись також відсутність догляду/опіки, а не місця постійного проживання)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-12-07T15:18:01.340" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5255" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5256" CreationDate="2018-12-07T16:00:22.303" Score="1" ViewCount="361" Body="&lt;p&gt;Чула фразу: &quot;Ти, як заникаєш, так нічого не можу знайти&quot;, в значені &quot;як заховаєш, так і не знайдеш&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить слово &quot;заникати&quot;, яке воно має походження та чи має широке використання.  Знайшла &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;заникати&quot;&lt;/a&gt; лише в Словник.ua &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-12-08T10:26:53.757" Title="Заникати, в значені заховати" Tags="|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5256" PostTypeId="2" ParentId="5255" CreationDate="2018-12-07T18:26:03.283" Score="3" Body="&lt;p&gt;Є дієслово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nyknuty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ни́кнути&lt;/a&gt; зі значенням «нахилятися, нагинатися, припадати до землі; зникати» — ймовірно, від праслов'янського &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/nikn%C7%ABti&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;niknǫti&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; «схилятися, нахилятися, зникати».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі вже йде моє припущення. Від значення «нахилятися, нагинатися, припадати до землі» слова &lt;em&gt;никнути&lt;/em&gt; утворилися два похідні значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nykaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ни́кати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (док. форма &lt;em&gt;ни́кнути&lt;/em&gt;) в значенні «ходити без діла, без мети, тинятися; заглядати; [дивитися; нахилятися; нюхати, нишпорити, шукати]». Бо якщо хтось ходить, прихилившись, то він, імовірно, нишпорить/нюхає/підглядає (це щодо діалектних значень у квадратних дужках). А якщо займається такими дурницями, то йому нема чого робити (отже слово поширилося на тих, хто просто тиняється, а не обов'язково нишпорить).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;ни́кати&lt;/em&gt; в значенні «ховати (класти предмет у потаємне місце)». Я не бачив конкретно це слово в цьому значенні в словниках, але:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;є розмовне &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=216760&amp;amp;page=1011&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зани́кувати&lt;/em&gt; (док. форма &lt;em&gt;зани́кати&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt; в цьому значенні (очевидно споріднене) й розмовне &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=216760&amp;amp;page=1011&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зани́куватися&lt;/em&gt; (док. форма &lt;em&gt;зани́катися&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt; (в значенні «самому приховуватися») — «Словник укр. мови» в 20 томах;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;є російське розмовне &lt;em&gt;ны́кать&lt;/em&gt;, зокрема у &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BD%D1%8B%D0%BA%D0%B0%D1%82%D1%8C#%D0%A0%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російському Вікісловнику&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;http://gramota.ru/slovari/argo/53_8317&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словнику російського арґо» В. Єлістратова&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки слово &lt;em&gt;ни́кати&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;зани́кувати&lt;/em&gt;) було початково притаманне саме українській мові — чи може, воно прийшло з російської (хоч і від праукраїнського (праслов'янського) коріння) — я не знаю. У будь-якому разі, словники фіксують його зараз у кращому разі як розмовне (або не фіксують узагалі). Але при цьому в розмовній мові воно очевидно вживається, є навіть альбом гурту «Фліт» під назвою &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/Z%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Zaникай»&lt;/a&gt; із піснею «Своє все заникай».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Основне джерело: стаття &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ни́кнути»&lt;/a&gt; в 4-му томі 7-томного «Етимологічного словника укр. мови».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Наостанок:&lt;br&gt;&#xA;1. Джерела також кажуть, що є ще одне (чи то споріднене, чи то омонімічне) праслов'янське &lt;em&gt;niknǫti&lt;/em&gt; в значенні «з'являтися, проростати» (наприклад, _ви́никнути). Але для нього придумати логічний зв'язок зі значенням «ховати (класти предмет у потаємне місце)» ще важче.&lt;br&gt;&#xA;2. «Словнику російського арґо» В. Єлістратова наводить &lt;em&gt;ны́кать&lt;/em&gt; з приміткою «можливо з кримінального середовища». Але при цьому дуже велика ймовірність, що части слів російського кримінального жаргону з'явилася саме з української мови (наприклад, &lt;em&gt;закшва́р&lt;/em&gt;), можливо, через те, що в радянські часи в тюрмах могли сидіти разом представники багатьох національностей — тож навіть якщо в російській мові це слово з'явилося спочатку в кримінальному жаргоні, це ще не означає, що воно не має стосунку до української мови.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-12-08T10:26:53.757" LastActivityDate="2018-12-08T10:26:53.757" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5257" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5258" CreationDate="2018-12-08T10:21:42.530" Score="1" ViewCount="88" Body="&lt;p&gt;В ювелірному магазині представнені різновид сережок - &lt;a href=&quot;https://www.zolotoyvek.ua/ua/sergi/sergi-kaffy.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кафи&lt;/a&gt; (мал.). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сережки, які можна обягати навіть без проколювання вух (точного визначення не знайшла). Цікавить яке походження має слово &lt;em&gt;&quot;кафи&quot;&lt;/em&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/bRzZM.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/bRzZM.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-12-08T11:09:20.307" Title="Походження слова &quot;кафи&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5258" PostTypeId="2" ParentId="5257" CreationDate="2018-12-08T11:09:20.307" Score="2" Body="&lt;p&gt;Від Анґліјської &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Cuff&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;cuff&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, шчо наразі переважно означає «рукавчиком сорочки» — &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/manzhet&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;манжет&lt;/a&gt;·&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/manzheta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;а&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. Також подекуди можна побачити поМовсовськи спотворене &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%84%D1%84&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;кафф&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котра зберігає подвоєня прихолосних.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/cuff&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;cuff&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &amp;quot;bottom of a sleeve,&amp;quot; mid-14c., cuffe &amp;quot;hand covering, mitten, glove,&amp;quot; perhaps from Medieval Latin cuffia, cuphia &amp;quot;head covering,&amp;quot; which is of uncertain origin, perhaps ultimately from Greek.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Sense of &amp;quot;band around the sleeve&amp;quot; is first attested 1520s; sense of &amp;quot;turned-up hem of trousers&amp;quot; is by 1896. Meaning &amp;quot;a fetter for the wrist&amp;quot; is from 1660s. Adverbial phrase off the cuff &amp;quot;extemporaneously&amp;quot; is attested by 1938, American English colloquial, suggesting an actor or speaker reading from notes jotted on his shirt sleeves rather than reciting learned lines. Cuff-links (also cufflinks) is from 1887. &lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Шчодо словопохоџеня, то там означало покритя руки, мо’ навіть рукавицї, як прикраса чи сучасна ознака зјавилася з 17 віку. А саме давніше похоџенє не дуже відомо, є думка, що від Середнӧлатинької, де значило покритя голови. А першоџерело не відоме — є лиш гадки про Елаѕьку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-12-08T11:09:20.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5259" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5260" CreationDate="2018-12-08T14:48:12.317" Score="3" ViewCount="591" Body="&lt;p&gt;Цікавить, як перекласти фразу &quot;It rains cats and dogs&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Google перекладач подає як &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=ru#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=auto&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=It%20rains%20cats%20and%20dogs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Дощить котів і собак&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розумію, що це не правильно, але як перекласти не знаю. &#xA;Який правильний переклад?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-12-09T20:37:19.773" LastActivityDate="2018-12-09T20:37:19.773" Title="Переклад фрази &quot;It rains cats and dogs&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5260" PostTypeId="2" ParentId="5259" CreationDate="2018-12-08T15:55:00.797" Score="5" Body="&lt;p&gt;Це англійська ідіома, найкраще буде замінити її українським еквівалентом. Спершу подивимося визначення цієї ідіоми у &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/ru/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9/it-s-raining-cats-and-dogs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кембріджському словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вживаємо, щоб описати сильний дощ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Найкращим варіантом буде фразеологізм &quot;&lt;strong&gt;Ллє як із/з відра&lt;/strong&gt;&quot;. Такий варінат перекладу ми бачимо на форумі &lt;a href=&quot;https://forum.duolingo.com/comment/4285707/%D0%94%D0%BE%D1%89-%D0%BB%D0%BB%D1%94-%D1%8F%D0%BA-%D1%96%D0%B7-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Duolingo&lt;/a&gt;, а також на сайті &lt;a href=&quot;https://greenforest.com.ua/journal/read/anglijski-prislivya-ta-ih-ekvivalenti-v-ukrainskij-movi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;GreenForest&lt;/a&gt; (де, також вказується, що дослівний переклад неможливий).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-12-08T15:55:00.797" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5263" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5507" CreationDate="2018-12-10T17:54:51.313" Score="5" ViewCount="509" Body="&lt;p&gt;Фразеологізм &quot;There are spots even on the Sun&quot; вживається для того, щоб дати зрозуміти, що кожен має право на помилку, що нічого нема ідеального (тобто мається на увазі, що навіть на самому Сонці є плями (воно не ідеальне), що вже й говорити про щось інше). Ось &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=Va48DAAAQBAJ&amp;amp;pg=PA180&amp;amp;lpg=PA180&amp;amp;dq=%22There%20are%20spots%20even%20on%20the%20Sun%22&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=kKMFTz0U4J&amp;amp;sig=dnIcrWgowyg2pBNLr5Wou4HzcBU&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwiJyLLE6JXfAhUPAhAIHZYNAUQQ6AEwCHoECAEQAQ#v=onepage&amp;amp;q=%22There%20are%20spots%20even%20on%20the%20Sun%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;приклад&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;There are spots even on the Sun, and I am no Sun&quot; - &quot;Навіть на Сонці&#xA;  є плями, а я ж не Сонце&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дослівний переклад (&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=en&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=There%20are%20spots%20even%20on%20the%20Sun&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Гугл&lt;/a&gt; перекладає також так) буде: &quot;Навіть на Сонці є плями&quot;. Однак, мені здається, що ми можемо знайти влучний український відповідник. І, перш за все, цікавить чи не може фразеологізм &quot;І кінь на чотирьох ногах спотикається&quot; бути таким (однак, в такому випадку переклад речення із тексту буде дещо комічним - &quot;І кінь на чотирьох ногах спотикається, а я ж не кінь&quot;)? Чи можливо є кращі варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2019-03-02T20:17:42.437" LastActivityDate="2019-03-02T20:17:42.437" Title="Переклад англійського фразеологізму &quot;There are spots even on the Sun&quot;" Tags="|переклад|from-english|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5264" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5273" CreationDate="2018-12-11T11:02:03.463" Score="1" ViewCount="89" Body="&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stryghty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стригти&lt;/a&gt; 1. перех. і без додатка. Ножицями, машинкою і т. ін.&#xA;  зрізувати, підрізувати (волосся, шерсть і т. ін.). //  Зрізувати або&#xA;  підрізувати кому-небудь чи на чомусь волосся, шерсть і т. ін.  // &#xA;  Підрізувати волосся яким-небудь способом, за якоюсь модою, за якимсь&#xA;  зразком і т. ін.  //  Підрізувати, укорочувати (листя, гілки, траву і&#xA;  т. ін.). //  Підрізувати, укорочувати гілки, траву і т. ін. на дереві,&#xA;  луці тощо. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidrizuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Підрізувати&lt;/a&gt; 1. Різати, надрізати знизу, при основі або трохи, не&#xA;  повністю. 2. Обрізаючи кінці, робити що-небудь коротшим, меншим.3.&#xA;  Зрізувати верхівку рослини або частину її пагонів, щоб підсилити&#xA;  плодоносіння, прискорити дозрівання. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ukorochuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Укорочувати&lt;/a&gt; 1. Робити що-небудь коротшим, меншим за довжиною./ &#xA;  Робити коротшим, меншим за довжиною, ніж звичайно, ніж потрібно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З визначень слова стригти, роблю висновок, що можуть бути частковими. Проте в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%B3%D1%82%D0%B8#%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D1%96%D0%B20&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику синонімів&lt;/a&gt; інформаціїї, яка підтвердилаю мої припущення не знайшла. &#xA;Чи можуть ці три слова бути синонімами? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-12-12T14:14:03.900" Title="Стригти, обрізати, укорочувати" Tags="|синоніми|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5265" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-11T11:13:11.450" Score="1" ViewCount="661" Body="&lt;p&gt;СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zrizuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зрізати&lt;/a&gt;1. Ріжучи, відокремлювати що-небудь від чогось (перев.&#xA;  верхню частину).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stryghty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стригти&lt;/a&gt;1. перех. і без додатка. Ножицями, машинкою і т. ін.&#xA;  зрізувати, підрізувати (волосся, шерсть і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно казати та писати стригти чи зрізати нігті? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2018-12-12T14:59:17.000" Title="Нігти зрізають чи стрижуть?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5266" PostTypeId="2" ParentId="5265" CreationDate="2018-12-11T16:46:05.480" Score="2" Body="&lt;p&gt;Нігті можна &amp;quot;обстригати&amp;quot; або ж &amp;quot;підрізати&amp;quot;. Дивимось в СУМі визначення слова &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obstryghaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обстригати&lt;/a&gt;&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;//  Обрізаючи або підрізаючи ножицями, машинкою і т. ін. волосся,&#xA;вовну, &lt;strong&gt;нігті&lt;/strong&gt;, вкорочувати їх. З-під рук у батька вхопила [Тоня]&#xA;його чабанські ножиці і вже замахнулась ними обстригати, вкорочувати&#xA;свої вії (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 65); Веліла [панія].. дівчинці&#xA;косу обстригти... (Данило Мордовець, I, 1958, 145).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що також можливий варіант &amp;quot;стригти нігті&amp;quot; (у слова &amp;quot;стригти&amp;quot; є значення &amp;quot;підрізувати&amp;quot;, &amp;quot;вкорочувати&amp;quot;, а також такий віріант є досить розповсюдженим в Інтернеті).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-12-11T16:46:05.480" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5267" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-11T17:43:01.867" Score="7" ViewCount="540" Body="&lt;p&gt;Цікавить чи можна &quot;сидіти в Інтернеті&quot;? Досить часто можна почути даний вислів, але чи є він правильний? Ось є приклад із статті &quot;&lt;a href=&quot;http://vidpoviday.com/yak-bezpechno-siditi-v-interneti&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Як безпечно сидіти в Інтернеті&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зараз я дам вам кілька порад, як можна безпечно сидіти в інтернеті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, стаття із Інтернету не може бути надійним джерелом. Якщо подивитися значення слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sydity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сидіти&lt;/a&gt;&quot; в СУМі, то можна побачити, що там немає потрібного визначення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча там є таке визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Перебувати де-небудь; проводити час десь, у когось&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, якщо подивитися приклади, то можна побачити, що всі вони про якісь конкретні, реальні місця - дім, окопи, у розвідників тощо (там нема таких приклад, накшталт &quot;сидіти в грі&quot;, &quot;сидіти в телефоні&quot; тощо). Тому я не впевнений чи можна сказати &quot;сидіти в Інтернеті&quot;. Можливо краще казати &quot;користуватися Інтернетом&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи все ж таки можна написати &quot;сидіти в Інтернеті&quot;, наприклад, у творі ЗНО і не переживати, що це буде помилка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2022-01-01T09:34:07.513" Title="Чи можна &quot;сидіти в Інтернеті&quot;" Tags="|вживання-слів|значення-слів|" AnswerCount="4" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5268" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-11T21:07:28.530" Score="1" ViewCount="45" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Джгут&lt;/strong&gt; - еластична гумова трубка, бинт або інші подібні предмети, якими перев'язують кінцівки для припинення кровотечі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить етимологія цього слова, бо &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1985/EtSlUkrM_1985.pdf#page=47&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt; (ст. 47-48) не дає однозначної точної відповіді (наскільки я зрозумів походження слова не зовсім ясне). А саме хотів би дізнатися чи не є це слово запозичене (а якщо запозичене, то з якої мови). Спроби пошуку в Інтернеті не дали ніяких результатів, але можливо хтось знає ще й інші джерела звідки можна взяти інформацію про етимологію цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-11T21:30:48.430" LastActivityDate="2018-12-11T21:30:48.430" Title="Яка етимологія слова &quot;джгут&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5269" PostTypeId="2" ParentId="1035" CreationDate="2018-12-11T21:47:06.670" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Luchyk_Vasyl/Etymolohichnyi_slovnyk_toponimiv_Ukrainy.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник топонімів&lt;/a&gt; (ст. 458 пдф) також підтверджує версію Вікіпедії і дає єдиний наголос на букву &quot;у&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от варіант наголосу на &quot;а&quot;, гадаю, прийшов до нас із російської мови. Бо на сайті Суми-блог, на який вже посилалася Оксана у своїй відповіді, бачимо таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Исходя из всего вышеизложенного, сегодня правильно говорить «в Сума́х»&#xA;  и Сумско́й, Сумска́я, Сумски́е.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, правильним варіантом буде в &quot;сУмах&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-12-11T21:47:06.670" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5270" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5271" CreationDate="2018-12-12T09:40:38.193" Score="2" ViewCount="1573" Body="&lt;p&gt;Цікавить який прикметник (&quot;дощовий&quot; чи &quot;дощовитий&quot;) потрібно використовувати зі словом &quot;день&quot;/&quot;ніч&quot;/&quot;ранок. Професор Пономарів у своєму &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/12/151207_ponomariv_blog77_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блозі&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Часом збіднюють лексичний запас, не розрізняючи паронімів, зокрема&#xA;  дощовий (російське дождевой) і дощовитий (російське дождливый). Дощова&#xA;  вода, дощові краплини, дощовий потік, &lt;strong&gt;але дощовитий день&lt;/strong&gt;, дощовите&#xA;  літо, дощовита погода. У публічному мовленні на все кажуть дощовий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, якщо заглянути в СУМ, то бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/doshhovytyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДОЩОВИ́ТИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, а, е, &lt;strong&gt;рідко&lt;/strong&gt;. Те саме, що дощовий&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/doshhovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дощовий&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Багатий дощами. Марою насунулась &lt;strong&gt;ніч дощова&lt;/strong&gt;, А завтра знов сонце загляне в віконце (Леся Українка, I, 1951, 157);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З чого я можу зробити висновок, що можна казати і &quot;дощовий день&quot; і &quot;дощовитий день&quot;, а перший варіант навіть кращий, бо коло слова &quot;дощовитий&quot; стоїть позначка &quot;рідко&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як все ж таки буде правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-12-12T13:29:43.477" Title="&quot;Дощовий день&quot; чи &quot;дощовитий день&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5271" PostTypeId="2" ParentId="5270" CreationDate="2018-12-12T10:03:11.013" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/doshhovutuj-i-doshhovuj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/dCLVg.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/dCLVg.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дощовитий&lt;/strong&gt; – це «багатий на дощі»: дощовитий день, дощовита осінь, дощовита погода, дощовитий рік.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дощовий&lt;/strong&gt; – відносний прикметник до слова «дощ»: дощова вода, дощові краплини, дощові хмари, дощовий черв’як.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B4%D0%BE%D1%89%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оnlinecorrector.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Замініть прикметник &lt;em&gt;дощовий&lt;/em&gt;, якщо мовиться про щось, багате дощами, на стилістично кращий варіант: &lt;em&gt;дощовитий.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, день &lt;em&gt;&lt;strong&gt;дощовитий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-12-12T13:29:43.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5272" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-12T13:38:53.050" Score="3" ViewCount="61" Body="&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%BE%D1%89%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Дощува́тий, дощи́стий, дощови́тий&lt;/strong&gt; – дождливый.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Дощи́стий, -а, -е&lt;/strong&gt; = &lt;strong&gt;Дощуватий.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Дощови́тий, -а, -е&lt;/strong&gt; = &lt;strong&gt;Дощуватий.&lt;/strong&gt; Цей місяць увесь дощовитий. Зміев. у.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Дощува́тий, -а, -е.&lt;/strong&gt; Дождливый. Дощувате літо. Черк. у.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не можу зрозуміти, який прикметник коли використовувати. Зі словників скидається на те, що у них у всіх однакове значення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2018-12-12T15:16:16.930" Title="Чим відрізняються «дощуватий», «дощовитий» і «дощистий»" Tags="|вибір-слова|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5273" PostTypeId="2" ParentId="5264" CreationDate="2018-12-12T14:14:03.900" Score="2" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Укорочувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; означає «зменшувати &lt;strong&gt;довжину&lt;/strong&gt; чогось» («робити щось коротшим»). При цьому спосіб виконання цієї діє не фіксується. Адже є різні способи обробки матеріалів: різанням, рубкою, шліфуванням. І в залежності від того, довжину чого ми зменшуємо, множина способів може різнитися: іноді можна вкоротити від'єднянням додаткових деталей, налаштуванням телескопічної конструкції; шлях можна вкоротити, йдучи навпростець; вік можна вкоротити, ігноруючи правила безпеки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад: &lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/iqAhs.png&quot; alt=&quot;сокира + колода = укоротшена колода&quot;&gt; — це укорочування, але не підрізування чи стриження.&lt;br&gt;&amp;nbsp;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Підрізувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; означає «&lt;strong&gt;ріжучи&lt;/strong&gt;, робити &lt;strong&gt;трішки&lt;/strong&gt; меншим». При цьому не фіксується, в якому саме напрямі і яку саме частину ми зменшуємо. Коротко кажучи, підрізаючи, ми необов'язково зменшуємо саме довжину. Хоча в контексті певних об'єктів &lt;em&gt;підрізування&lt;/em&gt; може мати вужче значення (наприклад, під &lt;em&gt;підрізуванням рослини&lt;/em&gt; мається на увазі підрізування саме верхівки або пагонів, а не, наприклад, кореня чи плодів), але в загальному випадку це будь-яке (невеличке) зменшення об'єму чогось різанням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад: &lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ILZDv.png&quot; alt=&quot;ніж + колода = колода тієї ж довжини, але з виїмкою&quot;&gt; — це підрізування, але не укорочування чи стриження.&lt;br&gt;&amp;nbsp;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Стригти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; зазвичай застосовують до &lt;strong&gt;підрізання (чи відрізання) багатьох (чи декількох) однотипних елементів&lt;/strong&gt;: волосин, нігтів, листків, тонких гілок тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад: &lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/AjgFR.png&quot; alt=&quot;ножиці + колода з листям = колода без листя&quot;&gt; — це стриження (й, можливо, підрізування), але не укорочування.&lt;br&gt;&amp;nbsp;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Щодо авторського права: у цій відповіді застосовані модифікації таких зображень, що розповсюджуються під ліцензією CC: Wood by Jugalbandi from the Noun Project, Axe by Nociconist from the Noun Project, Knife by Dávid Gladiš from the Noun Project, Scissors by kareemov from the Noun Project.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-12-12T14:14:03.900" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5274" PostTypeId="2" ParentId="5265" CreationDate="2018-12-12T14:59:17.000" Score="1" Body="&lt;p&gt;Не бачу ніяких перепон для застосування будь-якого з цих слів до нігтів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;стригти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Існує побутовий вираз, який красномовно засвідчує різницю між українцями як титульною нацією і українцями як національною меншиною: «коли в Москві стрижуть нігті, у Харкові (Києві) відрубують пальці». //Станіслав Кульчицький&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ще й доводиться мити тих, хто сам не може, годувати поранених з ложечки, голити, стригти нігті, обробляти ранки, втирати антигрибкові мазі між пальцями ніг (на передовій іноді впродовж кількох діб не знімають берців)… //Галина Вдовиченко&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Натомість, були: номер з подряпаною шісткою, що впадав у вічі одразу з перехрестя, від якого залишалось пройти рівно тридцять сім кроків до третього під'їзду; стара покручена абрикоса; голе вікно, де ніколи не вішали фіранок, і тому в його жовтому беззубому роті можна було часто вгледіти, як сусідка стриже нігті, або варить їсти, або плаче; а ще — лавка, повна за будь-якої погоди балакучих бабусь, і квітничок з дохлякуватими айстрами, і прорізаний до кісток у тілі вхідних дверей напис «Лідка-інвалідка», і цей особливий запах супу та вологої собачої шерсті на першому поверсі, і щербатий вишкір третьої сходинки другого прольоту, і чорний візерунчастий дерматин на дверях, і продавлена пипка власного дзвоника… //Ірина Цілик&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;зрізати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Спочатку заявив, що хоче поголити бороду, потім захотів помити голову, а потім йому заманулося зрізати нігті на ногах, бо вони, мовляв, дуже відросли. //Анатолій Іллічевський (перекладаючи Джанні Родарі)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Недарма ж тоді казали: якщо в Москві зрізають нігті, то в Україні рубають пальці. //Валентин Чемерис&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Ми стежимо тільки за тим, щоб йому зрізали нігті. //Леонід Кононович (перекладаючи Жана-Крістофа Ґранже).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так само, як і варіантів &lt;em&gt;обстригати&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;підрізати&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;/a/5266&quot;&gt;зазначених Анатолієм у відповіді&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Семантична різниця полягає в такому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;стригти&lt;/em&gt;, наскільки я можу судити, акцентує підрізання/зрізання декількох однотипних елементів. Якщо ви підрізаєте/зрізаєте лише один ніготь, то це навряд можна назвати &lt;em&gt;стригти&lt;/em&gt; (хіба що: маючи на увазі, що Ви проконтролювали довжину всіх, але реально вкорочувати довелося лише один) — але зазвичай люди підрізають/зрізають відразу всі нігті.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;підріз(ув)ати&lt;/em&gt; робить акцент на невеличкому зменшенні розміру нігтя. Якщо Ви багато років відрощували нігті довжиною понад 10 см, а потім раптово позбулися їх, то це навряд можна назвати &lt;em&gt;підріз(ув)ати&lt;/em&gt; (хіба що жартома) — але зазвичай люди не відрощують нігті такої довжини, тому зменшування розмірів справді відбувається незначне.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;зріз(ув)ати&lt;/em&gt; робить акцент на відокремленні нігтя. Формально кажучи, &lt;em&gt;зрізати ніготь&lt;/em&gt; можна зрозуміти як повне зрізання всієї нігтьової пластини — але не практиці люди розуміють, що під &lt;em&gt;зрізанням нігтя&lt;/em&gt; мається на увазі зрізання лише зайвої частини, тому зазвичай непорозумінь не виникає.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в чому семантична різниця &lt;em&gt;обстригати&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;стригти&lt;/em&gt;, я поки не зрозумів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Див. також &lt;a href=&quot;/q/5264&quot;&gt;цю мою відповідь&lt;/a&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-12-12T14:59:17.000" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5275" PostTypeId="2" ParentId="5272" CreationDate="2018-12-12T15:16:16.930" Score="1" Body="&lt;p&gt;Грінченко (у наведеній Вами же цитаті) вважає їх синонімами (визначає &lt;em&gt;дощуватий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;дощистий&lt;/em&gt; строго через &lt;em&gt;дощовитий&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Хоча мені особисто &lt;em&gt;дощуватий&lt;/em&gt; асоціюється з &lt;em&gt;трішки дощовитий&lt;/em&gt; — але я не можу гарантувати, що це правда.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ані &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник укр. мови» в 20 томах&lt;/a&gt;, ані &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; зовсім не містять слів &lt;em&gt;дощуватий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;дощистий&lt;/em&gt; — припускаю, ці два слова менш уживані, ніж &lt;em&gt;дощовитий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2018-12-12T15:16:16.930" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5276" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5278" CreationDate="2018-12-12T16:31:34.337" Score="5" ViewCount="5755" Body="&lt;p&gt;Бабуся завжди казала на сережки - кульчики. Я була здивована, що в  СУМ - 20 є стаття про це слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=45979&amp;amp;page=1453&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кульчик&lt;/a&gt; а, ч., діал. Сережка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, як виникло це слово (походження).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-12-18T19:35:03.523" Title="Походження слова &quot;кульчики&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5277" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-13T10:22:26.017" Score="4" ViewCount="67" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вартість &lt;em&gt;згідно&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;вашого&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;тарифного&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;плану&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я дуже часто чую або бачу такі повідомлення. Але мені здається, що правильно казати &lt;code&gt;згідно (кому? чому?) вашому тарифному плану&lt;/code&gt;. Чи це не так? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1739" LastActivityDate="2018-12-13T10:22:26.017" Title="Відмінок після &quot;згідно&quot;" Tags="|відмінювання|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ClosedDate="2018-12-13T15:08:57.430" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5278" PostTypeId="2" ParentId="5276" CreationDate="2018-12-13T20:32:59.203" Score="7" Body="&lt;p&gt;ЕСУМ каже, що це запозичення з польської мови:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/4Pi7O.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/4Pi7O.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;пор. - порівняй | ч. - чеська | п. - польська | ст. - старе | тс. - те саме&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2018-12-13T20:32:59.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5280" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5283" CreationDate="2018-12-14T13:01:02.180" Score="7" ViewCount="93" Body="&lt;p&gt;From a poem by &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%87_%D0%AF%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Яр Славутич&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нами снили поліські пущі,&lt;br&gt;&#xA;  Гайдамацькі яри в полях.&lt;br&gt;&#xA;  І прийшли ми до них, живущі,&lt;br&gt;&#xA;  Подолавши пекельний шлях.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Повернулися із &lt;strong&gt;Берези&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  З-за Байкалу, із Соловків,&lt;br&gt;&#xA;  Багатющі, неначе крези,&lt;br&gt;&#xA;  Гнівом часу, жалем віків.   &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What is &lt;strong&gt;Береза&lt;/strong&gt;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="759" LastEditDate="2018-12-14T13:31:50.620" LastActivityDate="2018-12-15T17:01:49.450" Title="What is &quot;Береза&quot; in &quot;Повернулися із Берези, з-за Байкалу, із Соловків&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5281" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5930" CreationDate="2018-12-14T13:18:44.157" Score="8" ViewCount="183" Body="&lt;p&gt;From a poem by &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%87_%D0%AF%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Яр Славутич&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нами снили поліські пущі,&lt;br&gt;&#xA;  Гайдамацькі яри в полях.&lt;br&gt;&#xA;  І прийшли ми до них, живущі,&lt;br&gt;&#xA;  Подолавши пекельний шлях.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Повернулися із Берези,&lt;br&gt;&#xA;  З-за Байкалу, із Соловків,&lt;br&gt;&#xA;  Багатющі, неначе крези,&lt;br&gt;&#xA;  Гнівом часу, жалем віків.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Від Чернігова до Чернівців,&lt;br&gt;&#xA;  З-під Лугані за гордий Львів&lt;br&gt;&#xA;  По залогах стоять упівці,&lt;br&gt;&#xA;  Розбуялий відплати гнів.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І так любо, &lt;strong&gt;допавши зміни&lt;/strong&gt;,&lt;br&gt;&#xA;  Налітати, мов княжа рать.&lt;br&gt;&#xA;  Нам – визвольникам України –&lt;br&gt;&#xA;  Не приречено умирать.   &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What is &lt;strong&gt;допавши зміни&lt;/strong&gt;? I looked up &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;допадати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - there are three meanings. Does it mean &quot;wishing for a change&quot; here? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-12-14T15:48:21.857" LastActivityDate="2019-10-18T14:30:16.760" Title="What is &quot;допавши зміни&quot; in &quot;І так любо, допавши зміни, налітати, мов княжа рать&quot;?" Tags="|значення-слів|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5283" PostTypeId="2" ParentId="5280" CreationDate="2018-12-14T21:25:19.433" Score="9" Body="&lt;p&gt;I think that the word &quot;Береза&quot; here is the name of &lt;strong&gt;the prizon camp &quot;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Bereza_Kartuska_prison&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Bereza Kartuska&lt;/a&gt;&quot;&lt;/strong&gt;. Also, we can see here the word &quot;Соловки&quot; (&quot;із Соловків&quot;), which is the name of &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Solovki_prison_camp&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Solovki prison camp&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-15T17:01:49.450" LastActivityDate="2018-12-15T17:01:49.450" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5285" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5291" CreationDate="2018-12-15T12:08:33.713" Score="5" ViewCount="76" Body="&lt;p&gt;Тут питання з цим &lt;em&gt;bottleneck&lt;/em&gt;. Зазвичай перекладають як вузьке місце, але тут таке означення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;In the &lt;em&gt;bottleneck traveling-salesman problem&lt;/em&gt;, we wish to find the hamiltonian cycle that minimizes the cost of the most costly edge in the cycle.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, мінімізувати ціну найдорожчого ребра. Мені це так нагадує стратегію &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B0%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мінімакса&lt;/a&gt;, де треба мінімізувати максимально можливий програш. Тоді, якщо позначити довільний гамільтонів цикл через ГЦ, формула має такий вигляд:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;min{ max{ вартість(ребро) | ребро ∈ ГЦ } | ГЦ }&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна як &lt;em&gt;мінімаксова задача комівояжера&lt;/em&gt;? Чи ще якісь варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2018-12-15T19:18:12.897" LastActivityDate="2018-12-16T13:54:29.647" Title="Як перекласти &quot;bottleneck traveling-salesman problem&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5286" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-15T23:06:11.270" Score="5" ViewCount="249" Body="&lt;p&gt;Яким іменником можна замінити вираз &quot;щось не так&quot;?&#xA;Наприклад у реченні &quot;Він відчув,що щось не так&quot;  Мій друг твердить, що його можна замінити словом &quot;неладність&quot;, проте я не впевнена у його знаннях з української мови,як і в своїх.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1836" LastActivityDate="2018-12-16T01:45:03.880" Title="Як описати фразу одним словом?" Tags="|одним-словом|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5287" PostTypeId="2" ParentId="4953" CreationDate="2018-12-15T23:20:41.883" Score="3" Body="&lt;p&gt;На мою думку, слід казати &quot;Доброго ранку&quot;, адже раніше цей варіант вживався не як констатація факту (що ранок є добрим), а як побажання (Доброго вам ранку!). Є багато версій та мало пояснень щодо цієї теми, проте ця здається досить логічною. Однак, тоді це викликає сумніви щодо вживання фраз &quot;Добрий день&quot; та &quot;Добрий вечір&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1836" LastActivityDate="2018-12-15T23:20:41.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5288" PostTypeId="2" ParentId="5096" CreationDate="2018-12-15T23:57:52.553" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це не є офіційною відповіддю,скоріше просто власним спостереженням. За все своє коротеньке життя я була в багатьох частинах України та змогла виокремити лише декілька особливостей мовлення місцевих. Це стосується не тільки вимови окремих слів, а й загалом швидкості та мінливості тону. Наприклад, жителі сходу частіше говорили,різко вимовляючи звуки. В їхній вимові виразно вчувався вплив російської. У центрі (де,між іншим знаходиться моє рідне містечко) вимова пом'якшена, подекуди навіть занадто (Ці трикляті &quot;га&quot; та &quot;шо&quot;)  також,  я помітила,що в нас чіткіша,ніж в інших частинах України, межа між мешканцями міст і сіл. Люди,що приїхали в місто з села, вирізняються специфічною вимовою, за якої слова вимовляються ніби по складах і часто в одній тональності, ненадовго перескакуючи на вищу чи нижчу. В центрі це чомусь виявляється набагато сильніше,ніж будь-де в Україні. В західній частині взагалі багато цікавих мовних особливостей які я досі  не можу описати цілком, наприклад вживання таких висловів як &quot;буду йшов&quot;. Таке я часто чула на Закарпатті в селі, в якому живуть мої знайомі. Не впевнена,що можливо точно розрізнити походження людини за вимовою слів чи діалектом, проте швидкість вимови,перепади тону голосу, паузи та чіткість вимови все ж дають свої підказки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1836" LastActivityDate="2018-12-15T23:57:52.553" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5289" PostTypeId="2" ParentId="5286" CreationDate="2018-12-16T01:45:03.880" Score="6" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/negharazd&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 5, 1974. — Стор. 275&quot;&gt;НЕГАРАЗД&lt;/a&gt;, присл.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Погано, не дуже добре, &lt;strong&gt;не так, як треба&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Мірошник той Хомою звався, І був він чоловік такий, Що негаразд за діло брався&lt;/em&gt; (Леонід Глібов, Вибр., 1951, 13); &lt;em&gt;Приголомшена несподіваним нагадуванням, не стала [мати] й сперечатися, хоча в душі була певна, що негаразд вони оце роблять, розлучаючи її з сином&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, II, 1959, 134);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-12-16T01:45:03.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5291" PostTypeId="2" ParentId="5285" CreationDate="2018-12-16T13:49:02.163" Score="3" Body="&lt;h3&gt;Мін(і)максна/мін(і)максова задача комівояжера&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загалом, Ви &lt;strong&gt;можете&lt;/strong&gt; назвати це &lt;em&gt;мін(і)максною/мін(і)максовою задачею комівояжера&lt;/em&gt;. Навіть англійською її зрідка так називають, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;//www.sciencedirect.com/science/article/pii/0167637784900774&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Guaranteed performance heuristics for the bottleneck travelling salesman problem» R. Gary Parker, Ronald L. Rardin&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;We consider constant-performance, polynomial-time, nonexact algorithms for the &lt;strong&gt;minimax or&lt;/strong&gt; bottleneck version of the Travelling Salesman Problem.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Також «minimax travelling salesman problem» з'являється й у інших роботах, наприклад, &lt;a href=&quot;https://www.researchgate.net/publication/296301059_Algorithms_to_solve_the_minimax_travelling_salesman_problem&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Algorithms to solve the minimax travelling salesman problem&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.researchgate.net/publication/268245862_Algorithms_for_the_minimax_problem_of_the_traveling_salesman_I_An_approach_based_on_dynamic_programming&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Algorithms for the minimax problem of the traveling salesman. I: An approach based on dynamic programming&quot;&gt;2&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://www.researchgate.net/publication/265813286_Algorithms_for_the_minimax_problem_of_the_travelling_salesman_II_Dual_approach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Algorithms for the minimax problem of the travelling salesman. II: Dual approach&quot;&gt;3&lt;/a&gt; С. І. Сергєєва й інших, &lt;a href=&quot;https://www.researchgate.net/publication/265503120_Experimental_estimate_of_the_efficiency_of_an_algorithm_for_solving_the_minimax_travelling_salesman_problem&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Experimental estimate of the efficiency of an algorithm for solving the minimax travelling salesman problem&quot;&gt;4&lt;/a&gt; А. О. Алексєєва й інших, &lt;a href=&quot;https://www.researchgate.net/publication/266061343_Minimax_travelling_salesman_problem_and_Hamiltonian_cycles_in_powers_of_graphs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Minimax travelling salesman problem and Hamiltonian cycles in powers of graphs&quot;&gt;5&lt;/a&gt; Н. Н. Дорошка й інших, але я не маю доступу до цих робіт, тому не можу гарантувати, що вони саме про цю задачу (найімовірніше вони саме про це, але «minmax» з'являється також ще й в іншому варіанті задачі комівояжера — «&lt;em&gt;m&lt;/em&gt;-travelling salesman problem» — коли він робить &lt;em&gt;m&lt;/em&gt; циклів з однієї стартової вершини й мінімізує сумарну ціну найдорожчого циклу — наприклад, у &lt;a href=&quot;https://www.jstor.org/stable/25768693&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;The m-Traveling Salesman Problem with Minmax Objective&quot;&gt;6&lt;/a&gt; Paulo M. França, Michel Gendreau, Gilbert Laporte, Felipe M. Müller).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча мені, якщо чесно, все ще не подобається такий переклад. Бо на мій погляд, назва «minimax TSP» фокусується на формальному вигляді формул — на відміну від назви «bottleneck TSP», яка фокусується на змісті. І навіть англійською перша зустрічається значно рідше за другу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;До &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B0%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мінімаксу, як стратегії в теорії ігор / прийняття рішень,&lt;/a&gt; ця задача не має прямого стосунку. Адже в цьому значенні мінімакс — це стратегія, визначена для частково непередбачуваних обставин (дії ігрових опонентів абощо), що полягає в тому, щоб діяти таким чином, щоб незалежно від того, як обернуться ці непередбачувані обставини, відвернути найбільше лихо. Тут у нас немає непередбачуваних обставин: ціни всіх ребер заздалегідь відомі, просто змінена цільова функція — ми мінімізуємо не суму цін ребер, а максимум цін ребер. Хіба що, якщо зводити ці задачу до іншої задачі, але тоді я тим більше застосував би іншу назву.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Інші варіанти перекладу&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У російському перекладі це називається чимось на зразок &lt;em&gt;задачі про комівояжера з униканням вузьких місць&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо намагатися проектувати на реальне життя, то це комівояжер, який бажає не мінімізувати сумарні витрати на весь маршрут, а через якісь причини уникати дорогих (або «далеких» чи «довгих», якщо умовно вважати, що ціна — це відстань або час) переходів між вершинами. Наприклад, це може бути хворий комівояжер (якому в будь-який момент часу може знадобитися медична допомога, а чим «далі»¹ він від вершини, тим важче її отримати), або комівояжер на небезпечній території (чим «далі»¹ він від вершини, тим більший ризик зазнати нападу диких звірів або злодіїв), або ледачий/легковтомлюваний комівояжер (що вже через це намагається уникати «далеких» переходів). Отож, якщо Вам науковий редактор дозволить таку вільність, можна спробувати назвати це &lt;em&gt;задачею ледачого/нерішучого/полохливого/швидковтомлюваного комівояжера&lt;/em&gt; — хоча я невпевнений.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;¹ Під «відстанню» тут мається на увазі таке узагальнення:&lt;br&gt;&#xA;• в момент перебування у вершині «відстань» до неї становить &lt;em&gt;0&lt;/em&gt;;&lt;br&gt;&#xA;• в момент перебування в точці &lt;em&gt;k&lt;/em&gt;, де &lt;em&gt;0≤k≤1&lt;/em&gt;, ребра &lt;em&gt;u→v&lt;/em&gt;, ціна якого &lt;em&gt;w&lt;/em&gt;, «відстані» до вершин &lt;em&gt;u&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;v&lt;/em&gt; становлять &lt;em&gt;kw&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;(1−k)w&lt;/em&gt; відповідно.&lt;br&gt;&#xA;Це фактично і є інтуїтивним зведенням саме до мінімакс-задачі з теорії ігор: комівояжер обирає маршрут, опонент (доля, злодій тощо) обирає ребро, на якому станеться лихо й комівояжеру доведеться тікати у вершину, комівояжер намагається уникати дорогих ребер — тоді &lt;em&gt;min{max{w(e)|e∈p}|p}&lt;/em&gt; перетворюється на &lt;em&gt;max{min{v(a, b)|b}|a}&lt;/em&gt; з &lt;em&gt;a=p&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;b=e&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;v(e, p) = −if(e∈p then w(e) else 0)&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-16T13:54:29.647" LastActivityDate="2018-12-16T13:54:29.647" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5292" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5293" CreationDate="2018-12-16T20:19:28.647" Score="11" ViewCount="320" Body="&lt;p&gt;I was told that normally Ukrainian people almost always put a comma before the word &quot;що&quot; in Ukrainian language? Is it true and correct or it is common mistake? For me as a non Ukrainian native speaker it's not natural to understand the reason for this comma in such sentences: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я знаю,  що ти гордий. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Я думаю,  що ти був там.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Він сказав,  що він багатий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="995" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-12-16T22:18:49.570" LastActivityDate="2020-04-20T10:20:53.627" Title="Is it correct (or obligatory) to put a comma before the word &quot;що&quot; in Ukrainian?" Tags="|граматика|non-native-speaker|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5293" PostTypeId="2" ParentId="5292" CreationDate="2018-12-16T22:18:41.983" Score="11" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;No,&lt;/strong&gt; not always.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Що&lt;/em&gt; may have several functions:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;A &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Pronoun#Demonstrative&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;demonstrating pronoun&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (cf. English &lt;em&gt;what&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Що&lt;/strong&gt; ти читав учора?&lt;/em&gt; —  &amp;quot;&lt;strong&gt;What&lt;/strong&gt; did you read yesterday?&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Since we have free word order, the following sentence is equally valid:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Учора ти &lt;strong&gt;що&lt;/strong&gt; читав?&lt;/em&gt; — literally, &amp;quot;yesterday you what read?&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;This requires no comma.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;A &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Conjunction_(grammar)#Subordinating_conjunctions&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;subordinating conjunction&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; that join a dependent clause (cf. English &lt;em&gt;that&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;which&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[Я думаю], → &lt;strong&gt;що&lt;/strong&gt; → [ти був там]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In Ukrainian, &lt;strong&gt;the clauses (both dependent and independent) have to be separated with punctuation (comma)&lt;/strong&gt;. The square brackets in quote above denote the clauses, and the arrow shows dependency.&lt;br /&gt;&#xA;In other words, The comma is needed to separate the dependent clause, not because of &lt;em&gt;що&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Also consider:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Я думаю, &lt;s&gt;&lt;strong&gt;що&lt;/strong&gt;&lt;/s&gt; ти був там&lt;/em&gt; — here, &lt;em&gt;що&lt;/em&gt; is optional, it can be skipped. The comma is retained.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Я знаю, &lt;strong&gt;який&lt;/strong&gt; твій улюблений колір&lt;/em&gt; — &amp;quot;I know (comma) &lt;strong&gt;which&lt;/strong&gt; is your favorite color&amp;quot; — here we have a totally different conjunction, but the pattern is the same: a dependent clause requires comma.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Він розповів, &lt;strong&gt;чому&lt;/strong&gt; він був там&lt;/em&gt; — &amp;quot;He told (comma) &lt;strong&gt;why&lt;/strong&gt; he was there&amp;quot; — yet another conjunction.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;The same applies to many Slavonic languages, and this is the reason why you may encounter people who write English and make typically Slavonic mistakes, for example:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;I know, (comma) that you've been there&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;I like, (comma) when you sing&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Please, (comma) tell me...&lt;/em&gt; — although lexically &amp;quot;please&amp;quot; is a particle (unlike an &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/q/46390/26446&quot;&gt;adverb&lt;/a&gt; in English), some linguists consider &amp;quot;please&amp;quot; as a separate sentence similar to &amp;quot;be kind&amp;quot;, and that's why it requires comma.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Even more, dependent clauses are separated with commas in Romance languages, like &lt;strong&gt;German&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Der Mensch ist Etwas, das überwunden werden soll.&lt;/em&gt; — Nietzsche.&lt;br /&gt;&#xA;Man is something (comma) that shall be overcome.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here again, comma separates the main clause, &lt;em&gt;&amp;quot;man is something&amp;quot;&lt;/em&gt;, and its dependent one, &lt;em&gt;&amp;quot;shall be overcome&amp;quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-01-22T12:33:47.850" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5295" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-18T10:53:38.293" Score="10" ViewCount="340" Body="&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як письменники[?] вони схожі[?] а як люди[?] зовсім різні.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вона поважала Зеника[?] як тямущого спеціаліста[?] але як людину[?] терпіти не могла.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Як товарищ[?] він бажав простити Дмитру цю помилку[?] але й як його менеджер[?] не міг цього собі дозволити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З одного боку, оце «як щось» тягне виділити комами. З іншого — правопис у &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par118Ap12prym3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 118.а.12.прим3&lt;/a&gt; каже: «&lt;em&gt;Звороти, що вводяться в речення за допомогою сполучника „як“ і мають значення „у ролі кого, чого“, комою не виділяються: „Про масштаби Довженка як письменника можна судити з його найбільшої літературної праці — ‹Зачарованої Десни›“ (Новиченко), „Розглядаємо вашу відповідь як згоду“&lt;/em&gt;». &lt;strong&gt;Чи треба тут ставити кому, чи не треба, чи можна обома способами&lt;/strong&gt; (іншими словами: чи підпадає це під значення «у ролі кого, чого», чи ні, чи можна трактувати обома способами)&lt;strong&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також виникає питання щодо знаку посередині другої частини (незалежно від того, чи треба оці «як щось» виділяти комами в загальному випадку). У реченнях на зразок «одне по-одному, а інше [—] по-іншому» часто в другій частині ставиться тире незалежно від наявності тире в першій частині; тож чи дозволено/обов'язково/заборонено ставити тире після другого «як щось» (і якщо там уже є кома, чи витісняє тире кому)? Хоча, мабуть, на це підпитання відповідь я вже знайшов сам — у другій частині таких речень тире зазвичай ставиться через пропущені члени (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par121p4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 121.4&lt;/a&gt;): і якщо щось пропущено (як у прикладах: «[вони] зовсім інші», «[вона його] терпіти не могла», «[він] не міг…»), то тире варто ставити, а якщо нічого не пропущено (наприклад, якщо явно повставляти «вони», «вона», «він»), то тире варто не ставити.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-01-02T10:42:03.813" Title="Розділові знаки в реченні «як А, Б, а як В — Г»" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5296" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-18T13:45:10.263" Score="7" ViewCount="935" Body="&lt;p&gt;чи є словосполучення &quot;велика кількість&quot; єдиною можливістю відмінювати слово &quot;багато&quot; у значенні числівника в комбінації з неперелічуваними об'єктами?&#xA;Приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;багато молока – кава з великою кількістю молока&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;причому з перелічуваними об'єктами це працює. Перший з численних знайдених прикладів в літературі: &quot;Якісь чарівні офіцери з багатьма орденами взяли її під руки&quot; (Довженко)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;багато орденів — офіцери з багатьма орденами   &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;багато церков — місто з багатьма церквами&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;в англійській чи німецькій це просто, в деяких слов'янських мовах також, проте в українській при відмінюванні доводиться замінювати слово &quot;багато&quot; довжилезною конструкцією. Чи є альтернативи?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastEditorUserId="553" LastEditDate="2018-12-18T13:55:36.507" LastActivityDate="2020-04-23T07:02:52.500" Title="Чи можна уникнути заміни &quot;багато&quot; на &quot;велика кількість&quot; при відмінюванні" Tags="|відмінювання|числівники|" AnswerCount="2" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5297" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5298" CreationDate="2018-12-20T19:26:31.790" Score="8" ViewCount="314" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=vyHrBI1hRac&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;From a song:&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На світанку чути сурми грають,&lt;br&gt;&#xA;  Кличуть нас Прабатьківські Боги.&lt;br&gt;&#xA;  З Ладоги до синього Дунаю,&lt;br&gt;&#xA;  Вже встають, єднаються полки.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Приспів:&lt;br&gt;&#xA;  Встань із листя, встань з трави,&lt;br&gt;&#xA;  Встань &lt;strong&gt;з крутого звора&lt;/strong&gt;!&lt;br&gt;&#xA;  Хоругва до хоругви!&lt;br&gt;&#xA;  Прапор до прапора!&lt;br&gt;&#xA;  Прапор до прапора!  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I think that &lt;strong&gt;звор&lt;/strong&gt; is the bank of a river. But I haven't found the word &lt;strong&gt;звор&lt;/strong&gt; in the &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastActivityDate="2018-12-20T20:43:29.483" Title="What is &quot;звор&quot; in &quot;встань з крутого звора&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5298" PostTypeId="2" ParentId="5297" CreationDate="2018-12-20T20:43:29.483" Score="8" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=34920&amp;amp;page=1110&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;СУМ 20&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЗВІР²&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;зво́ру&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ІЗВІ́Р&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ізво́ру&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;ч.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;діал&lt;/em&gt;. Яр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;І тут, доки зір засягне, високі гірські шпилі, ліси, долини і звори&lt;/em&gt; (І. Франко); &lt;em&gt;Вниз западалися боки гори у глибокі чорні ізвори, звідки родились холодні потоки, куди не ступала людська нога&lt;/em&gt; (М. Коцюбинський); &lt;em&gt;Серце рвалося туди, до тих таємних гір, полонин далеких, незвіданих скель та ізворів&lt;/em&gt; (Г. Хоткевич); &lt;em&gt;На крутому зворі горить дерев'яний міст&lt;/em&gt; (В. Кучер); &lt;em&gt;Очі стали погано бачити, а воно ж кругом як не гори, то горби, як не звори, то байраки...&lt;/em&gt; (І. Білик).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;You did not find because base-word is &lt;em&gt;звір&lt;/em&gt;, not &lt;em&gt;звор&lt;/em&gt;. Do not forget (for check) about &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;a pare O–I&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2018-12-20T20:43:29.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5299" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5302" CreationDate="2018-12-21T15:15:37.440" Score="5" ViewCount="8390" Body="&lt;p&gt;СУМ-11 містить обидва слова&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shampinjjon&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Шампіньйон&lt;/a&gt; Те саме, що печериця 1.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pecherycja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Печериця&lt;/a&gt; 1. Їстівний гриб родини пластинникових із сірою або&#xA;  білуватою шапинкою на тонкій білій ніжці, який росте на полях, луках,&#xA;  городах, у садках і т. ін.; шампіньйон.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/grubu-ukrayinskoyu-movoyu&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;, наголошують, що правильно лише печериця.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/HFwYf.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt; &#xA;Чи потрібно відмовитись від використання слова &quot;шампіньйон&quot; для означення гриба? Чи можна використовувати обидва слова, як взаємозаміні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2018-12-21T15:22:24.133" LastActivityDate="2018-12-22T08:19:44.773" Title="Шампіньйон чи печериця?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5300" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5301" CreationDate="2018-12-21T19:00:51.447" Score="10" ViewCount="110" Body="&lt;p&gt;I've been trying to translate &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=nQ1HzvM-xNM&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Гой, питалася княжа корона&lt;/a&gt; into English and noticed that they seemingly diverge in the pronunciation of one word in this rendition of the song:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Другу радочку - за колядочку:&lt;br&gt;&#xA;  Чим їх приймати, обдарувати?&lt;br&gt;&#xA;  А третю раду - за її чада,&lt;br&gt;&#xA;  Як їх сдружати й &lt;strong&gt;навчати&lt;/strong&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I'm not hearing &lt;strong&gt;навчати&lt;/strong&gt; there but something akin to &lt;strong&gt;двинувати&lt;/strong&gt;. Am I wrong? What exactly do the singers sing there? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-12-23T07:57:11.803" LastActivityDate="2018-12-23T07:57:11.803" Title="Do they really sing &quot;Як їх сдружати й навчати&quot; in this version of &quot;Гой, питалася княжа корона&quot;?" Tags="|фонетика|spelling|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5301" PostTypeId="2" ParentId="5300" CreationDate="2018-12-21T20:15:20.717" Score="8" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=12168&amp;amp;page=403&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВІДВІНУВА́ТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;у́ю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у́єш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;док.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кого&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;діал&lt;/em&gt;. Наділити посагом. &lt;em&gt;Багач буде вінувати кіньми та волами, Мене ненька відвінує чорними бровами&lt;/em&gt; (з народної пісні); &lt;em&gt;Він мав лише півхати і дві грядки в городі, та ще й сестру мав відвінувати&lt;/em&gt; (Н. Кобринська).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.library.dudaryk.ua/php_uploads/data/articles/ArticleFiles_239.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Source is in pdf&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-12-21T20:15:20.717" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5302" PostTypeId="2" ParentId="5299" CreationDate="2018-12-22T08:19:44.773" Score="5" Body="&lt;p&gt;&quot;Шампіньйон&quot; - це запозичене слово (від фанц. &quot;champignon&quot;, що означає гриб (див. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедію&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от слово &quot;&lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;печериця&lt;/a&gt;&quot; (ЕСУМ, ст 364 ПДФ) за походженням ближче до нашої мови. Хоч немає однозначної версії як воно з'явилося (чи то від слова &quot;печера&quot;, чи то від слова &quot;пекти&quot; чи навіть від словосполучення &quot;печеня турова&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подивіться назву розділу Мова ДНК нації - &quot;Антисуржик&quot;. Отже, якщо ви хочете уникати суржика, то вам слід замінити слово &quot;шампіньйон&quot; на &quot;печериця&quot;. Однак саме вживання слова &quot;шампіньйон&quot; не буде помилкою, бо воно все ж воно є в СУМі і біля нього немає ніяких позначок, які б не дозволяли його вживати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-12-22T08:19:44.773" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5303" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-24T00:24:00.400" Score="6" ViewCount="121" Body="&lt;p&gt;Цікавить слово, якого навіть гугл не знає. Російська Вікіпедія містить статтю на слово &quot;бридость&quot;. Власне, англіського аналогу також не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%80%D0%B8%D0%B4%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Бридость&lt;/a&gt; - (пер.мій) повна відсутність у тієї чи іншої особи кулінарного смаку, або тимчасова втрата чи викривлення смаку... &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українського контексту з результатів пошукової системи нема взагалі. Спорбуйте пошукати &quot;бридість&quot;. Принаймні, ця форма спадає мені на думку, а інших варіантів в мене нема.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-12-24T01:02:43.863" LastActivityDate="2018-12-24T09:05:22.420" Title="Як перекласти &quot;бридость&quot; з російської?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5304" PostTypeId="2" ParentId="5303" CreationDate="2018-12-24T01:14:21.627" Score="5" Body="&lt;p&gt;Та ж стаття у Вікіпедії дає посилання на «більш медичні» терміни для подібного стану/явища:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;агевзі́я&lt;/strong&gt; [&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=191138&amp;amp;page=16&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B0%D0%B3%D0%B5%D0%B2%D0%B7%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Великий тлумачний словник сучасної української мови»&lt;/a&gt;] (&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Ageusia&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ageusia&lt;/a&gt;) — відсутня смакова чутливість;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;гіпогевзі́я&lt;/strong&gt; [&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B3%D1%96%D0%BF%D0%BE%D0%B3%D0%B5%D0%B2%D0%B7%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Великий тлумачний словник сучасної української мови»&lt;/a&gt;] (&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Hypogeusia&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;hypogeusia&lt;/a&gt;) — знижена смакова чутливість;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;дисгевзі́я&lt;/strong&gt; [&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%B3%D0%B5%D0%B2%D0%B7%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Великий тлумачний словник сучасної української мови»&lt;/a&gt;] = &lt;strong&gt;парагевзі́я&lt;/strong&gt; [&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%B5%D0%B2%D0%B7%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Великий тлумачний словник сучасної української мови»&lt;/a&gt;] (&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Dysgeusia&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;dysgeusia=parageusia&lt;/a&gt;) — неправильна смакова чутливість.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки ці терміни доречні у Вашому контексті, вирішувати Вам.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2018-12-24T08:57:58.677" LastActivityDate="2018-12-24T08:57:58.677" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5305" PostTypeId="2" ParentId="5303" CreationDate="2018-12-24T09:05:22.420" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Штепа&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Агевзія — смакобрак&lt;br&gt;&#xA;  Парагевзія &lt;em&gt;(мед)&lt;/em&gt; — смакозіпсуття &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про всяк зауважу, шчо також трапяється змосковшчене нїмецьке &lt;a href=&quot;http://medterms.com.ua/publ/medichni_termini_na_bukvu_a/agevzija/1-1-0-1171&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;агейзія&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де замість &lt;em&gt;ев&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;ей&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;/a/2629/585&quot;&gt;пор.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;невролоґія&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;нейролоґія&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шчодо тямки, то &lt;em&gt;аґевзія&lt;/em&gt; доречніша, оскільки сє &lt;em&gt;втрата&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;відсутність&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;порушенє&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2018-12-24T09:05:22.420" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5307" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5308" CreationDate="2018-12-24T15:15:13.393" Score="7" ViewCount="93" Body="&lt;p&gt;Я шукаю приклади текстів розмовною українською мовою Галичини періоду 1890-1918рр.&lt;br&gt;&#xA;Чи є десь у вільному онлайн-доступі відскановані газети що видавались Львові на початку ХХст?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="448" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2018-12-24T16:30:00.123" LastActivityDate="2018-12-24T17:04:40.230" Title="Приклади мови Галичини початку ХХст" Tags="|resource-request|історія-мови|діалекти|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5308" PostTypeId="2" ParentId="5307" CreationDate="2018-12-24T16:40:57.147" Score="8" Body="&lt;p&gt;Я не знаю, наскільки це стосується розмовної української, але відскановані газети/журнали/книги є.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Я неодноразово натрапляв на різні матеріали під час користування пошуком, але більшість, на жаль, не пам'ятаю. Буду, можливо, поступово доповнювати цей перелік, якщо на щось натраплю знову. Закликаю інших робити те саме — це wiki-відповідь.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;матеріали, видані у Львові наприкінці XIX — на початку XX ст.&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D0%BB%D0%BE_(%D0%B3%D0%B0%D0%B7%D0%B5%D1%82%D0%B0)#%D0%90%D1%80%D1%85%D1%96%D0%B2_%D0%B3%D0%B0%D0%B7%D0%B5%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Діло»&lt;/a&gt; (стаття містить посилання на архівні номери)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Zhytie_i_slovo/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Житє і слово»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Naukove_tovarystvo_imeni_Shevchenka/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Записки» й інші матеріали Наукового товариства імені Шевченка&lt;/a&gt; (значною мірою видавалися у Львові, але не лише там)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Zoria/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Зоря»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%BE-%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA#%D0%9F%D0%BE%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Літературно-науковий вістник»&lt;/a&gt; (значною мірою видавався у Львові, але не лише там;  стаття містить посилання на архівні номери)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Pravda_Pysmo_literaturno-politychne/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Правда (письмо літературно політичне)»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також певною мірою можуть бути корисними такі сайти й сторінки, бо вони згадують, посилаються на або ж безпосередньо містять, зокрема, й потрібні Вам матеріали (зазначу, що статті у Вікіпедії, присвячені певним видавцям/виданням, іноді містять посилання на архівні номери):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/genre/chasopysy/books/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;chtyvo.org.ua&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://diasporiana.org.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;diasporiana.org.ua&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://libraria.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;libraria.ua&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/125_years_ago&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;zbruc.eu&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;категорія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F:%D0%9B%D1%8C%D0%B2%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%87%D0%BD%D1%96_%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Львівські історичні періодичні видання»&lt;/a&gt; в Українській Вікіпедії&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;категорія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F:%D0%A7%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B8_%D0%9B%D1%8C%D0%B2%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Часописи Львова»&lt;/a&gt; в Українській Вікіпедії&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;стаття-перелік &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B8_%D0%9B%D1%8C%D0%B2%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B4%D0%BE_1939_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Українські часописи Львова до 1939 року»&lt;/a&gt; в Українській Вікіпедії&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-24T17:04:40.230" LastActivityDate="2018-12-24T17:04:40.230" CommentCount="2" CommunityOwnedDate="2018-12-24T16:40:57.147" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5309" PostTypeId="2" ParentId="5227" CreationDate="2018-12-25T19:23:43.887" Score="3" Body="&lt;p&gt;Проф. Пономарів радить вживати слово &lt;strong&gt;підсклянник&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Під негативним упливом російської мови в технічних значеннях частіше вживали слова &lt;strong&gt;стакан&lt;/strong&gt;. Науковий стиль, як відомо, характеризується чітким нормуванням мовних засобів. Тому в технічній термінології слід віддавати перевагу слову &lt;strong&gt;склянка&lt;/strong&gt;. З огляду на це й підставку з ручкою для цієї посудини варто називати не &lt;strong&gt;підстаканник&lt;/strong&gt; (як чуємо й читаємо в засобах масової інформації), а &lt;strong&gt;підсклянник&lt;/strong&gt; (це слово зафіксоване багатьма словниками української мови).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%81%D0%BA%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;onlinecorrector&lt;/a&gt; також знаходимо, що стилістично кращий варіант слово &lt;strong&gt;підсклянник&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть іменник &lt;strong&gt;підстаканник&lt;/strong&gt; на стилістично кращий варіант: &lt;strong&gt;підсклянник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На основі цих джерел можна зробити висновок, що на письмі, особливо в науковому тилі краще вживати &lt;strong&gt;підсклянник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-12-25T19:23:43.887" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5310" PostTypeId="1" CreationDate="2018-12-27T06:56:12.843" Score="4" ViewCount="63" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У дослідженні об'єктами вивчення виступала одна і та ж &lt;strong&gt;сукупність&lt;/strong&gt; з 50&#xA;  студентів та їхні 5-бальні оцінки за дворазове виконання однієї і тієї ж&#xA;  роботи до і після застосування педагогічного впливу проблемного&#xA;  навчання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна використовувати слово &quot;сукупність&quot; по відношенню до людей?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи не краще сказати &quot;група студентів&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1739" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-27T13:24:25.110" LastActivityDate="2018-12-27T14:43:48.810" Title="&quot;сукупність&quot; по відношенню до людей" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5312" PostTypeId="2" ParentId="5310" CreationDate="2018-12-27T10:45:16.090" Score="3" Body="&lt;p&gt;Словосполучення «сукупність людей» вживається. Наприклад, бачу &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/sortx?q=aword,[lemma=%22%D1%81%D1%83%D0%BA%D1%83%D0%BF%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22]+[lemma=%22%D0%BB%D1%8E%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%22]&amp;amp;corpname=grac3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;42 трапляння в корпусі GRAC-3&lt;/a&gt;. Але акцент, мені здається, у тих уживаннях інший, наприклад, «всі люди, які підпадають під певні критерії» абощо — але не просто «якась довільна група людей».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому у Вашому випадку, мені здається, справді більше підходить «група». (По-моєму, доречно казати, наприклад, «сукупність [всіх] студентів певного навчального закладу», але аж ніяк не «сукупність із 50 студентів» — в останньому випадку слово «сукупність», мені здається, не підходить.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-27T14:43:48.810" LastActivityDate="2018-12-27T14:43:48.810" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5315" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5317" CreationDate="2018-12-30T19:22:44.897" Score="7" ViewCount="114" Body="&lt;p&gt;Як перекласти з англійської &quot;bench press&quot;? Зустрічав такі українські переклади: відтискання лежачи, тиснення лежачи вивага лежачи. Також знаю що часто використовуєтсья калька з російської &quot;Жим лежачи&quot;, але сам іменник &quot;жим&quot; - російський, тому цей варіант не підходить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2018-12-31T18:08:14.883" LastActivityDate="2018-12-31T18:08:14.883" Title="Як перекласти з англійської &quot;bench press&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5316" PostTypeId="2" ParentId="5315" CreationDate="2018-12-30T19:50:52.677" Score="5" Body="&lt;p&gt;Сайт словотвір пропонує окрім вищезгаданих Вами слів такі відповідники до слова &lt;em&gt;жим&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;витиск, підйом, відтиск.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidtysk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відтиск&lt;/a&gt; в українській мові вживається в значенні &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidbytok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відбиток&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, тому для даного перекладу не підходить. &#xA;На мою думку &lt;strong&gt;вивага лежачи&lt;/strong&gt; найкраще підходить як переклад &quot;bench press&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в СУМі ми знаходимо слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zhym&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;жим&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2018-12-30T19:50:52.677" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5317" PostTypeId="2" ParentId="5315" CreationDate="2018-12-30T20:21:38.537" Score="7" Body="&lt;p&gt;Олександр Пономарів &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2016/01/160118_ponomariv_blog80_ko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пише&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Французский жим&lt;/em&gt; словники подають як &lt;em&gt;французький жим&lt;/em&gt;. Мені це не подобається, тому я запропонував би &lt;em&gt;французький витиск&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але при цьому на запитання «Станіслав Свидлов цікавиться, якому варіянтові віддати перевагу в назві фізичної вправи, яка англійською буде bench press: відтискання лежачи, тиснення лежачи чи вивага лежачи?» він раніше &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/09/150903_ponomariv_blog65_ko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;відповів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Оскільки, виконуючи цю вправу, людина лежить на лавці й виважує штангу, то, мабуть, краще казати &lt;em&gt;вивага штанги&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча я не впевнений, що це різні вправи.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2018-12-30T20:32:50.263" LastActivityDate="2018-12-30T20:32:50.263" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5318" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5326" CreationDate="2018-12-31T08:22:03.350" Score="7" ViewCount="71" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В галузі дослідження операцій &lt;em&gt;makespan&lt;/em&gt; проекта -- це відстань в часі від початку до завершення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поки на думку спадає лише &lt;em&gt;протяжність виконання&lt;/em&gt;. Але &lt;em&gt;виконання&lt;/em&gt; тут погано, бо вже сильно задіяно в інших подібних словосполученнях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут найбільша складність полягає в тому як перекласти &lt;em&gt;make&lt;/em&gt;. У &lt;em&gt;span&lt;/em&gt; багато хороших перекладів, але не можу добрати, який тут підібрати для &lt;em&gt;make&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-01-04T08:02:10.977" Title="Як можна перекласти «makespan»" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5319" PostTypeId="2" ParentId="5318" CreationDate="2018-12-31T15:51:25.403" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ну якщо брати приклад вживання цього слова із &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/makespan#Noun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wiktionary&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;If we don't reduce the makespan of that product, the order won't be&#xA;  shipped on time.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То його можна перекласти як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо ми не скоротимо &lt;strong&gt;період/час виготовлення&lt;/strong&gt; цього продукту,&#xA;  замовлення не буде доставлене вчасно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але як я розумію, контекст тут дещо інший ніж у вашому питанні. Ось на сторінці &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Makespan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; я знайшов статтю (звідки ви, напевно, і переклали визначення слова) і там є також приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;If we let Shmuel feed all goats, then the makespan is 30.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо ми даму Шмулю погодувати всіх кіз, тоді &lt;strong&gt;час виконання&lt;/strong&gt; (можливо ще&#xA;  замінити на &quot;&lt;strong&gt;час виконання завдання&lt;/strong&gt;&quot;) буде 30 хвилин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо вам не подобається слово &quot;виконання&quot;, то можна замінити його на &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zavershennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;завершення&lt;/a&gt;&quot;, тобто вийде &quot;&lt;strong&gt;час завершення завдання&lt;/strong&gt;&quot;, або ж ще краще &quot;&lt;strong&gt;час для завершення завдання&lt;/strong&gt;&quot; чи можна використати описовий переклад &quot;&lt;strong&gt;період/час за який буде виконане завдання&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, це слово мені не вдалося знайти в жодному українсько-англійському онлайн словнику (серед них Глосб, Мета, Гугл, словник на сайті Академик).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А взагалі, було б добре якби ви надали саме те речення в якому вам потрібно перекласти це слово, щоб було легше підібрати влучний переклад.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2018-12-31T15:51:25.403" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5320" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5321" CreationDate="2019-01-02T06:36:45.720" Score="9" ViewCount="573" Body="&lt;p&gt;From the carol &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=lhaEHUWOsTI&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Коли ясна звізда в небі засвітила&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коли ясна звізда&lt;br&gt;&#xA;  з неба засвітила,&lt;br&gt;&#xA;  Тоді пречистая Діва&lt;br&gt;&#xA;  Сина породила.&lt;br&gt;&#xA;  Сина породила,&lt;br&gt;&#xA;  в ясла положила:&lt;br&gt;&#xA;  “&lt;strong&gt;Чучай, белай&lt;/strong&gt;, Сине Божий,&lt;br&gt;&#xA;  бо я би  вже спала.”  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What is the meaning of &lt;em&gt;чучай, белай&lt;/em&gt;? I have found no entries on &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ukrlit.org&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastActivityDate="2019-01-03T11:03:47.537" Title="What is the meaning of &quot;чучай, белай&quot; in the carol &quot;Коли ясна звізда в небі засвітила&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5321" PostTypeId="2" ParentId="5320" CreationDate="2019-01-02T09:15:01.880" Score="12" Body="&lt;p&gt;Based on sources below &quot;чучай-белай&quot; is a regional words specific to lulabies. Other similar words are &quot;люляй&quot;, &quot;люлі&quot;, etc.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Here, in &lt;a href=&quot;https://ua-mova.livejournal.com/183411.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ua-mova community&lt;/a&gt; people say that Hungarian &quot;beli&quot; means &quot;люлі&quot; and &quot;чучай&quot; is likely to mean &quot;засинай&quot; and also possibly has hungarian origin.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also there is a version of this carol where &lt;em&gt;&quot;чучай, белай, Сине Божий&quot;&lt;/em&gt; is replaced with &lt;em&gt;&quot;люляй, люляй мій синочку&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There is also another &lt;a href=&quot;https://studlib.info/hozyaystvo/2347918-dityachiy-folklor/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;source&lt;/a&gt; which suggests that in Transcarpathia (Закарпаття) region, the word &lt;em&gt;люлі&lt;/em&gt; has synonyms &lt;em&gt;&quot;чуч-беле, гайчі&quot;&lt;/em&gt;. The words &lt;em&gt;люлі люлечки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;люлята&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чучай-белай&lt;/em&gt;, or just &lt;em&gt;а-а-а&lt;/em&gt; typically occur in the beginning or ending of a lulaby:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Колискові пісні ... Належать до найдавніших оберегів. ... Характерні слова &lt;em&gt;люлі&lt;/em&gt; (зустр. в інших жанрах), на Закарпатті (&lt;strong&gt;&lt;em&gt;чуч-беле&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;гайчі&lt;/em&gt;). Як правило, мають вступи-заспіви та кінцівки (&lt;em&gt;люлі люлечки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;люлята&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чучай-белай&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; або слова &lt;em&gt;а-----&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Other lulaby &lt;a href=&quot;https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/bitstream/lib/100/1/%D0%97%D0%92%D0%98%D0%A7%D0%90%D0%87%20%D0%A2%D0%90%20%D0%9E%D0%91%D0%A0%D0%AF%D0%94%D0%98%2C%20%D0%9F%D0%9E%D0%92%27%D0%AF%D0%97%D0%90%D0%9D%D0%86%20%D0%97%20%D0%9D%D0%90%D0%A0%D0%9E%D0%94%D0%96%D0%95%D0%9D%D0%9D%D0%AF%D0%9C%20%D0%94%D0%98%D0%A2%D0%98%D0%9D%D0%98%2C%20%D0%92%20%D0%A1%D0%95%D0%9B%D0%90%D0%A5.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;example&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чучай-белай&lt;/strong&gt;, малий хлопець,&lt;br&gt;&#xA;    Не будь такий, як ти отець,&lt;br&gt;&#xA;  Лем будь такий, як ти мати,&lt;br&gt;&#xA;  Не будуть ти люди лати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;cit. by Пойда С. «Колишу тя, не лишу тя…»: колискові пісні / С. Пойда. – Ужгород: ПП М. М. Басараб, 2008.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Upd: Search for &quot;чуч-беле&quot; also gives additional sources (&lt;a href=&quot;https://wiki.svit.in.ua/%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;this&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;http://esu.com.ua/search_articles.php?id=4075&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;this&lt;/a&gt;) with same info:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Майже у всіх колисанках незалежно від змісту є заспіви та приспіви: «люлі», «люлесі», «люлечки», «а-а-а» та їхні різноманітні поєднання, а на зх. укр. етніч. зем­­лях (Лемківщина, Пряшівщина) – &lt;strong&gt;«чуч-беле»&lt;/strong&gt;, «гайчі», які задають ритм співу, пов’язують в одне ціле різні за змістом фрагменти, що іноді бувають самост. поспівками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;They also reference the following books: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Літературознавчий словник-довідник / Р.Т.Гром’як, Ю.І.Ковалів та ін. – К.: Академія, 1997. – 752 с.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Довженок Г. В. Україн­сь­кий дитячий фольклор. Віршовані жан­ри. К., 1981&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дитячий фольклор: Колис­кові пісні та забавлянки. К., 1984&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Железняк М. Г. Цілюще джерело маминої пісні // Культура слова. 1991. № 40.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;та ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2019-01-03T11:03:47.537" LastActivityDate="2019-01-03T11:03:47.537" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5322" PostTypeId="2" ParentId="5295" CreationDate="2019-01-02T10:42:03.813" Score="2" Body="&lt;p&gt;Знайшов інформацію на сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B0-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4-%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%8F%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BC-%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%BC/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн Корректор&lt;/a&gt;, де також пише, що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кома не ставиться перед зворотами, що вводяться в речення за допомогою&#xA;  сполучника як і мають значення «у ролі кого, чого»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також на сайті &lt;a href=&quot;http://webpen.com.ua/pages/Syntax_and_punctuation/comparative_turnover.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вебен&lt;/a&gt; знайшов таку інформацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коли прикладка з як не має значення причини, то комою не&#xA;  відокремлюється:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Як листопадне дерево або кущ родини розових&lt;/strong&gt; груша поширена в гірських районах Євразії та Північної Африки.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Шевченко як поет&lt;/strong&gt; відомий у всьому світі (можна сказати: Шевченко-поет...).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що речення про які ви запитуєте мають виглядати так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як письменники вони схожі, а (&lt;strong&gt;Між однорідними членами речення,&#xA;  поєднаними протиставними сполучниками а, але, однак, проте, зате, та&#xA;  (=але), так, хоч (хоча) ставимо &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/129.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кому&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;) як люди - зовсім інші.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вона поважала Зеника як тямущого спеціаліста, але як людину - терпіти&#xA;  не могла.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Як товарищ він бажав простити Дмитру цю помилку, але й як його&#xA;  менеджер не міг цього собі дозволити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-02T10:42:03.813" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5323" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-02T15:40:12.317" Score="6" ViewCount="365" Body="&lt;p&gt;Не можу знайти нормального перекладу російського &quot;медведь-шатун&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1861" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-02T23:33:33.093" LastActivityDate="2019-01-18T14:05:34.013" Title="Допоможіть перекласти &quot;медведь-шатун&quot;" Tags="|переклад|росіянізм|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ClosedDate="2019-01-18T14:05:56.217" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5324" PostTypeId="2" ParentId="5323" CreationDate="2019-01-02T17:55:22.240" Score="3" Body="&lt;h3&gt;Про ведмедів, що взимку не перебувають у стані сплячки&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Російсько-український словник наукової термінології: біологія, хімія, медицина» С. Вассера (Київ, «Наукова думка», 1996) &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=EakeAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D1%88%D0%B0%D1%82%D1%83%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пише&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;шату́н&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;биол. (бродячий зимой медведь)&lt;/em&gt; шату́н, -на́&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іноді саме так уживається в художній літературі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Взимку дід писав про ведмедя-шатуна. Мабуть, потурбували ненароком клишоногого в барлозі, ось і пішов вештатися тайгою. А шатун — він завжди шатун. Лихо — поряд. Довелося «нагодувати» жаканом господаря тайги. //В. Землянин, «Амба»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я зирк — поряд з'являється ще один ведмідь-шатун. //В. Яр, «Записки Івана Карповича Мотихи — невизнаного поета, прозаїка, філософа, ще й комерсанта надодачу»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А ти-то чого лісом шатуном тиняєшся? //В. Тарасов, «Чеслав. В темряві сонця», 2012&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Обернувся — брунатна туша повільно наближається до нього. Ведмідь! Шатун! Звідки вони в цих краях? Забрів невідомо звідкіля. Глухий рик, повільний крок… У цей час вони особливо злі, не знають спокою й сну. &amp;lt;…&gt; Заклавши сокиру за пояс і схопивши піку, Федот потягнувся до гілки старого дерева, ногами підпер стовбур і рвонув угору. Піднявся й поліз вище. Дякувати Богові, вітер піддував з іншого боку й шатун не відчув його. Чоловік заліз якнайвище, причаївся. Брунатна пляма виднілася на мармуровому тлі. Звір обминув дерево, де сховався Федот, і наблизився до снігового горбика. &amp;lt;…&gt; Добре, що в падінні Шевченко встиг вихопити сокиру й направити її лезом від себе, інакше він розпоров би власне черево: безглузда й випадкова смерть. Щойно він приземлився, як почув дикий, глухий рик. Шатун повільно йшов на двох лапах у його бік, а потім зненацька з тупуватим гуркотом опустився на чотири й побіг на чужинця. &amp;lt;…&gt; Кривава слина розлетілася з пащі — від болю ведмідь прикусив язика і став ще злішим. Шатун загарчав. Спочатку тихо, потім дужче. &amp;lt;…&gt; А той розгорнув гвинтівку й встромив штика прямо тварині в око. Шатун завив, шарпонув лапою чужорідне тіло, через що відчув нестерпний біль. Пролунав рик, сповнений убивчого страждання, потім стогін, хрип, сопіння. //М. Бутченко, «Куркуль», 2017&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Так ось, на волі взимку ти спати не будеш, будеш тинятись холодний і голодний, безпритульний — лігво в тебе ж так само не підготовлене. А таких ведмедів називають шатунами. Вони злі, шкідливі. Люди таких ведмедів не люблять, роблять на них облави. //П. Місько в перекладі М. Онуфрійчука, «Ерпіди на планеті Земля», 1989&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;У загальному значенні&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загалом російське &lt;em&gt;шатун&lt;/em&gt; перекладають як &lt;em&gt;шве́ндя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шве́ндяло&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;волоцю́га&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/ru-uk/%D1%88%D0%B0%D1%82%D1%83%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник» Бусела&lt;/a&gt;), &lt;em&gt;ве́штанець&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D1%88%D0%B0%D1%82%D1%83%D0%BD&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник» Кримського і Єфремова&lt;/a&gt;), &lt;em&gt;ди́нда&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шва́йкало&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D1%88%D0%B0%D1%82%D1%83%D0%BD&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=12&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словарь української мови» Грінченка&lt;/a&gt;), &lt;em&gt;заволо́ка&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D1%88%D0%B0%D1%82%D1%83%D0%BD&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=9&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словарь російсько-український» Уманця і Спілки&lt;/a&gt;). Але у випадку техніки — &lt;em&gt;шату́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;го́нок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;косогі́н&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/ru-uk/%D1%88%D0%B0%D1%82%D1%83%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник» Бусела&lt;/a&gt;), &lt;em&gt;корбові́д&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D1%88%D0%B0%D1%82%D1%83%D0%BD&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=17&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник з інженерних технологій» Ганітчевич і Кінаша&lt;/a&gt;). Можливо, слово &lt;em&gt;шатун&lt;/em&gt; у випадку ведмедя теж можна вважати сталим терміном, як і у випадку деталі механізмів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Про етимологію і розвиток мови&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Власне, я розумію бажання позбутися гнізда &lt;em&gt;-шат-&lt;/em&gt;, адже в сучасній українській мові воно стало майже чужорідним. На зміну йому прийшли безліч сучасніших і вживаніших синонімів: &lt;em&gt;ве́штатися&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шве́ндяти&lt;/em&gt; тощо. Однак насправді слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shatatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шата́тися&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; має праслов'янське походження — від &lt;em&gt;*šętati sę&lt;/em&gt; з тим самим значенням (&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom6.pdf#page=175&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови» в 7 томах, том 6, с. 175&lt;/a&gt;; &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D1%88%D0%B0%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%8C#Etymology&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійський Вікісловник&lt;/a&gt;). Я не знаю, як називали тих особин, які взимку не в стані сплячки, у ті часи, коли ведмеді ще були поширені на теренах України — але зараз бурий ведмідь (єдиний вид з родини ведмедевих, що представлений на території України) &lt;a href=&quot;https://redbook-ua.org/item/ursus-arctos-linnaeus/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;занесений у Червону книгу України, як зникаючий вид (залишилося менше 300 особин)&lt;/a&gt;, тому потреба називати їх фактично зникла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво було б з'ясувати, що думають про це старожили областей (Закарпатської, Івано-Франківської, Львівської, Чернівецької), де ведмеді ще трохи збереглися — можливо, вони застали ті часи, коли ведмедів-шатунів ще якось називали.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-03T12:23:46.290" LastActivityDate="2019-01-03T12:23:46.290" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5325" PostTypeId="2" ParentId="5323" CreationDate="2019-01-02T18:03:39.160" Score="2" Body="&lt;p&gt;І справді онлайн перекладачі пропонують варіант &quot;ведмідь-шатун&quot; і в українській мові і справді є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shatun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шатун&lt;/a&gt;&quot;. Однак, як бачимо воно означає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Рухома деталь кривошипних та деяких інших механізмів, що перетворює&#xA;  зворотно-поступальний рух поршня на обертальний рух колінчастого вала&#xA;  чи кривошипа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нічого спільного із ведмедями, проте &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%B4%D1%8C_%D0%B1%D1%83%D1%80%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; пише про &quot;ведмедів-шатунів&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В деякі роки, через неврожай основних кормів, ведмеді не встигають&#xA;  восени достатньо відгодуватись, і взимку не залягають в сплячку. Через&#xA;  те вони стають бездомними «шатунами», і є дуже небезпечними для людини&#xA;  при зустрічі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, в українській мові є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shatatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шататися&lt;/a&gt;&quot; від якого і походить &quot;шатун&quot;, тому гадаю, що казати ведмідь-шатун можна (однак, врахуйте, що коло слова &quot;шататися&quot; стоїть позначка &quot;розмовне&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Словнику синонімів мені не вдалося знайти жодної інформації про слово &quot;шатун&quot;. Проте, я натрапив на цю статтю на сайті &lt;a href=&quot;https://enguide.ua/ua/magazine/kogda-perevod-mozhet-prichinyat-bol&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Еnguide&lt;/a&gt;, де йшлося про переклад імені одного із персонажів твору Толкіена &quot;Strider&quot;. І, здається, там є декілька непоганих варіантів, які можна було б використати, щоб замінити слово &quot;шатун&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Brodjagha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бродяга&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бездомна людина, що не має постійного місця проживання, сталого&#xA;  заняття, роботи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/blukach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Блукач&lt;/a&gt; (однак, тут є позначка рідко):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Той, хто блукає, не має постійного місця проживання; бурлака.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kolobrodyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Колоброд&lt;/a&gt; (від слова &quot;колобродити&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Безцільно ходити, не зосереджуючись ні на чому; бродити, тинятися&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-02T18:03:39.160" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5326" PostTypeId="2" ParentId="5318" CreationDate="2019-01-04T07:45:36.027" Score="3" Body="&lt;p&gt;В книжці Катренко А. В. &lt;em&gt;Дослідження операцій&lt;/em&gt;, Львів, &quot;Магнолія-2006&quot;, 2009, 352 с. Розділ 5 &lt;em&gt;Планування на мережах&lt;/em&gt; (с. 163 - 175) вживається термін &lt;strong&gt;тривалість&lt;/strong&gt;. Тому зупинились на &lt;strong&gt;тривалість плану&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-01-04T08:02:10.977" LastActivityDate="2019-01-04T08:02:10.977" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5327" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5328" CreationDate="2019-01-04T15:05:24.437" Score="6" ViewCount="448" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/serendipity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Serendipity&lt;/a&gt; (англ.) - випадок, коли людина випадково знаходить цікаву або цінну річ (переклад мій).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також додам ще приклад вживання із Кембріджського словника:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;One can go round making pleasant discoveries, which is surely the&#xA;  correct description of &lt;strong&gt;serendipity&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якесь українське слово, яким можна перекласти &quot;Serendipity&quot;? Гугл пропонує &lt;strong&gt;випадковість&lt;/strong&gt;, але в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vypadkovistj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; у цього слова немає потрібного значення (це просто якась непередбачуванна подія, слово &quot;випадковість&quot; не означає, що щось було знайдено) та &quot;інтуїтивна прозорливість&quot; (і хоч слово &quot;прозорливість&quot; є в СУМі, але воно означає &quot;здатність передбачати на перед те, що має статися&quot; - тому я також не бачу ніякого зв'язку із словом &quot;Serendipity&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник &lt;a href=&quot;http://translate.meta.ua/ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мета&lt;/a&gt; також пропонує варіант &quot;&lt;strong&gt;інтуїтивна прозорливість&lt;/strong&gt;&quot;.&#xA;&lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/Serendipity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt; пропонує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/PROVYDINNJa&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Провидіння&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - це також радше передбачення, а не випадкова щаслива знахідка&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/OSJaJaNNJa&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Осяяння&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - освідомлення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я припускаю, що, можливо, слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/udacha&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;удача&lt;/a&gt;&quot; буде хорошим відповідником, однак я не впевненний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-04T17:39:49.913" Title="Як перекласти слово &quot;serendipity&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5328" PostTypeId="2" ParentId="5327" CreationDate="2019-01-04T17:25:34.173" Score="7" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;serendipity&lt;/em&gt; походить від &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/The_Three_Princes_of_Serendip&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;перської легенди про трьох принців з Серендипу&lt;/a&gt; (де Серендип — це назва острова &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D1%80%D1%96-%D0%9B%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Шрі-Ланка, також відомого як Цейлон&lt;/a&gt;, на класичній перській) і може означати, наскільки я можу судити з &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/serendipity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Англійського Вікісловника&lt;/a&gt;, три різні речі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Неочікуване, непередбачене та/або несподіване, але щасливе відкриття та/або отримання досвіду, що відбувається випадково.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сукупність подій, які не є корисними кожна окремо, але, коли трапляються разом, дають хороший або навіть чудовий результат.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;(рідко)&lt;/em&gt; Те саме, що luck (щасливий випадок, удача, талан).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У випадках, коли потрібно точно зберегти конотацію оригіналу, іноді застосовують слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;серенди́пність&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, зокрема, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вдалі збіги, пов'язані з формою орбіти, масою Сонця тощо, називають зовнішніми, бо вони виникають із серендипності⁷ довколишнього середовища, а не з фундаментальних законів природи.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;—&lt;br&gt;&lt;sub&gt;7. Серендипність — щасливий випадок, осяяння, прорив, підказка інтуїції.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=ThtFDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT135&amp;amp;dq=%22%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BF%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%967%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Стівен Гокінґ, Леонард Млодінов «Великий замисел» у перекладі з англійської Миколи Климчука (Харків, «Клуб сімейного дозвілля», 2017), с. 135&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Винаходи не створюють у кабінетах за розкладом — це майже завжди результат &lt;em&gt;серендипності&lt;/em&gt;, тобто щасливого випадку, осяяння, прориву, підказки інтуїції. Слово serendipity придумав письменник Г'ю Волпол (від назви казки «Троє принців із Серендипу» — там герої завдяки випадку й кмітливій голові постійно знаходили те, чого не шукали). Словом, ви знаходите щось, чого не шукали; це «щось» змінює світ, а ви дивуєтеся, чому ж одразу не додумалися до таких очевидних речей.  &amp;lt;…&gt; Цей принцип годиться й у повсякденному житті: тримайте двері відкритими для серендипності.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=omcuDwAAQBAJ&amp;amp;q=%22%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BF%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Насім Талеб «Чорний лебідь: Про (не)ймовірне у реальному житті», переклав з англійської Микола Климчук (Київ, «Наш формат», 2017), с. 192 і 231&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У дослідженнях мемуаристичної літератури актуальними й продуктивними є інші категорії: літературність, правдивість, щирість, дійсність, автентичність, виправдання, поезія і правда, самореферентність, серендипність тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//&lt;a href=&quot;http://dspace.tnpu.edu.ua/bitstream/123456789/9147/1/Terminosust_seminar.pdf#page=148&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Роман Гром'як «Терміносистеми сучасного літературознавства: досвід розробки і проблеми: Науковий семінар» (Тернопіль, Редакційно-видавничий відділ ТНПУ, 2006), с. 148&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Серенди́пність (англ. serendipity) — явище випадкового знаходження чогось вдалого, особливо коли людина шукає щось інше.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BF%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія, стаття «Серендипність»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Уперше в українському літературознавстві актуалізовано філософсько-соціальну категорію авторитету у вимірі автобіографічного жанру та у&#xA;  порівнянні зосереджено увагу на автобіографічному аспекті біографічного&#xA;  авторитету Самчука та Канетті; поставлено проблему емансипації української&#xA;  автобіографії, а також проблему термінології автобіографічного жанру в&#xA;  контексті українських напрацювань із термінологічного апарату жанру&#xA;  мемуарів; підсумовано та узагальнено естетичні категорії автобіографічної&#xA;  літератури, в контексті автобіографії теоретично осмислено кінематографічну&#xA;  категорію серендипності як особливої форми жанрової відвертості, а також&#xA;  окреслено шляхи дослідження автобіографії як об’єкта провідних напрямів&#xA;  компаративістики.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//&lt;a href=&quot;http://dspace.tnpu.edu.ua/bitstream/123456789/1527/1/%D0%A6%D1%8F%D0%BF%D0%B0%20%D0%90.%20%D0%93..pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Андрій Цяпа «Автобіографія як проекція творця та національної літературно-культурної традиції (Улас Самчук, Еліас Канетті)» — автореферат&#xA;  дисертації на здобуття наукового ступеня кандидата філологічних наук (Тернопіль, 2006), с. 11&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ekmair.ukma.edu.ua/bitstream/handle/123456789/14038/Sobutskyi_Kinopoetyka_za_Aristotelem.pdf#page=4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Стаття М. Собуцького «Кінопоетика за Арістотелем»&lt;/a&gt; посиланням № 27 посилається на статтю «Серендипність (Історії Альберта Майслсса)» у часописі «KINO-КОЛО» за 2001 № 12 с. 21, щоправда останню я знайти не можу.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ekmair.ukma.edu.ua/bitstream/handle/123456789/10891/Susska_Transformatsii_sotsiolohii_publichnosti.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Стаття О. Сусської «Трансформації соціології публічності на сучасному етапі розвитку соціологічної науки»&lt;/a&gt;, перекладаючи цитати з російського джерела № 19 (Цукерман Э. Новые соединения. Цифровые космополиты в коммуникативную эпоху / Этан Цукерман; пер. с англ. Д. Симановского. – М. : Ад Маргинем Пресс, 2015. – 336 с. : ил.), двічі передає російське слово &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D0%BF%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;серенди́пность&lt;/a&gt; (що найімовірніше зі свого боку є перекладом англійського serendipity) як серендипність.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж є бажання перекласти хоч, можливо, частково з утратою точності, але без кальок, то можна спробувати якось так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;коли мова про окремий випадок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;неочікувана/неждана/ненавмисна(/непередбачувана) вдала знахідка/відкриття/винахід;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;щасливий збіг;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;удача;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;коли мова про рису людини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;інтуїтивна прозорливість;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;раптова кмітливість.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-04T17:39:49.913" LastActivityDate="2019-01-04T17:39:49.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5329" PostTypeId="2" ParentId="2597" CreationDate="2019-01-05T13:56:46.753" Score="3" Body="&lt;p&gt;Наразі вже є стаття в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; (українською) про істерн:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пригодницький фільм, дія якого відбувається переважно в Середній Азії&#xA;  чи на &lt;strong&gt;Кавказі&lt;/strong&gt; і головно в період Громадянської війни в Російські&#xA;  Імперії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну а як відомо - Шевченко певний період свого житття провів на Кавказі. На жаль, не читав &quot;Ворошиловград&quot;, але на скільки мені відомо - Ворошиловград - це давніша назва Луганська і знаходився він в Дикому полі (не знаходите паралелі із Диким заходом?). Крім того, на Вікіпедії можна знайти статті як про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%81._%D0%9F%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перший&lt;/a&gt;, так і про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B8%D0%BA%D0%B5_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B5_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BC,_2018)#%D0%A1%D1%8E%D0%B6%D0%B5%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;другий фільми&lt;/a&gt;, і там вказано, що їхній жанр - істерн. Додам ще, одну цитату із Вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Фільми цього жанру мають традиційні стилістичні риси вестерну: «добрі»&#xA;  й «погані» герої, погоні і перестрілки, коні і револьвери тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож можемо зробити висновок, що справді існує такий жанр кіно, однак саме слово є запозиченим із англійської мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-05T13:56:46.753" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5330" PostTypeId="2" ParentId="1298" CreationDate="2019-01-05T15:02:21.787" Score="4" Body="&lt;p&gt;Воно й не дивно, що ви більше не змогли знайти ніде цієї фрази, бо, здається, вона вперше і з'явилася в фільмі &quot;Іван Васильович міняє професію&quot; та п'єсі &quot;Іван Висильович&quot;. Ось, що я знайшов на сайті &lt;a href=&quot;http://cyclowiki.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D0%BD%D1%8F_%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%B0%D1%8E%D1%82_%D1%81%D0%BC%D1%83%D1%82%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D1%81%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Циклопедия&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Известное высказывание Ивана Васильевича Бунши в фильме «Иван&#xA;  Васильевич меняет профессию» (восходит к литературному первоисточнику&#xA;  фильма — пьесе Михаила Афанасьевича Булгакова «Иван Васильевич»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пізніше люди почали вживати його для вираження того, що вони в чомусь сумніваються. Крім того, частіше ця фраза має дещо жартівливий характер (воно й не дивно, бо фраза ж взята з комедії).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перш за все, ми можемо її просто перекласти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене мучать сумніви (&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=ru&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%8F%20%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B7%D0%B0%D1%8E%D1%82%20%D1%81%D0%BC%D1%83%D1%82%D0%BD%D1%8B%D0%B5%20%D1%81%D0%BE%D0%BC%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гугл&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене мучать &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/smutnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;смутні&lt;/a&gt;/тривожні сумніви (дослівний переклад).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, також я і зустрічав в Інтернеті коли люди вживали цю фразу без перекладу, наприклад ось пост одного із користувачів &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/1114405998595167/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фейсбуку&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;Меня терзают смутные сомнения&lt;/strong&gt;...&quot; Або я чогось не розумію, або&#xA;  Теодор Ретке (Рьотке) поет таки американський (хоч і німецького&#xA;  походження), а вірш його перекладався не з німецької, а з англійської.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ще одна стаття із сайту &lt;a href=&quot;https://www.unian.ua/politics/170825-lyapinu-terzayut-smutnyie-somneniya.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УНІАН&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Зараз створюється коаліція стабільності, і щось «меня терзают смутные&#xA;  сомнения», - пожартувала К.ЛЯПІНА.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І саме тут я б хотів зупинитися і сказати чому не варто перекладати цю фразу. Перш за все, коли ми скажемо &quot;меня терзают смутные сомнения&quot;, то в більшості випадках людина (якщо вона бачила фільм, звичайно) зрозуміє звідки ця фраза і вловить цей &quot;жартівливий характер&quot;, і саме цей характер ми можемо втратити при перекладі. Тобто я веду до того, що таку фразу перекласти буде досить складно і пошук еквіваленту тут може бути недоречний. Для мене це щось на кшталт фрази &quot;Veni vidi vici&quot;, яка є добре відома багатьом людям і її впринципі не потрібно перекладати (проте, врахуйте, що хоч саме в цьому абзаці є мої власні думки, я не намагаюся їх нікому нав'язати).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, я вирішив пошукати чи є в нашій мові якісь еквіваленти. Ось що мені вдалося знайти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/klasifikacija_frazeologizmiv/5-1-0-70&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сумнів бере&lt;/a&gt;&quot; (однак, пише, що це стилістично-нейтральний фразеологізм). А також знаходимо його в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sumniv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В такому випадку виходить:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Мене (можливо ще додати прикметник &quot;тривожний/тривожні&quot;) сумнів/сумніви бере/беруть&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;a href=&quot;https://ycilka.net/slovnyk_fraz_view.php?id=16&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чи ж пак&lt;/a&gt;&quot; - уживається для вираження сумніву, непевності, нерішучості або іронії. І тут мені здається все буде залежати від контексту і я не зовсім впевнений, що можна цією фразою замінити &quot;Меня терзают смутные сомнения&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, гадаю, що &quot;&lt;strong&gt;сумнів бере&lt;/strong&gt;&quot; буде хорошим відповідником.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-05T15:02:21.787" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5331" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5333" CreationDate="2019-01-07T12:38:53.267" Score="7" ViewCount="5081" Body="&lt;p&gt;Нещодавно почув як двоє чоловіків розмовляли і один із них сказав, що його син &quot;любить лазити на гиргоші&quot;. Однак мої спроби знайти це слово в СУМі-11 чи СУМі-20 не дали ніяких результатів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сумнівів немає, що це якийсь діалектизм, але цікаво було б дізнатися, що він означає. Зараз у мене є лише версія, що може це якась діалектне слово, що означає &quot;гори&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2022-08-15T21:27:51.990" Title="Що таке &quot;гиргоші&quot;" Tags="|значення-слів|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5333" PostTypeId="2" ParentId="5331" CreationDate="2019-01-07T16:18:57.777" Score="7" Body="&lt;p&gt;«Словник укр. мови» в 11 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghorghoshi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГОРГО́ШІ&lt;/a&gt;, гош, мн., діал. Плечі. — Клунка свого не дам, бо я ще й вас могла б узяти на горгоші з вашою торбою разом (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 348).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/korkoshi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОРКО́ШІ&lt;/a&gt;, ів, мн., діал. Плечі. Андрусь.. приніс мене на коркошах (Іван Франко, IV, 1950, 187); Під гору взяв дід внука на коркоші (Марко Черемшина, Тв., 1960, 34).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник укр. мови» в 20 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44198&amp;amp;page=1398&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОРКО́ШІ&lt;/a&gt;, ів, мн., діал. Плечі. Андрусь .. приніс мене на коркошах&#xA;  (І. Франко); Під гору взяв дід внука на коркоші&#xA;  (Марко Черемшина).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:forum.lingvolive.com/thread/l117377/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Допис Azzurro на форумі ABBYY Linvgo&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://forum.lingvolive.com/thread/l117377/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оригінал, що вже не доступний&lt;/a&gt;; &lt;a href=&quot;http://archive.fo/94kv4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кеш кешу&lt;/a&gt;) наводить багато інформації щодо вживання цього слова в &lt;em&gt;російській&lt;/em&gt; мові; але оскільки інформація цікава, дуже ретельно дібрана й, імовірно, стосується української мови теж (слово має, імовірно, праслов'янське походження і вживається здебільшого на теренах України, хай навіть і при російськомовному спілкуванні), то я наведу її повністю (у власному перекладі на українську, російський оригінал можна переглянути за посиланнями вище, примітки у фігурних дужках мої):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Горгоші (гаргоші)&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;гиргоші&lt;/strong&gt;, зазвичай у висловах &lt;strong&gt;на го(/и)ргоші&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;на го(/и)ргошах&lt;/strong&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Наголос&lt;/strong&gt;: на 2-й склад.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Значення&lt;/strong&gt;: верхня частина спини, плечі, рос. &lt;a href=&quot;//dic.academic.ru/dic.nsf/ushakov/806358&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;закорки&lt;/a&gt; {тут посилання додане мною}.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Регіон&lt;/strong&gt;: Одеса і  обл., Молдавія.&lt;br&gt;&#xA;  Примітка: спорадично тж. західна Україна.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Статус&lt;/strong&gt;: регіонально розмовне, особ. дитяче.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Походження слова&lt;/strong&gt;: імов., від {пра}слов'янської назви шиї (&lt;em&gt;*корк&lt;/em&gt;), із вторинним (можл., експресивним) переходом до дзвінких (пор. нижче &lt;em&gt;коркоші&lt;/em&gt; й ін. форми з глухим консонантизмом).&lt;br&gt;&#xA;  Фіксація в {російських} словниках: не фіксується.&lt;br&gt;&#xA;  Пор. «Тлумачний словник української мови» &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%BE%D1%88%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;горгóші&lt;/a&gt;, -гóш&lt;/em&gt;, діал. «плечі», &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BA%D0%BE%D1%88%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;коркóші&lt;/a&gt;, -iв&lt;/em&gt;, зах. — тс {тут посилання оновлені мною, бо &lt;a href=&quot;http://www.slovnyk.net&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подане в оригіналі&lt;/a&gt; посилання на матеріали «Великого тлумачного словника сучасної української мови» вже не працює}.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Приклади вживання:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;ОДЕСА Й ОБЛ.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Я маю троє маленьких дітей. Зараз, cлава Богу, двоє в санаторії, то мені доводиться лише одну тягати на „горгошах“. А взимку всіх трьох через калюжі тягала до школи, зі школи таким чином»&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://www.reporter.com.ua/news/6623/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(з інтерв'ю; портал ІА «Репортер», Одеса, 15.06.2004)&lt;/a&gt; {тут посилання оригінальне}.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«А ми сидимо в мами на горгошах і їмо кашу. По-іншому сьогодні не впхнеш»&lt;/em&gt; (форум про дітей, автор з Одеси).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«…Обожнює дивитися тєлєк, кататися в мене на колінах, малювати, купатися, їздити на горгошах…»&lt;/em&gt; (щоденник молодої мами, Одеса).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Кататися на горгошах у темряві веселіше»&lt;/em&gt; (молодіжний музичний форум, автор з Одеси; народився 1991 р.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Аяяй Президенте! Як не соромно? Буквально на горгошах у Тимошенко став президентом, і жодної подяки. А ким би взагалі був би Ющенко, якби не Тимошенко?»&lt;/em&gt; (український політичний портал, коментар з Одеси).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«А представниця Африки не стала дожидати розбірок і шмигнула по плечах людей, що намагатися схопити її, на протилежний бік Дерибасівської. Дорогою не забувши вихопити в якогось малюка, що сидів на горгошах у татуся, чудовий банан»&lt;/em&gt; (Олександр Медведєв, «У Грибоєдова», гумористичне оповідання, 2004; автор з Одеси).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Це дядько Гена, з Одеси, саме той, що тебе впродовж всього Єгипту носив на „гаргошах“, плечах»&lt;/em&gt; (коментар на сторінці юного актора).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Все, що нижче, люди позривали, а цю [листівку] приклеїли високо. Буду з кимось повертатися ввечері — влізу на гаргоші, щоб здерти»&lt;/em&gt; (громадський форум, автор з Одеси).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«…Від „на луськи“ [= на ручки] вона [бабуся] відмазалася, нічого, прийде дідусь з рейсу, затягає і на ручках, і на горгошках»&lt;/em&gt; (форум про діточок, автор з Одеси).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Хочеться іноді стати маленькою дівчинкою, щоб тато катав на гиргошах, мати носила на ручках та зав'язувала два хвостики й бантики…»&lt;/em&gt; (щоденник, Одеса; автор народилася 1990 р.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Сідай коханому на гиргоші-плечі, ніжки будуть під його пахвами, і поганяй його бігцем»&lt;/em&gt; (форум, автор з Одеси).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Сті[ль]ки народу, але ми були й не так уже далеко від сцени, і тим паче я у Вови на плечах сиділа, ну на гиргошах!»&lt;/em&gt; (щоденник, Одеса).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Дотепно зроблена з гіпсу, видимо, постать чоловіка, що тримає на плечах (або, як казали в моєму дитинстві, „на гиргошах“) хлопчика, і вони заглядають з вулиці у вікно ресторану. Якось смішно. По-одеськи»&lt;/em&gt; (форум, Одеса).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Плечі — це не зовсім ги(о)(а)ргоші. На гиргоші означає ззаду застрибнути, руками триматися за плечі, тобто типу верхи»&lt;/em&gt; (форум про дітей, Одеса).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Пор.:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«І друзі шкільні деякі „пропали“, і сусід сходами красень, що на „гиргошах“ мене носив (все казав, як підросту, одружиться зі мною), у 22 чи 24 роки в тюрягу загримів…»&lt;/em&gt; (форум, автор родом з Одеси, нині — Італія).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Так, у Бессарабії все дитинство катали виключно „на горгошах“»&lt;/em&gt; (коментар у Живому журналі, автор родом з м. Білгород-Дністровський Одеської обл.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Пор. тж.:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«А якщо треба буває піти кудись дуже далеко, іде сама ніжками й за ручку. Якщо втомиться, просить батька взяти на горгоші»&lt;/em&gt; (форум про вагітність, автор з м. Первомайськ Миколаївської обл., на кордоні з Одеською).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;МОЛДАВІЯ&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Іти до моря треба було через лиман по містку, я Катю носила на „горгошах“, так з цими пішими прогулянками скинула два кіло»&lt;/em&gt; (форум про дітей, автор з Тирасполя).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Мені більше подобається на горгошах їздити, ніж на руках коли носять… Чоловік іноді носив, звісно, на руках, але на горгошах не порівняти»&lt;/em&gt; (жіночий форум, автор з Тирасполя).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Стосовно слова „на гиргошах“ скажу так… Такий вислів у мене з самого дитинства, і причому не лише в мене… Все місто так каже […] І причому „на закорках“ чую вперше в житті»&lt;/em&gt; (форум про дітей, автор з Тирасполя).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Ага, готуйтеся взяти на горгоші армію обліковців та перевіряльників»&lt;/em&gt; (придністровський соціальний форум).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Взяти на плечі. У нас ще кажуть „взяти на гаргоші“»&lt;/em&gt; (коментар у Живому журналі, раніше Рибниця, нині — Кишинів).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Так, якщо в цій легкій атлетиці він мене на гаргоші візьме…»&lt;/em&gt; (форум, автор з Бєльців, 38 років).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Там ще за сюжетом Тім мав дві мили перти його на горгоші…»&lt;/em&gt; (молодіжний ігровий форум, автор з Бендер).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;ЗАХІДНА УКРАЇНА  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Ось туточки я йому [хлопцю] на гаргошах сиджу, тобто на шиї звісивши ноги»&lt;/em&gt; (коментар у блозі, Кам'янець-Подільский; автор народилася 1981 р.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Примітка: слабо фіксуються тж. варіанти &lt;strong&gt;коркоски&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;киркоски&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;коркоси&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;киркоси&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;коркоші&lt;/strong&gt;, пор. атрибутовані приклади:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Коркоски, вони ж закорки, воно ж місце на плечах, куди саджають малюка. Або дівчину на конч{ц}ерті»&lt;/em&gt; (форум, Одеса).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Приїхала свекруха в гості (з Донбасу), і я залишила чоловіка, її й сина (3,5 роки), а сама — гуляти. Повертаюся — нервова, виснажена дитина щось їм торочить і не може пояснити […] Покликали товмача в моїй особі. Ну, кажу, матусі скажи, що бажав.&lt;br&gt;&#xA;  — Я на коркоськи хочу!&lt;br&gt;&#xA;  Питаю: що незрозуміло? Виявилося, вони такого слова не знають… Специфіка регіону, однак!»&lt;/em&gt; (форум про дітей, Одеса).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Що таке ГОРГОШІ, я дізналася лише років у 25, а слово „коркоски“ взагалі вперше чую»&lt;/em&gt; (там же, далі в темі інша учасниця).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«У нас це „киркоси“ були»&lt;/em&gt; (там же, ще одна учасниця з Одеси).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Настька на каркоші всаджувалася, Вітя руку батьківську брав, через плече надягнувши сумку з провізією, і вирушали вони в путь-дорогу»&lt;/em&gt; (мережеве оповідання, автор з Одеси; народився 1959 р.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;«Залазь ліпше до мене на каркоші, у мене плечі є, слава Богу!»&lt;/em&gt; (форум, автор з Хмельницької обл.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Етимологічний словник української мови» в 7 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page563&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;горго́ші&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ґорґо́ші&lt;/em&gt; — див. &lt;strong&gt;корко́ші&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;[&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom3.pdf#page=26&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корко́ші&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;] (мн.) (у виразі [на к. кого взяти] «носити кого-небудь на спині, на плечах») Ж, [&lt;em&gt;ґорґо́ші&lt;/em&gt;] (мн.) (у сполу­ченнях [&lt;em&gt;нести дитину на ґорґошах&lt;/em&gt;] «нести дитину на плечах, за спиною», [&lt;em&gt;узя́ти на ґ.&lt;/em&gt;]) Ме, [&lt;em&gt;ґорґе́ші&lt;/em&gt;] «тс.» Гриц, [ко́ркуш] «плечі, шия, спина» Ж; — р. &lt;em&gt;(за)ко́рки&lt;/em&gt; (у виразі &lt;em&gt;сесть на з.&lt;/em&gt; «сі­сти на плечі, на верхню частину спини»), п. kark «задня частина шиї», ч. слц. krk «шия», вл. kyrk «горло», krk «тс.», болг. [&lt;em&gt;къ́ркач&lt;/em&gt;] (у виразі [&lt;em&gt;нося на к.&lt;/em&gt;] «несу на плечах і верхній частині спини»), м. &lt;em&gt;кркач&lt;/em&gt; (у виразі &lt;em&gt;носи к.&lt;/em&gt; «тягне (несе) на спині»), схв. &lt;em&gt;kȑke&lt;/em&gt; (у виразі &lt;em&gt;nà krke nositi&lt;/em&gt; «нести на плечах»), &lt;em&gt;кр̀кача&lt;/em&gt; «спина, горб» (&lt;em&gt;на кр̀качама&lt;/em&gt; «на плечах»), слн. kŕke (мн.) «довге волосся на голо­ві», krkoč (na krkoč «на плечах»), цсл. (схв.) кръкъ «шия»; — псл. *k&lt;sup&gt;ъ&lt;/sup&gt;r̥košь (*k&lt;sup&gt;ъ&lt;/sup&gt;r̥kočь), *k&lt;sup&gt;ъ&lt;/sup&gt;r̥kačь (*k&lt;sup&gt;ъ&lt;/sup&gt;r̥kačа), похідні від *k&lt;sup&gt;ъ&lt;/sup&gt;r̥kъ «шия»; — споріднене з дінд. kṛka- (не засвідчене) «шия, горло, кадик», відбитим у kṛ́kata- «шийні хребці»; іє. *ker- «обертати, крутити, гнути» (сюди ж псл. *k&lt;sup&gt;ъ&lt;/sup&gt;r̥čь, укр. &lt;em&gt;ко́рчі&lt;/em&gt;); менш певні як відповідники дісл. kverk «горло, гортань», лат. gurges «стравохід», дінд. gargara- «тс.», лит. kãklas «шия» (Machek ESJC 293); виведення від *k&lt;sup&gt;ъ&lt;/sup&gt;r̥čь, укр. &lt;em&gt;корчі&lt;/em&gt; (Brückner 220) мало перекон­ливе; слово розглядається і як суб­стратне в індоєвропейських мовах (пор. абх. gyrgy «гортань») (Тreimer Lingua 9 (1960), 99). — Sławski ІІ 77–78; Skok ІІ 203; Bezlaj ESSJ 11 95. — Пор. &lt;strong&gt;карк&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;корча́га&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-08T10:33:34.723" LastActivityDate="2019-01-08T10:33:34.723" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5334" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-08T09:08:41.733" Score="4" ViewCount="1839" Body="&lt;p&gt;Нещодавно слухаючи новини почув вислів &quot;летючий апарат&quot;. Однак, я завжди гадав, що потрібно казати &quot;літаючий апарат&quot; (наприклад, розшифрування &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BF%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B0%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9_%D0%BE%D0%B1%27%D1%94%D0%BA%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;НЛО&lt;/a&gt; - неопізнаний літаючий об'єкт).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перш за все вирішив пошукати слова в СУМі, де знайшов їхні визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/letjuchyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Летючий&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Який має здатність пересуватися в повітрі за допомогою крил.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(Також там є вислів &quot;&lt;strong&gt;летюча фортеця&lt;/strong&gt;&quot;, а також &quot;&lt;strong&gt;летюча миша&lt;/strong&gt;&quot;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/litajuchyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Літаючий&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Який вміє літати, має засоби для пересування в повітрі.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(Тут же бачимо вислів &quot;&lt;strong&gt;літаюча фортеця&lt;/strong&gt;&quot; і також &quot;&lt;strong&gt;літаюча миша&lt;/strong&gt;&quot;&#xA;  (в прикладі)).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ljotnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Льотний&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Здатний літати (про комах, птахів і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Litaljnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Літальний&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Який використовується для літання.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(У прикладі бачимо &quot;&lt;strong&gt;літальний апарат&lt;/strong&gt;&quot;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Вікіпедії знайшов статтю про &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D1%82%D1%8E%D1%87%D0%B5_%D0%B0%D0%B2%D1%82%D0%BE&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;летюче авто&lt;/a&gt;&quot;, але у тій же статті є посилання на &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%82%D1%80%D1%8F%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;літальний апарат&lt;/a&gt;&quot;. Також є такі статті як &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D1%82%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D1%83%D1%82_(%D1%96%D0%BB%D1%8E%D0%B7%D1%96%D1%8F)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;летючий прут&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D1%82%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;летючий голандець&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D1%82%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9_%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;летючий дракон&lt;/a&gt;&quot;, але &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D1%82%D0%B0%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9_%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;літаючий диск&lt;/a&gt;&quot; і навіть &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%96%D1%82%D0%B0%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%B2%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;літаючий автомобіль&lt;/a&gt;&quot; (однак, там пише, що є пропозиція об'єднати цю статтю із статею про &quot;летюче авто&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому і виникло питання чи є між цими словами взагалі якась різниця (коли ми говоримо про те, що якийсь об'єкт чи істота вміє літати).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробував шукати синоніми до слова &quot;літаючий&quot;, після чого знайшов сайт, де був &lt;a href=&quot;http://uk.synonymfinder.net/sinonimiv/l/litalnij&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;, одак, здається, що інформація на ньому може бути перекладена із якогось російського джерела, бо як інакше пояснити, що слова &quot;авіація&quot;, &quot;льотний&quot; та &quot;пілотування&quot; у ньому позначені як синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2021-02-04T15:32:31.123" Title="Яка різниця між словами &quot;льотний&quot;, &quot;літаючий&quot;, &quot;летючий&quot; та &quot;літальний&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5335" PostTypeId="2" ParentId="757" CreationDate="2019-01-08T11:16:42.493" Score="3" Body="&lt;p&gt;Крім вислову &quot;&lt;a href=&quot;https://ycilka.net/slovnyk_fraz_view.php?id=11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кат із ним&lt;/a&gt;&quot;, вдалося ще знайти такі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://moodle.ipo.kpi.ua/moodle/mod/resource/view.php?id=40971&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Закопати сокиру війни&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З історичних реалій походить вираз «У Дарфурі закопують сокиру війни» [УМ. – 2010. – № 37. – С. 9], що означає «йти на примирення, припиняти військові дії». Він дієслівний, книжний, широковживаний, середньо-експресивний; виражений підрядним словосполученням; виконує заголовну та асоціативну функції. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;a href=&quot;http://old.journ.lnu.edu.ua/vypusk7/n11/tv11-14.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Шукати компроміс&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot; (і його трансформація &quot;іти на компроміс&quot;, ст. 3 ПДФ).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8E%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%B8%D1%80%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Викурити люльку миру&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot; (походження, звичайно, від індійського обряду, але досить часто можна зустріти і в нашій мові)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/myr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Жити в мирі&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, якщо ви хочете когось закликати до примирення, то можете сказати: &quot;Давай знайдемо/шукати компроміс&quot;, &quot;Може закопаємо сокиру війни?&quot;, &quot;Давай жити в мирі&quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-08T11:16:42.493" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5336" PostTypeId="2" ParentId="3270" CreationDate="2019-01-08T12:36:57.910" Score="1" Body="&lt;p&gt;Як я зрозумів, це вживання слова &quot;існуючий&quot; є досить спірне. Ось, що я прочитав на сайті &lt;a href=&quot;https://www.ar25.org/article/osoblyvosti-vzhyvannya-diyeprykmetnykiv.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ar25&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як відомо, дієприкметники – це форма дієслова, яка означає ознаку&#xA;  предмета за дією або станом і відповідає на питання який? яка? які? За&#xA;  значенням вони поділяються на активні і пасивні. Найбільш суперечливим&#xA;  є функціонування в українській мові активних дієприкметників. Деякі&#xA;  мовознавці, І. Вихованець, К. Горденська, вважають, що вони чужі для&#xA;  нашої мови. Проте, проаналізувавши творчість наших класиків і усну&#xA;  народну творчість, ми переконуємось, що такі дієприкметники все-таки&#xA;  властиві українській мові. Їх використовували І. Нечуй-Левицький, І.&#xA;  Франко, Л. Українка, Т. Шевченко й ін. Наприклад:&#xA;  “&lt;strong&gt;Прислуговуючі&lt;/strong&gt; наймички та молодиці насилу постягали страви”. (І.&#xA;  Нечуй-Левицький). “До праці, молоді приятелі, до інтенсивної,&#xA;  &lt;strong&gt;невсипущої&lt;/strong&gt; праці над собою самими”.(І. Франко). “І в неволі познає&#xA;  рай, познає волю і &lt;strong&gt;всетворящую&lt;/strong&gt; любов”. (Т. Шевченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І також там є інформація про слово &quot;існуючий&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слід пам’ятати, що такий активний дієприкметник, як існуючий, має&#xA;  також багато синонімічних відповідників. Тому &lt;strong&gt;слово “існуючий” треба&#xA;  вживати у випадку, коли йдеться про животіння чогось, неактивне,&#xA;  бездіяльне існування&lt;/strong&gt;. Наприклад: “Існуючий уряд” , коли йдеться про&#xA;  його бездіяльність, яловість.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В інших випадках вживаємо відповідники: сущий, є, наявний, чинний,&#xA;  оскільки вони стилістично є виразнішими. До прикладу:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чинні закони&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;наявні у природі&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;сущий світ&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, слід враховувати, що це не думка мовознавця (автора статті звати Оксана Лутчин), тому не можна довіряти такій інформації на всі 100% (хоч деякі свої думки вона підтверджує прикладами із творів українських авторів).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D1%83_%D0%B7_%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; ми можемо знайти сторінку &quot;Список помилок перекладу з російської&quot;, де пише, що переклад слова &quot;существующий&quot; на українську &quot;існуючий&quot; - є невірним. Потрібно вживати &quot;&lt;strong&gt;нинішній&lt;/strong&gt;&quot;, &quot;&lt;strong&gt;сучасний&lt;/strong&gt;&quot;, &quot;&lt;strong&gt;наявний&lt;/strong&gt;&quot;. Пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Активні дієприкметники на -юч- українській мові не властиві&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://nepravylno-pravylno.wikidot.com/all&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правильно-неправильно&lt;/a&gt; бачимо ще такі варіанти заміни:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фактично існуючі відносини - &lt;strong&gt;Реальні&lt;/strong&gt; відносини&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Порушення існуючих законів - Порушення &lt;strong&gt;чинних&lt;/strong&gt; законів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сайт &lt;a href=&quot;https://www.200baliv.com/yak-pravylno-bazhayuchyj-chy-ohochyj-zaviduyuchyj-chy-zaviduvach-aktyvni-dijeprykmetnyky-v-ukrajinskij-movi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;200 балів&lt;/a&gt; дає ще більше прикладів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;існуючий план роботи – &lt;strong&gt;даний&lt;/strong&gt; план роботи&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;існуючі кордони – &lt;strong&gt;сучасні&lt;/strong&gt; кордони&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;існуючі методи – &lt;strong&gt;наявні&lt;/strong&gt; методи&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще додам приклад такої заміни - &quot;існуючі досі проблеми&quot; - &quot;&lt;a href=&quot;https://web.posibnyky.vntu.edu.ua/icgn/radomska_ukr_mova/8.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проблеми, що досі є (наявні)&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-08T12:36:57.910" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5337" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5339" CreationDate="2019-01-08T13:39:44.680" Score="3" ViewCount="451" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B2%D0%B8%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть іменник правка на один із варіантів: правлення (дія),&#xA;  виправлення (результат).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;НЕ РЕКОМЕНДОВАНО   &lt;em&gt;У тексті багато правок.  Правка тексту після машинного перекладу — копітка робота.&lt;/em&gt;   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;РЕКОМЕНДОВАНО &lt;em&gt;У тексті багато виправлень. Правлення тексту після машинного перекладу — копітка робота.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно написати/побудувати речення - &quot;Стаття &quot;Сосна&quot; потребує правок&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2019-02-11T08:52:28.900" LastActivityDate="2019-02-11T08:52:28.900" Title="Як правильно сказати - &quot;Стаття потребує правок&quot;" Tags="|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5339" PostTypeId="2" ParentId="5337" CreationDate="2019-01-08T14:23:54.377" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Правлення&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - дія за значенням &lt;strong&gt;правити&lt;/strong&gt;,  &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vypravlennja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;виправлення&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - дія за значенням &lt;strong&gt;виправити&lt;/strong&gt;, в іншому значенні як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те, чим що-небудь замінене, виправлене. Перевидали [карту Сибіру] з деякими виправленнями і доповненнями (Видатні вітчизняні географи.., 1954, 16).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку правильно вживати : &quot;Стаття &quot;Сосна&quot; потребує  виправлення. Оскільки слово &lt;strong&gt;&quot;правка&quot;&lt;/strong&gt; в даному випадку означає результат, а не дію, тому його і варто замінити на відповідник за значенням дії.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також слово Слово &lt;strong&gt;правки&lt;/strong&gt; має також синонім &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корективи&lt;/a&gt;, яке за значенням тотожне &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/korektyv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КОРЕКТИ́В&lt;/strong&gt;, у, чол. Часткова зміна або виправлення чого-небудь; &lt;strong&gt;поправка&lt;/strong&gt;. Вже бачу, як ти хмуришся.. Але не бійся за мене, тут у мене є корективи (Леся Українка, V, 1956, 339); Хаєцький мав гострий зір, він.. до всього хотів вносити свої корективи (Олесь Гончар, III, 1959, 206); Андрій ознайомився з планом наведення переправи, вніс деякі корективи, і робота закипіла з новою силою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, вважаю, буде доречно: &quot;Стаття &quot;Сосна&quot; потребує &lt;strong&gt;коректив.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2019-01-08T14:23:54.377" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5340" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5342" CreationDate="2019-01-08T14:29:36.683" Score="4" ViewCount="1282" Body="&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/snighovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сніговий&lt;/a&gt; 1. Прикм. до сніг. /  Зробл. із снігу або в снігу. 2.&#xA;  Вкритий снігом. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/snizhnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сніжний&lt;/a&gt; 1. Прикм. до сніг. //  Зробл. із снігу або в снігу. 2.&#xA;  Вкритий снігом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt; ці слова подаються, як синоніми. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53409/32217.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературне слововживання&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Сніговий.&lt;/em&gt; 1. Прикм. (переважно як відносний) від сніг; який утворився&#xA;  зі снігу, зроблений зі снігу; який несе сніг; вкритий снігами; схожий&#xA;  на сніг тощо. Вж. зі сл.: межа, гора, гірка, вода, намет, стіна, баба,&#xA;  зима, пороша, буря, буран, колір, людина, плуг. 2. Як складова частина&#xA;  ботанічних і зоологічних назв. Вж. зі сл.: кальвіль, подорожник,&#xA;  плісень, барс, чайка. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Сніжний.&lt;/em&gt; Прикм. (переважно як якісний) від сніг; який несе сніг,&#xA;  укритий снігами, схожий на сніг тощо. Вж. зі сл.: зима, вітер, курява,&#xA;  рівнина, поле, полотно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Така ж є інформація на сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/snigovuj-i-snizhnuj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова -ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який прикметник потрібно використати до іменника &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokryv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;покрив&quot;&lt;/a&gt; (1. Верхній шар, який покриває що-небудь.(СУМ-11)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BD%D1%96%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;  остаточно мене запутала, назва &quot;сніговий покрив&quot;, а визнаження &quot;сніжний покрив&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2019-01-08T14:40:43.180" LastActivityDate="2019-01-08T16:08:19.650" Title="Сніговий чи сніжний покрив" Tags="|вибір-слова|прикметники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5341" PostTypeId="2" ParentId="5340" CreationDate="2019-01-08T15:11:58.343" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сніговий покрив&lt;/strong&gt; -це науковий термін і його вживання знаходимо у &lt;a href=&quot;https://pidcom/75706/ekologiya/slovnik_terminiv_ekologichna_otsinkaruchniki&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику термінів&lt;/a&gt;, в &lt;a href=&quot;http://leksika.com.ua/18310506/ure/snigoviy_pokriv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;енциклопедії&lt;/a&gt;, у статті &lt;a href=&quot;http://scinotesgeo.at.ua/Volume_8/Kornus_Lysenko.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;ХАРАКТЕРИСТИКА СНІГОВОГО ПОКРОВУ СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ&#xA;ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ СПОСТЕРЕЖЕНЬ 2005-2017 РОКІВ&quot; А.О. Корнус, І.O. Лисенко&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сніжний покрив&lt;/strong&gt; ми ж не знаходимо у словниках або в іншій науковій літературі. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2019-01-08T15:11:58.343" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5342" PostTypeId="2" ParentId="5340" CreationDate="2019-01-08T15:22:08.680" Score="4" Body="&lt;p&gt;Зверніть увагу - у тому ж Словнику синонімів коло слова сніжний пише &quot;рідше&quot;. Бо й справді, якщо навіть в Інтернеті шукати &quot;сніжний покрив&quot;, то пошукові системи перш за все видають сторінки із де йдеться про &quot;сніговий покрив&quot;. Хоч, ми можемо зустріти словосполучення &quot;сніжний покрив&quot;, наприклад, в &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=3otFEvDlLCIC&amp;amp;pg=PA146&amp;amp;lpg=PA146&amp;amp;dq=%22%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%B2%22&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=RhZEdM-LiB&amp;amp;sig=5Cbx7aPq7psFKTCTGnDpNO0STto&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwjJgPLbuN7fAhVIFiwKHW7lCRUQ6AEwC3oECAMQAQ#v=onepage&amp;amp;q=%22%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%B2%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;книжці з географії&lt;/a&gt;. Також зустрічаємо його в різних статтях на Вікіпедії - про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D1%96%D0%BE%D1%81%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кріосферу&lt;/a&gt; (в розділі &quot;кріогенні утворення&quot;), про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лавину&lt;/a&gt; тощо. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось &lt;a href=&quot;https://ldubgd.edu.ua/sites/default/files/3_nauka/konkurs/bezpeka_karpat_.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;документ&lt;/a&gt;, який називається &quot;МОНІТОРИНГ &lt;strong&gt;СНІГОВОГО ПОКРИВУ&lt;/strong&gt; В РАЙОНІ ЧОРНОГІРСЬКОГО ХРЕБТА СХІДНИХ КАРПАТ ЯК КРИТЕРІЙ ТЕХНОГЕННОЇ БЕЗПЕКИ РЕГІОНУ&quot;. Тобто бачимо, що вживаються як одне так і інше словосполучення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, мені ще також вдалося знайти інформацію, яка розділяє ці два слова. Г. X. ЩЕРБАТЮК в статті &quot;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine6-14.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СНІЖНИЙ І СНІГОВИЙ&lt;/a&gt;&quot; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...за прикметником &lt;strong&gt;сніжний&lt;/strong&gt; закріплюється значення «&lt;strong&gt;багатий на сніг,&#xA;  подібний до снігу&lt;/strong&gt; (як сніг)», а &lt;strong&gt;сніговий&lt;/strong&gt; набуває значення «&lt;strong&gt;зроблений&#xA;  із снігу&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І на сайті &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53409/32217.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt; (Літературне вживання):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сніговий&lt;/strong&gt;. 1. Прикм. (&lt;strong&gt;переважно як відносний&lt;/strong&gt;) від сніг; який&#xA;  утворився зі снігу, зроблений зі снігу; який несе сніг; вкритий&#xA;  снігами; схожий на сніг тощо. Вж. зі сл.: межа, гора, гірка, вода,&#xA;  намет, стіна, баба, зима, пороша, буря, буран, колір, людина, плуг. 2.&#xA;  Як складова частина ботанічних і зоологічних назв. Вж. зі сл.:&#xA;  кальвіль, подорожник, плісень, барс, чайка.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сніжний&lt;/strong&gt;. Прикм. (&lt;strong&gt;переважно як якісний&lt;/strong&gt;) від сніг; який несе сніг, укритий снігами, схожий на сніг тощо. Вж. зі сл.: зима, вітер, курява,&#xA;  рівнина, поле, полотно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що покрив все ж зроблений зі снігу, а тому правильніше буде сказати &quot;сніговий покрив&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2019-01-08T16:08:19.650" LastActivityDate="2019-01-08T16:08:19.650" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5343" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-08T21:08:38.083" Score="3" ViewCount="157" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nary&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нари&lt;/a&gt; - настил, поміст або якийсь пристрій для спання (перев. з дерев'яних дощок), що міститься на певній відстані від підлоги. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить звідки в українській мові взялося це слово, а саме чи  не є це калькою російського слова &quot;нары&quot;. Нажаль, пошуки в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; не дали ніякого результату, а точніше там пише, що походження невідоме (проте, на російській &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BD%D0%B0%D1%80%D1%8B&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; є припущення:  русск. нары, укр. нари, польск. mary, nary та інші, порівнюють із нім. Bahre «носилки; гріб», пояснюючи перехід b &gt; n, m зближенням з «мертвий»). Чи можлива така версія?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-09T19:59:26.520" Title="Походження слова &quot;нари&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5344" PostTypeId="2" ParentId="3741" CreationDate="2019-01-09T08:34:43.203" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/data/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%85%20%D0%B2%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2%20%281959%29.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник&lt;/a&gt; пропонує варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У даному разі&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У цьому випадку&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от сайт &lt;a href=&quot;http://ros-ukr-idioms.wikidot.com/v&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;WikiDot&lt;/a&gt; пропонує лише один варіант перекладу - &quot;у цьому випадку&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо перевірити подані приклади на сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%83-%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D1%83-%D1%86%D1%8C%D0%BE%D0%BC%D1%83-%D1%82%D0%BE%D0%BC%D1%83-%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн Корректор&lt;/a&gt;, то бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Замініть нехарактерний для української мови &lt;strong&gt;канцеляризм&lt;/strong&gt; у такому (цьому, тому, кращому) випадку на стилістично кращий варіант: у такому (цьому, тому, кращому) разі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже варіанти перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У такому разі&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У цьому разі&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У тому разі&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У кращому разі&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-09T08:34:43.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5345" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5346" CreationDate="2019-01-09T08:49:55.847" Score="4" ViewCount="429" Body="&lt;p&gt;Читаючи слова пісні &quot;Гей там з-за гори, з-за крем'яної&quot; наткнувся на такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гей там з-за гори, з-за крем'яної&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Фана&lt;/strong&gt; малинова в'ється.&lt;br&gt;&#xA;  Гей, при долині в чеснім двобою&lt;br&gt;&#xA;  Військо стрілецькеє б'ється.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі такого слова немає, і в &lt;a href=&quot;http://proridne.org/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D0%B4%D1%96%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%BD%D0%B8%D1%85%20%D1%82%D0%B0%20%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85%20%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику діалектних слів&lt;/a&gt; я також нічого не знайшов. Тому взагалі не зрозуміло чи це українське слово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2021-01-20T08:40:42.683" Title="Що означає слово &quot;фана&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5346" PostTypeId="2" ParentId="5345" CreationDate="2019-01-09T09:08:12.527" Score="5" Body="&lt;p&gt;За 2. описом чудово підходe.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovnyk.ua/index.php/index.php?swrd=%D0%A4%D0%90%D0%9D%D0%90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ФАНА&lt;/a&gt;, ~и, ж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;За часів Стародавнього Риму — тип провінційного храму, який будувався у лісі, мав квадратну целу і вхід зі східного боку.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/100/53412/1042340.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;діал.&lt;/a&gt; Прапор, хоругва&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо роду слова:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%84%D0%B0%D0%BD%D0%B0#13452&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ФА́НА&lt;/a&gt; — «прапор»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;можливо, через польське посередництво запозичене з німецької мови;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;нвн. Fáhne (двн. fano) «прапор, знамено» споріднене з дангл., гот. fana «хустка», далі з лат. pannus «тс.», гр. πη̃νάς «тканина»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;п. [fana] «прапор»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фонетичні та словотвірні варіанти&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;фа́нва — «корогва»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;фа́нойка — «весільний прапорець»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-01-20T08:40:42.683" LastActivityDate="2021-01-20T08:40:42.683" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5348" PostTypeId="2" ParentId="3110" CreationDate="2019-01-09T12:44:04.950" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Ці терміни походять з авіації? Я точно не скажу, як в цій області знань це правильно перекласти, але можу запропонувати такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Головний - ведений&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Головний - підрядний&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Головний - другорядний&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Головний - рядовий&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="1870" LastEditorUserId="1870" LastEditDate="2019-01-09T12:49:13.067" LastActivityDate="2019-01-09T12:49:13.067" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5349" PostTypeId="2" ParentId="5343" CreationDate="2019-01-09T16:28:38.450" Score="0" Body="&lt;p&gt;Етимологічний слоаник української мови том 4,ст. 43&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/mJoQZ.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-09T16:28:38.450" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5350" PostTypeId="2" ParentId="3426" CreationDate="2019-01-09T18:03:08.757" Score="2" Body="&lt;p&gt;Слово турка не зустрічається в СУМ-11, але воно є в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/turka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вільному словнику&lt;/a&gt; української мови. Визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Те саме, що джезва.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є там і джезва (слово прийшло в нашу мову із турецької):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Невелика завужена вгорі посудина з носиком та довгою ручкою для варіння кави по-турецьки; &lt;strong&gt;турка&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є і стаття на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B6%D0%B5%D0%B7%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, де пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дже́зва&lt;/strong&gt; (тур. cezve з араб. جذوة‎), &lt;strong&gt;інша назва ту́рка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ЕСУМ не дає інформацію про походження слова &quot;турка&quot;, але на сайті &lt;a href=&quot;https://harchi.info/blogs/san-ayt-j/vybyrayemo-turku-dlya-kavy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Харчі Інфо&lt;/a&gt; (звичайно, я не стверджую, що це достовірна інформація) є така версія:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Турка&lt;/strong&gt; — це швидше народна і жартівлива назва, яка виникла через те, що про цей інструмент ми дізнались саме від турків. В оригіналі ж&#xA;  він називається джезва — це адаптована назва слова тюркського&#xA;  походження.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А згідно до російського сайту &lt;a href=&quot;https://z-terra.ru/news/113/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;z-terra&lt;/a&gt;, то &quot;турка&quot; - це також є спрощення назви &quot;джезва&quot; і означає &quot;турецька посуда&quot;. А в Європі &quot;джезви&quot; і &quot;турки&quot; називаються &quot;ібрики&quot;. І це дійсно так, ось посилання на статтю про &lt;a href=&quot;http://coffee.wikia.com/wiki/Ibrik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ібрик&lt;/a&gt; (вона англійською).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові ж є слово &quot;кавник&quot;, але про це вже написала Оксана у своїй відповіді.  Додам, що ще є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kofejnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кофейник&lt;/a&gt;&quot;. А також мені ще вдалося знайти таку цікаву інформацію на форумі де саме обговорювали можливе походження слово &quot;турка&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пошук по масиву книжок books.google не дає підказок для якоїсь&#xA;  територіальної прив’язки ні в українській, ні в російській мові.&#xA;  Джезва й турка трапляються спорадично з XIX ст., більш-менш реґулярно&#xA;  з 1950-60-х років, а до словників заносяться тільки тепер, в останнє&#xA;  десятиліття.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До масового поширення кав’ярень і культури варіння потреби виділяти&#xA;  назвою джезву не було. А посуд циліндричної форми з ручкою з XVIII ст.&#xA;  називали просто кастроль, кастролка, кострулка. Я. Маркович у&#xA;  щоденнику згадував, що привіз «кафейничок жовтий» (1744). Ще каву&#xA;  заварювали в ківшиках, чайничках.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Приклади з літератури, «доджезвового» і «дотуркового» періоду:&#xA;  - «Сичав газ на кухні, в поруділій каструльці, закипаючи, повільно ворушилась димчастими струминками вчорашня чи позавчорашня кава» (А.&#xA;  Мороз, 1964)&#xA;  - «Коли кава закипіла, старий поставив каструльку на примурок...» (переклад, 1963)&#xA;  - «Насипала в каструльку кави і залила її окропом...» (В. Шевчук, 1984).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;«...чуєш, вже товчеться по кімнаті, вже брязкає чайничком, каву варить.» (1971)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, слів кастроль, кастролка, кострулка, хоча очевидно, що всі вони пов'язанні із словом &quot;кастрюля&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І нарешті є ще &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%BC%D0%B0%D1%88%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кавова машина&lt;/a&gt;&quot; і &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кавоварка&lt;/a&gt;&quot;. І навіть сама Вікіпедії пише, що це різні речі. Наскільки я зрозумів різниця полягає у способі приготування даного напою. Врахуйте, що є ще &quot;гейзерна кавоварка&quot; або &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%BA%D0%B0_(%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мока&lt;/a&gt;&quot; і вона не електрична.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-09T18:03:08.757" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5351" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5353" CreationDate="2019-01-09T19:00:40.253" Score="3" ViewCount="140" Body="&lt;p&gt;В творі &quot;Конотопська відьма&quot; знайшов такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ще чи буде після такого &lt;strong&gt;парла&lt;/strong&gt; дощ, чи ні, хто його зна, а що ми&#xA;  голодуємо, так се певно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;От цікавить слово &quot;парло&quot;, бо його нема в СУМі. Однак, з контексту можна зрозуміти, що це, напевно, жарка і волога погода (можливо походить від слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/paryty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парити&lt;/a&gt;&quot;). Більше цікавить чи є якесь слово в українській мові, яке б мало таке ж значення (якщо я його вірно визначив), але його можна було б знайти в словниках?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-02-08T20:02:45.570" Title="Що таке &quot;парло&quot; і чи є якийсь сучасний відповідник?" Tags="|значення-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5352" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5358" CreationDate="2019-01-09T19:09:44.883" Score="3" ViewCount="170" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/strushuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Струшувати&lt;/a&gt; 1. перех., з кого—чого. Збивати, скидати що-небудь з поверхні чогось. 2. перех. Трусячи, звільняти дерево, кущ від плодів. 3. перех. Трусячи, збивати що-небудь. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/obtrushuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Обтрушувати&lt;/a&gt; 1. Струшуючи, постукуючи і т. ін., збивати, скидати з поверхні чого-небудь пил, сміття, сніг і т. ін. 2. з чого і без додатка. 3. Скидати, обсипати листя, пелюстки, плоди і т. ін. (про дерева, квіти, колосся і т. ін.). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://xn--h1aaldafs6o.xn--j1amh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Синоніми&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово струшувати має наступні синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(з себе) обтрушувати&lt;br&gt;&#xA;   (чим) трясти&lt;br&gt;&#xA;   стрясати&lt;br&gt;&#xA;  (термометр) збивати&lt;br&gt;&#xA;  (головою) стріпувати&lt;br&gt;&#xA;  (апатію) скидати&lt;br&gt;&#xA;  (груші) трусити &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не зовсім зрозуміла чи можна замінити струшувати на обтрушувати, наприклад коли говоримо про сніг. &#xA;З себе сніг струшуємо/обрушуємо, а з рослин лише обтрушуємо? &#xA;  Наприклад, можна сказати &quot;струшувати сніг з сосен взимку обов'язково &quot; чи лише &quot;обтрушувати сніг з сосен взимку обов'язково&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-14T21:51:56.473" Title="Струшувати та обтрушувати - синоніми?" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5353" PostTypeId="2" ParentId="5351" CreationDate="2019-01-09T19:52:03.527" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/934832.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВТССУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;парло&#xA;-а, с. , рідко.Пара в лазні.&#xA;&lt;em&gt;Парла завдати — відшмагати.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю відповідником може бути слово &amp;quot;паркий&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/934808.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Паркий&lt;/a&gt; - а, - е&#xA;1》 Дуже насичений теплою парою, вологою.&#xA;2》 Жаркий, душний внаслідок надмірних випарів.&#xA;3》 Від якого йде пара; який випускає теплі випари.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таке ж значення слова &amp;quot;паркий&amp;quot; подає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Parkyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;&#xA;Отже, може бути  словосполучення &amp;quot;парка погода&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-01-09T19:52:03.527" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5354" PostTypeId="2" ParentId="5343" CreationDate="2019-01-09T19:59:26.520" Score="2" Body="&lt;p&gt;Те шчо польське &lt;strong&gt;&lt;em&gt;mary&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; походить &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; середнӧверхнӧнїмецького &lt;strong&gt;&lt;em&gt;bāre&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;bahre&lt;/em&gt;) — &lt;em&gt;ноші&lt;/em&gt;, навіть як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D1%96%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;паланкін&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;; і старочеськe &lt;em&gt;mary&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;ноші для мертвих&lt;/em&gt; — є посередником — &lt;strong&gt;правда&lt;/strong&gt;, хоча б так &lt;a href=&quot;http://wsjp.pl/do_druku.php?id_hasla=27762&amp;amp;id_znaczenia=5193903&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;затверџує WSJP&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Поза тим нема &lt;em&gt;nary&lt;/em&gt;, лиш иншиь &lt;em&gt;Słownik etymologiczny języka polskiego · Aleksander Brückner&lt;/em&gt; вказує, шчо польське слово &lt;a href=&quot;https://pl.wikisource.org/wiki/S%C5%82ownik_etymologiczny_j%C4%99zyka_polskiego/nary&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;nary&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;міь переклад&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;записане в 1570 не є руським (ч: украӥнським) запозиченям, хоча сӧгоднї (1927?) на Русї (ч: Украӥні) красше знане.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Красше знане, оскільки для польської слово &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Prycza&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;prycza&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (шчо від &lt;a href=&quot;https://pl.wiktionary.org/wiki/Pritsche#Pritsche_(j%C4%99zyk_niemiecki)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Pritsche&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;) поширеніше, аніж &lt;em&gt;nary&lt;/em&gt;. Також варто зазначити, шчо &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Mary&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;mary&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; взагалі має иншого значіня як &lt;em&gt;ноші для мертвих, катафалк&lt;/em&gt;. Тоь ж SEJP про &lt;em&gt;mary&lt;/em&gt; зі згаданим в запитанї переходу &lt;em&gt;b&lt;/em&gt;–&lt;em&gt;m&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt; &lt;strong&gt;mary&lt;/strong&gt;, ‘nosze umarłego’, z niem. &lt;em&gt;Bahre&lt;/em&gt;, do nas przez Czechów w 15. wieku; pod wpływem nagłosu &lt;em&gt;m-&lt;/em&gt; wedle &lt;em&gt;mór&lt;/em&gt;, odmieniono &lt;em&gt;b-&lt;/em&gt; w &lt;em&gt;m-&lt;/em&gt;; niem. &lt;em&gt;Bahre&lt;/em&gt; od pnia &lt;em&gt;bher-&lt;/em&gt;, ‘nieść’ (p. brać).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже сє слово зʼявило ся десь на вік ранїше, однак &lt;strong&gt;немаʼ достовірного звʼязку між &lt;em&gt;nary&lt;/em&gt; i &lt;em&gt;mary&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, припустєнє залишаєть ся недостовірним припустєнєм, сєбто невстановлена форма, і потребує в подальшому науковому дослїџенї.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-01-09T19:59:26.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5355" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-10T08:39:47.850" Score="2" ViewCount="177" Body="&lt;p&gt;Сьогодні на ринку з'явилася така популярна річ як планер. Це блокнот, який спеціально розграфлений для того щоб вписувати в нього плани на день, тиждень, місяць, а також в ньому є спеціальні вставки куди можна записувати різну інформацію, виписувати цитати з фільмів та книг тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось в Інтернеті є &lt;a href=&quot;http://volyn.tabloyid.com/styl/iaki-buvaiut-planeri-ta-shchodenniki&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття&lt;/a&gt; (сайт Таблоїд Волині) де розповідається про види планерів. Також для прикладу наведу ще одну &lt;a href=&quot;https://bzh.life/ua/mesta-i-veshi/10-planerov-ot-ukrainskih-proizvoditeley&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt; (сайт БЖ), де вживається це слово. Також мені ще зустрічалося слово &quot;планувальник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, мені не вдалося знайти якогось відповідника на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/plan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt;, однак, там є відповідники до слова &quot;план&quot; і найпопулярніші серед них:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zamysel&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Замисел&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zamir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Замір&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І обидва слова, як на мене, є хорошими відповідниками до запозиченого &quot;план&quot;. Цікаво чи можливо взяти за основу одне із них і утворити відповідник? Чи можливо (хоч я дуже сумніваюся) в українській мові вже є відповідник до цього слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-15T07:21:01.407" Title="Український відповідник до слова &quot;планер&quot;" Tags="|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5356" PostTypeId="2" ParentId="2953" CreationDate="2019-01-10T09:18:24.490" Score="0" Body="&lt;p&gt;Всі три слова є в СУМі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pisochnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пісочний&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;//  Для якого використовують пісок. На столі канделябр, розп'яття,&#xA;  &lt;strong&gt;пісочний годинник&lt;/strong&gt;, великі книги, папери (Іван Кочерга, I, 1956, 117); Пісочні ванни;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Який живе або росте в піску, пісках. Пісочні оси;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;//  Кольору піску; сірувато-жовтий. Пісочне пальто.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Крихкий, розсипчастий (&lt;strong&gt;про печиво, тісто&lt;/strong&gt;). Пісочне печення — крихке, розсипчасте у вигляді крендельків, батончиків, коржиків&#xA;  (Українські страви, 1957, 335).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pishhanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Піщаний&lt;/a&gt; :&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Який складається з піску. Правий бік Дніпра, скутий скелями і вкритий одвічним лісом, неначе біг до нас назустріч, а лівий,.. як&#xA;  рута, зеленів, одмічаючись од блакитної річки піщаною полосою (Олекса&#xA;  Стороженко, I, 1957, 245); «Там, певно, добре купатися: вода чиста,&#xA;  дно піщане. Піду!» Христя спускається з гори (Панас Мирний, III, 1954,&#xA;  242); Піщані грудочки сухо тріщать під моїми чобітьми (Петро Колесник,&#xA;  На фронті.., 1959, 10).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Який містить у собі багато піску. На піщаних ґрунтах Полісся в міжряддя кукурудзи можна підсівати кормовий люпин (Колгоспник України,&#xA;  4, 1958, 30); Пара конячин ледве тягли наш віз, що аж сичав по піщаній&#xA;  дорозі (Олесь Досвітній, Вибр., 1959, 39).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Який росте, живе на піску, в пісках. Схили засівали сумішшю стоколоса безостого та еспарцету піщаного (Колгоспник України, 4,&#xA;  1957, 15).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/piskovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пісковий&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Прикм. до пісок 1. Злякана отара помчала світ за очі, і піскова хуртовина гнала її все далі... (Зінаїда Тулуб, В степу.., 1964, 72);&#xA;  //  Який складається з піску. Цікавою у Стрілецькому степу є&#xA;  рослинність піскових схилів, яка пов'язана з місцем виходу пісків&#xA;  (Український ботанічний журнал, XII, 2, 1956, 53); //  Який вміщує в&#xA;  собі багато піску. Його хатина — з решти корабля, На неї білий шум&#xA;  прибою бризка, І в ніч осінню піскова земля Його гойдає ніжно, мов&#xA;  колиска (Максим Рильський, I, 1956, 59).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Який діє за допомогою пересипання піску. &lt;strong&gt;Пісковий годинник&lt;/strong&gt; вперше застосували у середні віки, тобто пізніше від водяного і сонячного&#xA;  (Наука і життя, 12, 1960, 17).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо слова схожі, але все ж між ними є різниця.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На рахунок &quot;пісочного&quot; чи то &quot;піскового&quot; (а якщо вірити Вікіпедії, де є стаття про &quot;Пісковий годинник&quot;, то ще й можна сказати &quot;піщаного&quot;) годинника - в блозі Пономарева пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правильний варіянт - пісковий годинник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53407/31821.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературне слововживання&lt;/a&gt; пише, що можливий варіант &quot;піщаний годинник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Давайте заглянемо ще в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; і звернемо увагу на слово &quot;пісочний&quot; - серед синонімів або кольори (жовтий, золотий, золотистий тощо) або прикметники, що означають щось розсипчасте (крихкий, ламкий тощо). Тому гадаю, що найкраще буде казати &quot;пісочний колір&quot;, &quot;пісочне печиво&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли говоримо про бурю, то краще сказати &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B1%D1%83%D1%80%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пилова буря&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але як бачимо можуть бути випадки, коли слова &quot;піщаний&quot; та &quot;піщаний&quot; можуть бути синонімами (наприклад, у значенні &quot;який містить у собі багато піску&quot;). Тому можна сказати і &quot;пісочна пустеля&quot; і &quot;піщана пустеля&quot; (маємо &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0_%D0%9F%D1%96%D1%89%D0%B0%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D1%83%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Велику Піщану Пустелю&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-10T09:18:24.490" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5357" PostTypeId="2" ParentId="5355" CreationDate="2019-01-10T09:29:18.620" Score="3" Body="&lt;p&gt;Власне, основу слова планер - &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/plan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;план&lt;/a&gt;&quot; міняти не варто, адже слово цілком засвоєне мовою. Та й іншомовний суфікс -ер використовується без особливих проблем. Однак погоджуюся, що саме слово &quot;планер&quot; вже стає причиною розширення багатозначності:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/planer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПЛА́НЕ́Р&lt;/a&gt;, а, чол. Безмоторний літальний апарат...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.pravopys.net/sections/22/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; можна переконатися, що до переліку українських і навіть українських іншомовних суфіксів -ер не додали, хоч той таки -іст(-ист) враховано.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згадаємо також, що поява &quot;планера&quot; в мові пов'язана не тільки з тим, що сама пристрасть до цих щоденників поширюється, а й із фактом, що найпродуктивніший іншомовний суфікс -er впливає на лексику багатьох мов, в тому числі й нашої.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аби уникнути полісемії та залучити питомі українські суфікси до вжитку в цьому випадку можна обрати кілька варіантів, окрім загаданого планувальника:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;планник&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;планар&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;планець&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки особисто в мене ці слівця викликають добру посмішку, але абсолютно мають право на існування, то варто на живому досвіді мовців переконатися, який із них найзручніший.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі, цей підхід вимагає добору цілої низки інших слів, наприклад, маркер, диспенсер або навіть агентивних, давно засвоєних - тренер, гравер, монтер тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-01-15T07:21:01.407" LastActivityDate="2019-01-15T07:21:01.407" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5358" PostTypeId="2" ParentId="5352" CreationDate="2019-01-10T17:27:59.423" Score="5" Body="&lt;p&gt;Слова &lt;strong&gt;&quot;струшувати&quot;&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;&quot;обтрушувати&quot;&lt;/strong&gt; - не синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;Струшувати&quot;&lt;/strong&gt; вказує що об'єкт зазнає &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вібрації&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;струшувати термометер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;струшувати шейкер з коктейлем&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;струс мозку&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;Обтрушувати&quot;&lt;/strong&gt; вказує що з об'єкта &lt;strong&gt;&lt;em&gt;відпадають дрібні шматки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; чогось: &lt;em&gt;обтрусити машину від снігу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обтрусити всі ябулука з яблуні&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Різницю між цими словами видно в реченні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Обтрушувати&lt;/strong&gt; пляшку шамапанського від пилу потррібно обережно, не &lt;strong&gt;струшуючи&lt;/strong&gt; її.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як синоніми &quot;струшувати&quot; і &quot;обтрушувати&quot; можна вживати в ситуації якщо ви щось  трусите щоб обтрусити: &lt;em&gt;струситися/обтруситися від снігу&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="448" LastEditorUserId="448" LastEditDate="2019-01-14T21:51:56.473" LastActivityDate="2019-01-14T21:51:56.473" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5359" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5372" CreationDate="2019-01-10T18:05:26.143" Score="8" ViewCount="1525" Body="&lt;p&gt;Хотілося б дізнатися як правильніше перекладати географічні назви з польської. Два основні питання це стосовно міст Rzeszów та Przemyśl.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правильним перекладом Rzeszów вважають Ряшів, аргументуючи це тим, що це традиційний український варіант (або відповідник). Але так як це місто у Польщі, більш правильним, мені здається, транслітерація з польської на українську — Жешув.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та сама ситуація з містом Przemyśl. Перемишль або Пшемисль?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дякую!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1872" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-01-17T14:43:04.887" LastActivityDate="2019-01-17T14:43:04.887" Title="Переклад з польської міст Rzeszów та Przemyśl" Tags="|переклад|власні-назви|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5360" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5361" CreationDate="2019-01-10T22:32:48.000" Score="3" ViewCount="138" Body="&lt;p&gt;Давно мене вже цікавить питання чому переклади назв деяких фільмів зовсім не співпадають із їхніми оригінальними назвами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад фільм &quot;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Die_Hard&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Die hard&lt;/a&gt;&quot; переклали як &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D1%86%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%88%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міцний горішок&lt;/a&gt;&quot;, хоч насправді в назві не йдеться ні про які &quot;міцні горіхи&quot;. І взагалі вислів &quot;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Die_hard_(phrase)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Die hard&lt;/a&gt;&quot; - це фраза сказана Вільямом Інглісом і перекласти її можна як &quot;Тримайтеся до останнього подиху&quot;, &quot;Не здавайтеся&quot;, &quot;Стійте насмерть&quot; (офіцер закликав своїх солдат тримати оборону до кінця). Ну якщо тут ще можна подумати, що перекладачі просто хотіли зробити коротку і захоплюючу назву для фільму, то з фільмом &quot;Four Brothers&quot; (&quot;Чотири брати&quot;) і його перекладом &quot;Кров за кров&quot; взагалі не зрозуміло. І таких випадків чимало:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Ted&quot; (&quot;Тед&quot; - назва ведмедя) - &quot;Третій зайвий&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;The Guard&quot; (&quot;Охорона&quot;) - &quot;Ірландець&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тощо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якесь правило, яке дозволяє виконувати такий переклад? І для чого це взагалі робиться?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-11T07:47:02.833" Title="Чому інколи українські перекладачі змінюють назву фільму?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5361" PostTypeId="2" ParentId="5360" CreationDate="2019-01-11T06:52:05.597" Score="7" Body="&lt;p&gt;Це не переклад - це місцевий маркетинг. Люди, що займаються кінопрокатом вважають що глядач не піде на фільм з назвою &quot;Охорона&quot;, а &quot;Ірландець&quot; публіку зацікавить. Є студії (як наприклад &quot;Дісней&quot; або &quot;Піксар&quot;) які пильно контролюють процес перекладу своїх фільмів/мультфільмів - тоді місцевий прокат не може втрутитися і перекласти назву &quot;задньою лівою&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Насправді така (або схожа) політика щодо назв є у багатьох країнах. Наприклад спільний англо-американський фільм із оригінальною назвою &quot;Hummingbird&quot; (&quot;Колібрі&quot;) у США вийшов із назвою &quot;Redemption&quot; (&quot;Спокута&quot;), у Великобританії &quot;Hummingbird&quot;, у Хорватії &quot;Iskuplenije&quot;, у Франції &quot;Crazy Joe&quot; (Joey - ім'я головного героя), в Україні &quot;Ефект колібрі&quot;, в Угорщині &quot;Kolibri-kód&quot;. (Інформація з сайту &lt;a href=&quot;https://www.imdb.com/title/tt1893256/releaseinfo?ref_=tt_sa_2#akas&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;imdb.com&lt;/a&gt;). Пишуть що місцева фірма узгоджує переклад із студією-виробником, але в такому разі, як бачимо, результат залежить від смаку місцевого дистрибутора і ступеня прискіпливості студії-виробника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іноді таке ставлення до назви призводить до подальших складнощів коли (як це часто трапляється з голівудським кіно) виходить продовження. Наприклад був фільм із оригінальною назвою &quot;&lt;a href=&quot;https://www.imdb.com/title/tt1119646/releaseinfo#akas&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;The Hangover&lt;/a&gt;&quot; (&quot;Похмілля&quot;), який переклали &quot;Похмілля у Вегасі&quot; (тому що події розгорталися у Лас Вегасі). Потім через два роки виходить &quot;&lt;a href=&quot;https://www.imdb.com/title/tt1411697/releaseinfo#akas&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;The Hangover II&lt;/a&gt;&quot;, де події розгортаються у Тайланді. Фільм отримав локальну назву &quot;Похмiлля-2: з Вегаса до Бангкока&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2019-01-11T07:47:02.833" LastActivityDate="2019-01-11T07:47:02.833" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5362" PostTypeId="2" ParentId="5359" CreationDate="2019-01-11T07:06:43.453" Score="2" Body="&lt;p&gt;Ось що пише &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%8F%D1%88%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; про місто Ряшів чи Жешув:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ря́шів, польська назва Же́шув (пол. Rzeszów).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У XIV ст. Перемишльська земля переходить під владу Польщі, тому зараз&#xA;  у багатьох мовах офіційно використовується польська назва Rzeszów, що&#xA;  залишалася в такій формі і під час перебування Перемишльської землі в&#xA;  складі Австрійської імперії (1772—1918). &lt;strong&gt;Серед українців місто&#xA;  здавна відоме як «Ряшів»&lt;/strong&gt; (старе написання «Ряшевъ»), &lt;strong&gt;навіть у&#xA;  виданнях Російської імперії місто називалося Ряшевъ&lt;/strong&gt; (Вікіпедія дає посилання на книгу &quot;Большая энциклопедия&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також про це говориться в статті &quot;&lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/70997&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ряшів - західний фортпост галицької Руси&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Назва міста вживалася в історичних документах по-різному, тому в&#xA;  латинській транскрипції слов’янське слово могло читатись довільно:&#xA;  Rzazov, Rzissov, Rischov, Reschov, Ressovia, Rzeschow і т. д. Але&#xA;  слово навіть в такому вигляді відбиває основні звуки української назви&#xA;  Ряшів чи польської Жешув (Rzeszόw). Йосип Пеленський виводив саму&#xA;  назву від німецького слова “Reichshof”, себто дворище якогось Райха.&#xA;  Та це припущенння виглядає непереконливо. В українській топонімці&#xA;  збереглися чимало прикладів подібних назв – таких, як Рашків,&#xA;  Рашківці, Рашовичі тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто Ряшів - це українська назва міста, а Жешув - польська. Очевидно, що причина це історичні події, які відбувалися на Перемишльській землі в той час (а саме ополяченя всіх українців та українських міст). Хоч зараз багато українців кажуть Жешув (сайт &lt;a href=&quot;http://traveldreams.com.ua/city/poland/rzeszow/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мандрівні Мрії&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В Україні Ряшів часто називають на польський штиб - Жешув.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що така сама ситуація і з містом Перемишль (а знаходиться воно знову ж таки на Перемишльській землі). Про це місто і його назву набагато менше інформації. Звичайно, є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B8%D1%88%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;, де бачимо назву &quot;Перемишль&quot; та навіть &quot;Перемешль&quot;. А от цікаво, що якщо зайти на російську &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%88%D0%B5%D0%BC%D1%8B%D1%81%D0%BB%D1%8C#%D0%92%D0%BE_%D0%92%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B9_%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B9_%D0%A0%D0%B5%D1%81%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедію&lt;/a&gt;, то бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пше́мысль (польск. Przemyśl, [ˈpʂɛmɨɕl]) укр. Пере́мишль, в русском&#xA;  языке в историческом контексте традиционно используется название&#xA;  Перемышль)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який же був історичний контекст? Як я вже писав - це процес ополячення чи &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;полонізації&lt;/a&gt;. Навіть якщо ми глянемо на період коли почався цей процей і коли Перемишльська земля була приєднана до Королівства Польського, то можемо побачити одну і ту ж дату, 1434 рік.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-11T07:06:43.453" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5364" PostTypeId="2" ParentId="3300" CreationDate="2019-01-11T07:41:46.697" Score="0" Body="&lt;p&gt;Про це питання йдеться в &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=ySZQ3JqUxlg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Експрес-уроках&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правильно і вмикач, і вимикач (пристрій для вмикання і вимикання електричного струму). Але якщо на електроприладі є дві кнопки, то ту, яка вмикає струм ми називаємо &quot;вмикачем&quot;, а ту яка вимикає - &quot;вимикачем&quot;, але так як таке трапляється рідко, то ми можемо без проблем вживати як &quot;вмикач&quot;, так і &quot;вимикач&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-11T07:41:46.697" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5365" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5374" CreationDate="2019-01-11T08:09:00.203" Score="2" ViewCount="939" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Атаман - старший в роду і ватажок у степових народів, ватажок козаків&#xA;або (застар.) взагалі старший у справі. Слово походить від тюркського&#xA;слова «ата» - «батько», «дід» з особовим закінченням «ман» («мен») і&#xA;буквально означає «я-батько», «я дід» що в патріархальному тюркською&#xA;суспільстві було рівносильно твердженню «я (тут) головний».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інформацію взято з &lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%90%D1%82%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайту&lt;/a&gt; Київського університету ім. Б. Грінченка. На жаль, в СУМі такого слова мені не вдалося знайти і там є лише &amp;quot;отаман&amp;quot;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%82%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чинні варіанти вимови і написання — отама́н, ота́ман, атама́н.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також знаходимо це слово в &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Грінченка&lt;/a&gt; і в &amp;quot;Енеїді&amp;quot; Котляревського:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Урядники з &lt;strong&gt;атаманами&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Новими чванились шапками,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також знайшов цікаву інформацію в пості на &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/pravopys/posts/809126782532764:0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фейсбуці&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово «отаман» має тюркські корені: прийшло до нас від&#xA;кримськотатарського ataman «великий батько, найстарший», що має корінь&#xA;ata «батько» і збільшуваний наросток -man. Не дивно також, що в деяких&#xA;словниках присутні форми «атаман» і «гатаман», що аж ніяк не&#xA;суперечить традиції української мови передавати через «а» етимологічну&#xA;літеру «а» та етимологічну «о» перед складом із наголошеною «а»:&#xA;багатий, ганчар, гаразд, калач, кажан, паламар, чабан, шаравари;&#xA;манастир, кавун. Написання «ганчар», «манастир» «шаравари», до речи,&#xA;було офіційним до 1945 року. А форма з протезою «г» («гатаман»)&#xA;свідчить про поширеність серед людей форми з «а», бо тільки повністю&#xA;засвоєні українською мовою слова мають здатність до протезації,&#xA;порівняйте: (в)ирій, (в)іслюк, (в)угілля, (г)икавка, (г)индик,&#xA;(г)оробець. З української мови «отаман» проникло в сусідні мови,&#xA;зокрема й у російську, яка вже понесла його до инших до тюркомовців&#xA;(татарів, казаків, азербайджанців і киргизів). Ось така невеличка&#xA;історія цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але офіційно пишемо тільки «отаман».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;То чи можна вживати слово &amp;quot;атаман&amp;quot; чи краще повністю його замінити словом &amp;quot;отаман&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-01-13T11:39:14.283" Title="Чи можна вживати слово &quot;атаман&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5366" PostTypeId="2" ParentId="5064" CreationDate="2019-01-11T08:44:56.593" Score="0" Body="&lt;p&gt;Є ще й варіант переклад у &lt;a href=&quot;http://univer.nuczu.edu.ua/tmp_metod/1047/%D1%E0%E2%F7%E5%ED%EA%EE%20%CB.%20%C3._%D0%EE%F1%B3%E9%F1%FC%EA%EE-%F3%EA%F0%E0%BF%ED%F1%FC%EA%E8%E9%20%F1%EB%EE%E2%ED%E8%EA%20%F1%EB%EE%E2%EE%F1%EF%EE%EB%F3%F7%E5%ED%FC.%20%D2%F0%F3%E4%ED%EE%F9%B3%20%EF%E5%F0%E5%EA%EB%E0%E4%F3.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Савченко&lt;/a&gt; (ст. 157):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;матрешка расписная - матрьошка мальована&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сайт &lt;a href=&quot;https://www.dictionaries24.com/uk/%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0,%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0,%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%80%D0%B5%D1%88%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Dictionaries24&lt;/a&gt; пропонує варіант &quot;лялька&quot; (ну або ж можна сказати &quot;дерев'яна лялька&quot;) та &quot;мотрійка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%91%D1%88%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt; перекладає лише як &quot;матрьошка&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Відвідуючи Росію, туристи люблять купувати сувеніри ручної роботи,&#xA;  наприклад матрьошки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво що:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На той час найбільш поширеним було жіноче ім'я «Мотрона», тому нову&#xA;  ляльку назвали зме́ншеним ім'ям «матрьошка».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Україні ж є такі варіанти &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D1%85_%D0%B6%D1%96%D0%BD%D0%BE%D1%87%D0%B8%D1%85_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цього імені&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мотря, Мотрона, Матрона і зменшена форма &quot;Мотрійка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме тому гадаю, що найкращим варіантом буде &quot;мотрійка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-11T08:44:56.593" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5367" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-11T09:20:10.143" Score="7" ViewCount="340" Body="&lt;p&gt;&quot;Пользоваться дурной славой&quot; означає бути непопулярним. Цікавить чи є якийсь український відповідник, який б можна було використати для перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошуки в &quot;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/data/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%85%20%D0%B2%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2%20%281959%29.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словнику сталих виразів&lt;/a&gt;&quot; та &lt;a href=&quot;http://univer.nuczu.edu.ua/tmp_metod/1047/%D1%E0%E2%F7%E5%ED%EA%EE%20%CB.%20%C3._%D0%EE%F1%B3%E9%F1%FC%EA%EE-%F3%EA%F0%E0%BF%ED%F1%FC%EA%E8%E9%20%F1%EB%EE%E2%ED%E8%EA%20%F1%EB%EE%E2%EE%F1%EF%EE%EB%F3%F7%E5%ED%FC.%20%D2%F0%F3%E4%ED%EE%F9%B3%20%EF%E5%F0%E5%EA%EB%E0%E4%F3.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику Савченко&lt;/a&gt; не дали ніяких результатів. І чи буде прийнятний дослівний переклад &quot;користуватися дурною славою&quot; в разі відсутності українського відповідника?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-11T20:51:32.170" Title="Як перекласти словосполучення &quot;Пользоваться дурной славой&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5368" PostTypeId="2" ParentId="3372" CreationDate="2019-01-11T09:47:01.173" Score="3" Body="&lt;p&gt;Навіть у самих мовознавців немає якоїсь одної думки. Бо, наприклад, в «&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/rycar-lycar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як ми говоримо&lt;/a&gt;» Бориса Антоненка-Давидовича пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... краще скрізь, у всіх випадках, користуватись тільки давнім&#xA;  українським словом &lt;strong&gt;лицар&lt;/strong&gt;, що прийшло в нашу літературу з уст&#xA;  народу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А у книжці &quot;&lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t2199.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чи правильно ми говоримо?&lt;/a&gt;&quot; (мовознавець Євгенія Чак) (інформація взята із форуму Словник.ua) пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Аналіз великої кількості спостережень переконує в тому, що останнім&#xA;  часом переважає тенденція називати рицарем представника&#xA;  військово-землевласницького стану в Західній Європі часів феодалізму,&#xA;  а в інших випадках — вживати слово лицар.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ця ж Євгенія Чак пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Однак процес вироблення стилістичної норми у вживанні цих слів ще не&#xA;  закінчився.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що поки-що можна вживати як одне, так і інше слово, бо обидва вони є в СУМі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-11T09:47:01.173" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5369" PostTypeId="2" ParentId="1303" CreationDate="2019-01-11T09:59:18.640" Score="6" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/data/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%85%20%D0%B2%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2%20%281959%29.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словнику&lt;/a&gt; сталих виразів (ст. 163 ПДФ) знайшов дуже гарний вислів &quot;&lt;strong&gt;шанувати свою славу&lt;/strong&gt;&quot; (з прикладу &quot;Він не шанує своєї слави&quot;). Однак, напевно, такий переклад не завжди буде влучним. Можу припустити, що ще можна сказати &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pyljnuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пильнувати&lt;/a&gt; за своєю репутацією&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-01-11T11:05:41.370" LastActivityDate="2019-01-11T11:05:41.370" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5370" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-11T10:10:36.070" Score="4" ViewCount="6229" Body="&lt;p&gt;В СУМі є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odnostajnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;одностайний&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/odnogholosnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;одноголосний&lt;/a&gt;&quot; (причому одноголосний - це одностайно схвалений).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B5_%D1%80%D1%96%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; подає лише &quot;Одностайне рішення&quot;. Про такий же варіант пишуть на форумі &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t2548.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник.ua&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ходить пошесть Україною. Рішення, що ухвалюються &quot;одностайно&quot;,&#xA;  називають рішеннями, що ухвалюються &quot;одноголосно&quot;. &quot;Одноголосно&quot; - це&#xA;  щось, що діється одним голосом, і лише одним. У разі, якщо всі&#xA;  присутні згодні з якоюсь пропозицією, вони це роблять багатьма&#xA;  голосами, але в унісон, тобто вони роблять це &quot;одностайно&quot;. Якщо у&#xA;  такому контексті вживати термін &quot;одноголосно&quot;, це означатиме, що&#xA;  рішення колективного органу прийнято волюнтаристськи одним чиїмсь&#xA;  голосом. Тобто, це буде спотворенням сенсу.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для питомо російськомовних людей різниці межи тими двома словами&#xA;  немає, адже в російській мові &quot;одноголосно&quot; має і те значення, й інше.&#xA;  Але ж ми розмовляємо українською і маємо застосовувати терміни&#xA;  властиві нашій мові та у значеннях, що є притаманними нашій мові, а не&#xA;  чужинським мовам.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І тут же наводиться невеликий контраргумент:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я згоден, що слову одностайно таки варто надавати перевагу над&#xA;  одноголосно. Хоча б тому, що вчувається близькість другого до&#xA;  російського (а чи й церковнослов’янського?) слова единогласно. Але&#xA;  ніяк не можу погодитися з вашим трактуванням. Чи ви забули&#xA;  фразеологізм в один голос, що його вельми часто вживали наші класики й&#xA;  уживають теперішні письменники та й не тільки?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А крім того контраргументом буде те, що навіть коло визначення слова &quot;одноглосний&quot; із СУМу стоїть (про рішення, ухвалу і тд.).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бачимо, що ці слова можуть бути &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синонімами&lt;/a&gt; із значенням &quot;Який виражає, виявляє спільну волю&quot;. І там же коло слова &quot;одноголосний&quot; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;при голосуванні - прийнятий усіма присутніми&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/31/53406/28769.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів Полюги&lt;/a&gt; також подає їх як синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Інтернеті зустрічаються як один, так і інший варіанти. То як бути і якому із них надавати перевагу? Чи вони обоє вірні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-17T20:07:16.547" Title="&quot;Одностайне рішення&quot; чи &quot;Одноголосне рішення&quot;?" Tags="|значення-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5372" PostTypeId="2" ParentId="5359" CreationDate="2019-01-12T21:54:34.390" Score="4" Body="&lt;p&gt;Я вже збирався сказати, мовляв, «така вже наша традиція, яка б вона не була (хороша чи погана), називати ці міста саме &lt;em&gt;Перемишль&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Ряшів&lt;/em&gt;; Ви, звісно, можете спробувати зламати традицію, однак наразі „нормативнішими“ назвами є саме &lt;em&gt;Перемишль&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Ряшів&lt;/em&gt;, і жодні словники не подадуть Вам &lt;em&gt;Пшемисль&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Жешув&lt;/em&gt;» — однак зазирнув у словник/газетир, і здається, ситуація майже зворотня:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; від УМІФ (2008) подають не лише &lt;em&gt;Перемишль&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;Ряшів&lt;/em&gt;, а й також &lt;em&gt;Пшемисль&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;Жешув&lt;/em&gt; як нормативні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пше́мисль&lt;/strong&gt; — іменник чоловічого роду &lt;em&gt;(місто в Польщі)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;   &lt;strong&gt;Же́шув&lt;/strong&gt; — іменник чоловічого роду &lt;em&gt;(місто в Польщі)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;    &lt;strong&gt;Пере́мишль&lt;/strong&gt; – іменник чоловічого роду &lt;em&gt;(укр. назва міста Пшемисль в Польщі)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;    &lt;strong&gt;Ря́шів&lt;/strong&gt; – іменник чоловічого роду &lt;em&gt;(українська назва м. Жешув, Польща)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Причому в коментарях до назв &lt;em&gt;Перемишль&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;Ряшів&lt;/em&gt; словник посилається до назв &lt;em&gt;Пшемисль&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;Жешув&lt;/em&gt; (як до основних?).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Minekoresursiv_Ukrainy/Hazetyr_pokazhchyk_heohrafichnykh_nazv_svitu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Газетир (покажчик) географічних назв світу»&lt;/a&gt; від Укркартографії (2005; раніше був розміщений прямо &lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20170911024801/http://ukrmap.com.ua:80/services/kodeksi-ustalenoji-praktiki/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на сайті Укркартографії&lt;/a&gt;, але з часом його звідти прибрали) подає лише &lt;em&gt;Пшемишль&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;Жешув&lt;/em&gt;, але не &lt;em&gt;Перемишль&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Ряшів&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Назва українською | Назва національною або латинкою | Рід об'єкта | Країна&lt;br&gt;&#xA;  ———————————————————&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Minekoresursiv_Ukrainy/Hazetyr_pokazhchyk_heohrafichnykh_nazv_svitu.pdf#page=635&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Жешув&lt;/a&gt; | Rzeszów | нас. пункт | Польща&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Minekoresursiv_Ukrainy/Hazetyr_pokazhchyk_heohrafichnykh_nazv_svitu.pdf#page=1411&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пшемишль&lt;/a&gt; | Przemyśl | нас. пункт | Польща&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Щоправда, газетир подає нас. пункт &lt;em&gt;Перемишль&lt;/em&gt;, але країною для нього зазначена Росія, тож, імовірно, мається на увазі село Перемишль Калузької області в Росії.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда, написання назви &lt;em&gt;Пшемишль&lt;/em&gt; газетирі Укркартографії відрізняється від поданого Вами й у словнику УМІФ (&lt;em&gt;Пшемисль&lt;/em&gt;). Але оскільки газетир відомий своїми нестандартними написаннями (Браз&lt;em&gt;і&lt;/em&gt;лія, Зел&lt;em&gt;ьо&lt;/em&gt;ний &lt;em&gt;Ґ&lt;/em&gt;ай тощо), що з'являються на географічних картах, але часто суперечать тому, що вживається в побуті, літературі й на офіційному рівні, то з варіантів &lt;em&gt;Пшемисль&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;Пшемишль&lt;/em&gt; я особисто обираю &lt;em&gt;Пшемисль&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/pravopys2015.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Правопис»&lt;/a&gt; (2015) згадує &lt;em&gt;Перемишль&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Жешув&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Перемишль&lt;/em&gt; згадується в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par113p2vprym&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;примітці до § 113.2.в&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Деякі слова, узвичаєні без зміни приголосних основ, передаються з ними і на письмі: &lt;em&gt;ба́ски&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;ба́скський&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;каза́х&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;каза́хський&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Пере́мишль&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;пере́мишльський&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Щоправда, незрозуміло, про який Перемишль тут мова: місто в Польщі, село в Україні чи село в Росії. Примітка може навіть не стосується конкретного топоніма, суть її може бути в тому, що для будь-чого, що ми називаємо Перемишлем, нормативним прикметником буде &lt;em&gt;перемишльський&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;перемиський&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Жешув&lt;/em&gt; згадується в &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par109p7g&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 109.7.ґ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Польське &lt;em&gt;ó&lt;/em&gt;, що виступає в суфіксі &lt;em&gt;-ów&lt;/em&gt; у географічних назвах, передається через &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;Жира́рдув&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Же́шув&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Тома́шув-Мазове́цький&lt;/em&gt; і т. ін., але традиційно &lt;em&gt;Гру́бешів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Кра́ків&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже припускаю, що всі 4 слова — &lt;em&gt;Перемишль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Пшемисль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ряшів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Жешув&lt;/em&gt; — є нормативними. Які сами використовувати — обирати Вам. При офіційному спілкуванні з поляками, звісно, рекомендую вживати &lt;em&gt;Пшемисль&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Жешув&lt;/em&gt;; у перекладах — в залежності від того, який колорит варто передати (в нейтральних текстах про сучасну Польщу — можливо, &lt;em&gt;Пшемисль&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Жешув&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-13T09:25:00.410" LastActivityDate="2019-01-13T09:25:00.410" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5373" PostTypeId="2" ParentId="5359" CreationDate="2019-01-12T23:05:49.583" Score="1" Body="&lt;p&gt;Як видно, &lt;em&gt;Rzesz&lt;strong&gt;ó&lt;/strong&gt;w&lt;/em&gt; містить &lt;em&gt;ó&lt;/em&gt; — в більшостӥ випадків, а тут саме такиь, цє етимолоґічне чергуваня &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; — цєбто при відмінюванї &lt;a href=&quot;https://sjp.pl/Rzesz%C3%B3w&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стане&lt;/a&gt; &lt;em&gt;Rzesz&lt;strong&gt;o&lt;/strong&gt;wa&lt;/em&gt;. Нагадує і по сутї є відповідником нашого &lt;em&gt;~ів&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;Ки&lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;в&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;Ки&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;ва&lt;/em&gt; (котриь &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Kij%C3%B3w&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Kij&lt;strong&gt;ó&lt;/strong&gt;w&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;), &lt;em&gt;Харк&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;в&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;Харк&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;ва&lt;/em&gt;. Не складно здогадати ся, шчо польських міст з &lt;em&gt;~ów&lt;/em&gt; вистачає, одним &lt;em&gt;Жешувом&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://wiadomosci.gazeta.pl/wiadomosci/56,114944,16933671,Dlaczego_na_polnocy_jest_RedlOWO_i_MragOWO__a_na_poludniu.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут не обіьти ся&lt;/a&gt;, наприклад славнозвісне &lt;em&gt;Крак&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;в&lt;/em&gt; стане &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%9A%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%83%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Кракув&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котрого чомусь немаʼ, як &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%96%D0%B5%D1%88%D1%83%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Жеш&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;в&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; в, як приклад, згаданому Сашою &lt;em&gt;Словники Украӥни онлаьн&lt;/em&gt;, шчо сутєво зменшує рівень, як на мене, арґументу самого словника. З цӧго також випливає можливиь і незгаданиь тут варіант &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&amp;amp;q=&amp;quot;%D0%96%D0%B5%D1%88%D1%96%D0%B2&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Жешів&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; котрого теж подекуди вживають, причім не рідко — таке собі поєднанє польського корня з украӥнською словотворчиною.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згадана «хвороба» правопису &lt;em&gt;невизначених виьняткових традиціь&lt;/em&gt; не дуже допомагає рішеню, а навпаки. Навіть тут — &lt;em&gt;Ряшів&lt;/em&gt; же є типовим традиціьним словом — не лиш’ для украӥнської: латиньська &lt;em&gt;Resovia&lt;/em&gt;, чеська &lt;em&gt;Řešov&lt;/em&gt;, жидівська רײַשע &lt;em&gt;(Rajsze)&lt;/em&gt;, московська &lt;em&gt;Ряшев&lt;/em&gt;. Отже, коли вживаємо (коли є згадана «хвороба») традиціьні написи чи пряму передачу слів? Лоґіка підказує, шчо цӧму за такими нормами є також політичні питаня, одне з котрих є згаданим паном Анатолієм — ополяченє, або же, я б сказав, відʼукраӥненє, бо більше нїхто не вживає саме &lt;em&gt;Ряшів&lt;/em&gt;. Не скажу, шчо цє є чимось завше поганим, але цє залишаєть ся одним з факторів питаня вживу.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-01-12T23:13:18.867" LastActivityDate="2019-01-12T23:13:18.867" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5374" PostTypeId="2" ParentId="5365" CreationDate="2019-01-13T11:39:14.283" Score="4" Body="&lt;p&gt;На мою думку краще вживати лише слово &quot;отаман&quot;, адже воно присутнє в таких словниках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/29/53406/17434.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УСЕ (Універсальний словник-енциклопедія)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53406/931870.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53406/269798.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів Караванського&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/47/53406/330212.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-російський словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/otaman&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53406/140340.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;атаман&quot; відсутнє в цих словниках. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-13T11:39:14.283" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5375" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-13T15:55:56.950" Score="3" ViewCount="48" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КІН&lt;/a&gt; – cпеціальний майданчик, на якому показують вистави; сцена.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження даного слова? Чи воно, так само як і &quot;сцена&quot;, походить від латинського &lt;code&gt;scaena&lt;/code&gt;? І як це походження пов'язане з іншим значенням слова: &quot;кін – місце, куди кладуть ставку в азартній грі&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="311" LastActivityDate="2019-01-13T17:47:08.310" Title="Походження слова &quot;кін&quot;" Tags="|етимологія|from-latin|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5376" PostTypeId="2" ParentId="5375" CreationDate="2019-01-13T17:47:08.310" Score="1" Body="&lt;p&gt;Походження  слова &lt;strong&gt;кін&lt;/strong&gt; знаходимо в Етимологічному словнику т.2, с.446-447:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/jc2A1.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/jc2A1.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/4aW6D.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/4aW6D.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово &lt;strong&gt;кін&lt;/strong&gt; пов'язане з іншим значенням слова: &quot;кін – місце, куди кладуть ставку в азартній грі&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2019-01-13T17:47:08.310" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5377" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-13T19:53:17.547" Score="5" ViewCount="491" Body="&lt;p&gt;Чи можна вживати 2 слова: &lt;strong&gt;&quot;тайна&quot;, &quot;таємна&quot;&lt;/strong&gt;, на позначення картини Леонардо да Вінчі &quot;Тайна/таємна вечеря&quot;? На просторах інтернету знаходжу двояке вживання: &lt;a href=&quot;https://www.ar25.org/article/postati-v-obrazi-tayemna-vecherya.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Таємна вечеря&quot;&lt;/a&gt;,&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%B5%D1%87%D0%B5%D1%80%D1%8F_(%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%D0%B4%D0%B0_%D0%92%D1%96%D0%BD%D1%87%D1%96)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Тайна вечеря&quot;&lt;/a&gt;.&#xA;В СУМі біля слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tajnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;тайний&quot;&lt;/a&gt; знаходимо позначку &lt;em&gt;рідко&lt;/em&gt;, біля слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tajemnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;таємний&quot;&lt;/a&gt; не знаходимо ніяких особливостей слововживання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, цікавить як правильно картина Леонардо да Вінчі &quot;Тайна/ Таємна вечеря&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="1502" LastEditDate="2019-01-13T22:59:42.263" LastActivityDate="2019-01-30T10:46:13.697" Title="Тайна чи таємна вечеря?" Tags="|вибір-слова|прикметники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5378" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5390" CreationDate="2019-01-14T14:17:40.957" Score="3" ViewCount="2518" Body="&lt;p&gt;Цікавить чи можна вживати в українській мові вислів &quot;летіти в тартарари&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Почув цю фразу російською &quot;лететь в тартарары&quot; і означає вона &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=XyLlDQAAQBAJ&amp;amp;pg=PT251&amp;amp;lpg=PT251&amp;amp;dq=%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%82%D1%8C%20%D0%B2%20%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%80%D1%8B&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=3VoEvYOyGL&amp;amp;sig=MRho3gLmCXEzlCtUYXyU1nT63ok&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwjrv_yEuO3fAhWFs4sKHRSLAE04ChDoATABegQICRAB#v=onepage&amp;amp;q=%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%82%D1%8C%20%D0%B2%20%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%80%D1%8B&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;невідомо куди дітися, зникнути&lt;/a&gt;&quot;. Але як виявилося можна зустріти цей вислів і в українських книжках. Наприклад, переклад книги &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=wpx7DQAAQBAJ&amp;amp;pg=PT61&amp;amp;lpg=PT61&amp;amp;dq=%22%D0%B2%20%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%80%D0%B8%22&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=IMeP-CpfiS&amp;amp;sig=Oet3RjVEGh1pKc8Ss30QTIM5QUk&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwig14S7t-3fAhUG_SoKHRsIBUQQ6AEwC3oECAkQAQ#v=onepage&amp;amp;q=%22%D0%B2%20%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%80%D0%B8%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Коли подих стає повітрям&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мій розклад полетів тартарари&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або в книзі української письменниці Раїси Плотникової &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=ZYR0DgAAQBAJ&amp;amp;pg=PT224&amp;amp;lpg=PT224&amp;amp;dq=%22%D0%B2%20%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%80%D0%B8%22&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=pmXi26vv01&amp;amp;sig=_2wM8-0-3Yag9f9Rge99IKqzY7Y&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwig14S7t-3fAhUG_SoKHRsIBUQQ6AEwDXoECAEQAQ#v=onepage&amp;amp;q=%22%D0%B2%20%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%80%D0%B8%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Афганський кут крилатої Серафими&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... голова полетіла в тартарари...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме слово &quot;тартарари&quot; походить від слова &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%80%D1%8B&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тартар&lt;/a&gt;&quot;. Однак, якщо &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tartar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тартар&lt;/a&gt;&quot; є в СУМі, то слова &quot;тартарари&quot; там немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То чи можна вживати цей вислів? Чи краще замінити його?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-16T08:34:18.840" Title="Чи можна вживати вислів &quot;летіти/полетіти в тартарари&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5379" PostTypeId="2" ParentId="5377" CreationDate="2019-01-14T14:38:42.290" Score="0" Body="&lt;p&gt;Згідно до СУМу краще вживати слово &quot;таємний&quot;, бо, крім позначки &quot;рідко&quot;, біля слова &quot;тайний стоїть ще позначка &quot;розмовне&quot;. Тому варіант &quot;Таємна вечеря&quot; цілком є прийнятний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але коли ми говоримо &quot;Тайна вечеря&quot;, то, гадаю, це також не буде помилкою. Вікіпедія пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Тайна вечеря» або &lt;strong&gt;рідше: «Таємна вечеря»&lt;/strong&gt; ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І якщо заглянути в словник Глосб і ввести російське &quot;Тайная вечеря&quot;, то побачимо, що найчастіший варіант перекладу буде &quot;тайна вечеря&quot;. Також там є такі варіанти як &quot;остання вечеря&quot;, &quot;Господня вечеря&quot;, &quot;таємна вечеря&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч словник &lt;a href=&quot;http://univer.nuczu.edu.ua/tmp_metod/1047/%D1%E0%E2%F7%E5%ED%EA%EE%20%CB.%20%C3._%D0%EE%F1%B3%E9%F1%FC%EA%EE-%F3%EA%F0%E0%BF%ED%F1%FC%EA%E8%E9%20%F1%EB%EE%E2%ED%E8%EA%20%F1%EB%EE%E2%EE%F1%EF%EE%EB%F3%F7%E5%ED%FC.%20%D2%F0%F3%E4%ED%EE%F9%B3%20%EF%E5%F0%E5%EA%EB%E0%E4%F3.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Савченко&lt;/a&gt; дає лише варіант &quot;таємна вечеря&quot; і так само інший &lt;a href=&quot;http://ros-ukr-idioms.wikidot.com/t&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих словосполучень&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що коли ми говоримо про картину чи подію із Біблії, то допустимі два варіанта, однак в інших випадках варто надавати перевагу слову &quot;таємний&quot;, а не &quot;тайний&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2019-01-30T10:46:13.697" LastActivityDate="2019-01-30T10:46:13.697" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5380" PostTypeId="2" ParentId="3741" CreationDate="2019-01-14T18:18:18.230" Score="1" Body="&lt;p&gt;Білоус, Сербенська. Екологія українського слова (2003):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Уживають: в даному випадку. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Радимо: &lt;strong&gt;в цьому разі, в цьому випадку.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Головащук С. І. Російсько-український словник сталих словосполучень (2001):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;в данном случае — &lt;strong&gt;в цьому випадку&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Олійник І. С., Сидоренко М. М. Українсько-російський фразеологічний словник (1978):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;у цьому випадку (разі)&lt;/strong&gt; — в этом случае&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Олейник И. С., Сидоренко М. М. Русско-украинский фразеологический словарь (1978):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;в данном случае — &lt;strong&gt;в цьому випадку&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окремі гардкорні лінґвісти на кшталт Іллі Данилюка і його онлайн-коректора &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D1%83-%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D1%83-%D1%86%D1%8C%D0%BE%D0%BC%D1%83-%D1%82%D0%BE%D0%BC%D1%83-%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;радять&lt;/a&gt; заміняти &quot;випадку&quot; на &quot;разі&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замініть нехарактерний для української мови канцеляризм &lt;em&gt;у такому (цьому, тому, кращому) &lt;strong&gt;випадку&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; на стилістично &lt;em&gt;кращий варіант&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;у такому (цьому, тому, кращому)&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;разі.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже погоджене поміж дослідниками правило - &lt;strong&gt;перекладати &quot;данный&quot; як &quot;цей&quot;&lt;/strong&gt;, а деякі ще й радять вживати &lt;strong&gt;не &quot;випадку&quot;, а &quot;разі&quot;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-01-14T18:18:18.230" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5381" PostTypeId="2" ParentId="5367" CreationDate="2019-01-15T08:22:42.767" Score="9" Body="&lt;p&gt;Здається, вдалося знайти відповідь на це запитання. Натрапив на Словопедії на сторінку із «Як ми говоримо» Антоненка-Давидовича, де є вислів &quot;пользоваться дурной репутацией&quot; (а враховуючи, що &quot;дурная слава&quot; і &quot;дурная репутация&quot; &lt;a href=&quot;https://kartaslov.ru/%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D1%8B-%D0%BA-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%83/%D0%B4%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%8F%20%D1%80%D0%B5%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;синоніми&lt;/a&gt;, то гадаю, що і ці два фразеологізма також є синонімами):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Такому російському вислову, як пользоваться дурной репутацией,&#xA;  відповідають українські: &lt;strong&gt;недобру славу мати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;в неславі бути&lt;/strong&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшов я &quot;пользоваться дурной репутацией&quot; і в &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile2.php?transfer=folders/pe/polmzovatmsw.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;російсько-українському словнику&lt;/a&gt; сталих виразів, де крім поданих вище варіантів ще зустрічається звичайне &quot;&lt;strong&gt;мати погану репутацію&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-15T08:22:42.767" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5382" PostTypeId="2" ParentId="5377" CreationDate="2019-01-15T08:26:28.620" Score="2" Body="&lt;p&gt;На мою думку, правильна назва картини (фрески) &quot;Тайна вечеря&quot; оскільки на ній зображено  Ісуса Христа з апостолами та скорботне з ними застілля у вечір перед самим розп'яттям. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так і слова &quot;тайна&quot; та &quot;таємна&quot; варто шукати в церковних словниках. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова &quot;тайна&quot; присутнє в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/96/53410/1031440.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику церковно-обрядової термінології&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;тайна свята, тайна церковна Те саме, що таїнство&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%B5%D1%87%D0%B5%D1%80%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; містить статтю з назвою &quot;Тайна вечеря&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Леонардо да Вінчі італійський митець, назва фрески  &quot;Ultima cena&quot;, що в перекладі - &lt;a href=&quot;https://www.dict.com/%D1%96%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B8/Ultima%20cena&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Остання вечеря&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-15T08:26:28.620" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5383" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5386" CreationDate="2019-01-15T08:42:51.967" Score="3" ViewCount="1876" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53409/361672.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічному словнику української мови&lt;/a&gt; є стаття &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Суєта́ сує́т.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; Життєві дрібниці та їх оцінка як незначних, мізерних, не пов’язаних із справжніми цінностями життя.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я завжди думала, що в українській мові немає слова &quot;суєта&quot;, що це недолугий переклад з російської. &#xA;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/45/53409/301000.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник-антисуржик&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;СУЄТА  метушня&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання в тому чи правильно вживати даний фразеологізм &quot;суєта суєт&quot; чи є який більш кращий відповідник українською мовою? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-15T11:50:14.073" Title="Чи правильно вживати фразеологізм &quot;суєта суєт?" Tags="|росіянізм|фразеологізми|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5384" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5394" CreationDate="2019-01-15T08:47:01.623" Score="3" ViewCount="544" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/33/53409/33082.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Крилаті вислови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;СУЄТА СУЄТ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  Біблійний вираз, який приписується Соломону (Екклезіаст, 16 2). Значення вислову: дріб'язкові житейські турботи;&#xA;  марнота.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить походження даного виразу? Пошук в Вікіпедії видає лише статтю фільмом &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%94%D1%82%D0%B0_%D1%81%D1%83%D1%94%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Суєта суєт&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-16T14:16:35.233" Title="Походження виразу &quot;суєта суєт&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5385" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5387" CreationDate="2019-01-15T08:52:03.540" Score="4" ViewCount="391" Body="&lt;p&gt;Чому в деяких привітаннях з днем народженням бажають саме багато племінників? Наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Щастя, здоровля, багато племінників!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-01-15T09:59:39.410" Title="Чому бажають багато племінників?" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5386" PostTypeId="2" ParentId="5383" CreationDate="2019-01-15T08:59:25.947" Score="4" Body="&lt;p&gt;Ну, згідно до &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sujeta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; такий вислів є в українській мові:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Суєта суєт&lt;/strong&gt; — те, що не має ніякого значення, цінності&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І тут же подається ще один варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Марнота марнот&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/data/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%85%20%D0%B2%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2%20%281959%29.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник&lt;/a&gt; (465 ст. ПДФ) сталих виразів пропонує ще більше варіантів, і до двох наведених вище додає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;суєта і марнота&lt;/strong&gt;;  &lt;strong&gt;марність над марностями (а все є марність)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, знаходимо вислів &quot;суєта суєт&quot; в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53409/361672.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічному словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;суєта́ сує́т. Життєві дрібниці та їх оцінка як незначних, мізерних, не&#xA;  пов’язаних із справжніми цінностями життя.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://univer.nuczu.edu.ua/tmp_metod/1047/%D1%E0%E2%F7%E5%ED%EA%EE%20%CB.%20%C3._%D0%EE%F1%B3%E9%F1%FC%EA%EE-%F3%EA%F0%E0%BF%ED%F1%FC%EA%E8%E9%20%F1%EB%EE%E2%ED%E8%EA%20%F1%EB%EE%E2%EE%F1%EF%EE%EB%F3%F7%E5%ED%FC.%20%D2%F0%F3%E4%ED%EE%F9%B3%20%EF%E5%F0%E5%EA%EB%E0%E4%F3.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Савченко&lt;/a&gt; (ст. 428 ПДФ) пропонує варіант &quot;&lt;strong&gt;марнота марнот&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, вислів &quot;марнота марнот&quot; справді є в &lt;a href=&quot;http://getword.ru/ukr/slovari.php?word=%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%B0%20%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%BE%D1%82&amp;amp;table=uk_fraz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічному словнику&lt;/a&gt; і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/marnota&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І гадаю, що можна використовувати обидва фразеологізми, бо все ж знаходимо фразеологізм &quot;суєта суєт&quot; в багатьох словниках української мови. Хоча, можливо, в майбутньому його все ж таки замінить варіант &quot;марнота марнот&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-15T08:59:25.947" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5387" PostTypeId="2" ParentId="5385" CreationDate="2019-01-15T09:18:04.490" Score="6" Body="&lt;p&gt;Відео з фразою з запитання - &lt;a href=&quot;https://youtu.be/-KFIxCxPgrA?t=27&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Щастя, здоровля, багато племінників!&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Уривок з діалогу тамади і брата нареченого або нареченої:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Брат: &lt;em&gt;Бажаю вам щастя, здоров'я, ну, і багато вам племінників.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Тамада: &lt;em&gt;Для тебе племінників, багато діточок мається на увазі.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хлопчина просто хвилювався і помилився сказавжи  &quot;племінників&quot;, замість &quot;діточок&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще хоча б одне вітання серйозне з такою фразою я не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-01-15T09:59:39.410" LastActivityDate="2019-01-15T09:59:39.410" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5388" PostTypeId="2" ParentId="5383" CreationDate="2019-01-15T11:50:14.073" Score="2" Body="&lt;p&gt;Цей фразеологізм - цитата з Біблії, книги &lt;a href=&quot;http://cerkva.kiev.ua/biblioteka/staryi-zavit/419.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Еклезіаст&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;1 Слова Екклезіаста, сина Давидового, царя в Єрусалимі. 2 &lt;strong&gt;Суєта суєт&lt;/strong&gt;, сказав Екклезіаст, &lt;strong&gt;су­єта суєт&lt;/strong&gt;, – усе суєта! 3 Що користи людині від усіх трудів її, якими трудиться вона під сонцем? 4 Рід проходить, і рід приходить, а земля перебуває повіки. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вираз сформований за типовою конструкцією, притаманною Старому Заповіту (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%B1%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%B7%D0%BC_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гебраїзм&lt;/a&gt;), коли повторення слова висловлює ідею найвищого ступеня: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D0%B0%D1%80_%D1%86%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Цар Царів&lt;/a&gt; (найвищий Цар), Книга Книг (головна Книга, власне Біблія), &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%8F_%D0%BD%D0%B0%D0%B4_%D0%BF%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%8F%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пісня Пісень&lt;/a&gt; (найкраща Пісня), &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%B5%D1%94_%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Святеє Святих&lt;/a&gt; (найсвятіше місце у храмі).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо майбутньої повної заміни виразом &quot;марнота марнот&quot; - напевно це може трапитися коли основним перекладом Біблії стане &lt;a href=&quot;http://www.rusnauka.com/6_NITSB_2010/Philologia/59983.doc.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;один з перекладів&lt;/a&gt; на сучасну українську мову (з семи варіантів за посиланням шість використовують слово &quot;марнота&quot; і лише один залишає &quot;суєту&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2019-01-15T11:50:14.073" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5389" PostTypeId="2" ParentId="5384" CreationDate="2019-01-15T17:14:28.917" Score="0" Body="&lt;p&gt;Вислів &quot;суєта суєт&quot; - це латинський крилатий вислів &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/Vanitas_vanitatum_et_omnia_vanitas&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Vanitas vanitatum et omnia vanitas&lt;/a&gt;&quot;. Вперше зустрічається в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вульгаті&lt;/a&gt; (Латинський переклад Біблії з IV століття). Самі слова взяті з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BD%D0%B8%D0%B3%D0%B0_%D0%95%D0%BA%D0%BA%D0%BB%D0%B5%D0%B7%D1%96%D1%8F%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0,_%D0%B0%D0%B1%D0%BE_%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Книги Проповідника&lt;/a&gt;, цитую Вікіпедію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Книга розпочинається славнозвісною фразою « ..марнота марнот — геть&#xA;  усе марнота» (Екл. 1:2).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-15T17:14:28.917" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5390" PostTypeId="2" ParentId="5378" CreationDate="2019-01-16T08:34:18.840" Score="5" Body="&lt;p&gt;В Вашому запитання є посилання на значення виразу на книгу російською мовою, де вказано:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;так и появилось выражение &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=XyLlDQAAQBAJ&amp;amp;pg=PT251&amp;amp;lpg=PT251&amp;amp;dq=%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%82%D1%8C%20%D0%B2%20%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%80%D1%8B&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=3VoEvYOyGL&amp;amp;sig=MRho3gLmCXEzlCtUYXyU1nT63ok&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwjrv_yEuO3fAhWFs4sKHRSLAE04ChDoATABegQICRAB#v=onepage&amp;amp;q=%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%82%D1%8C%20%D0%B2%20%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%80%D1%8B&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;провалится в тартарары&amp;quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&amp;quot;Провалится в тартарары&amp;quot;&lt;/em&gt; - це фразеологізм російської мови.  Переклад даного виразу знаходимо в [Російсько-український словник сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган, М. М. Пилинська)&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%80%D1%8B&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;• Провалиться в тартарары (разг.) – &lt;em&gt;&lt;strong&gt;крізь землю провалитися&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (піти); у&#xA;землю увійти; казна-де подітися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53407/360634.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічному словнику української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;як&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (мов, на́че і т. ін.) &lt;em&gt;&lt;strong&gt;крізь зе́млю провали́вся&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Раптово, безслідно&#xA;і т. ін. зник хтось, зникло що-небудь. І &lt;em&gt;зник (чоловік) так само&#xA;несподівано, як і появився. Я .. все хотів побачити його знову, щоб&#xA;розпитати добре про тих богатирів, але він як крізь землю провалився&lt;/em&gt;&#xA;(Легенди..);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, вираз &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;полетіти/летіти в тартарари&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; просто недолугий переклад з російської, тому краще вживати фразеологізм &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;мов крізь землю провалився&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; для ознаки &amp;quot;зникнути&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-01-16T08:34:18.840" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5391" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-16T08:42:29.340" Score="4" ViewCount="14227" Body="&lt;p&gt;В українській мові є фразеологізм &quot;&lt;a href=&quot;http://getword.ru/ukr/slovari.php?word=%D0%BD%D1%96%20%D0%BF%D1%83%D1%85%D1%83%20%D0%BD%D1%96%20%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0&amp;amp;submit=submit&amp;amp;table=uk_fraz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ні пуху ні пера&lt;/a&gt;&quot;, так само як і в російській мові є &quot;ни пуха ни пера&quot;. Однак, якщо росіяни зазвичай відповідають на цей фразеологізм &quot;к чёрту&quot;, то як це роблять українці?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Серед відомих мені словників (&lt;a href=&quot;http://univer.nuczu.edu.ua/tmp_metod/1047/%D1%E0%E2%F7%E5%ED%EA%EE%20%CB.%20%C3._%D0%EE%F1%B3%E9%F1%FC%EA%EE-%F3%EA%F0%E0%BF%ED%F1%FC%EA%E8%E9%20%F1%EB%EE%E2%ED%E8%EA%20%F1%EB%EE%E2%EE%F1%EF%EE%EB%F3%F7%E5%ED%FC.%20%D2%F0%F3%E4%ED%EE%F9%B3%20%EF%E5%F0%E5%EA%EB%E0%E4%F3.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник Савченко&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile2.php?transfer=folders/pe/puh.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український&lt;/a&gt;, вже наведений вище Фразеологічний словник) є приклад вживання цього фразеологізму, але немає прикладу відповіді на нього.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшов на сайті &quot;Тут цікаво&quot; статтю, де пише, що традиційною відповіддю є &quot;&lt;strong&gt;(Пішов) До біса!&lt;/strong&gt;&quot;. Однак сама стаття є перекладом з російської. А на цьому сайті, який швидше за все є також перекладом (бо здається, він вже раніше з'являвся в коментарях до якогось мого питання) знайшов ще такі варіанти як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;Ні чорта, ні диявола&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;Іди під три чорти! Сама курка общипана або півень обдертий&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;З Богом!&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;Ні риби, ні луски!&quot;&lt;/strong&gt; (справді, є і такий вислів, але його кажуть &lt;a href=&quot;https://uain.press/language/v-yacheslav-vasylchenko-mova-pobazhajte-reshti-chogo-hochete-sobi-631257&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;риболовам&lt;/a&gt;, тому він не може бути відповіддю)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, чи є якісь норми, чи на це побажання можна відповісти як завгодно? Чи, можливо, взагалі можна не відповдіти?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що наведені мною приклади у питанні взяті з дуже ненанадійних джерел, однак, мені не вдалося знайти прикладу вживання цього фразеологізму і відповіді до нього в літературних творах. Буду також вдячний за такі приклади.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2022-03-25T09:27:06.090" Title="Як відповісти на фразеологізм &quot;Ні пуху, ні пера&quot;?" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5392" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5396" CreationDate="2019-01-16T09:24:43.000" Score="1" ViewCount="9402" Body="&lt;p&gt;Цікавить яким є походження вислову &quot;па па&quot; у значенні &quot;до побачення&quot;. В &lt;a href=&quot;https://ua-etymology.livejournal.com/170526.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; та в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/papa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; мені не вдалося знайти цього вислову. Приклад вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Па-па, па-па. Бувай, бувай. Мене не забувай, бувай.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;//&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=or7r12VcyOM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пісня Олега Винника «Па-па»&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-16T12:46:38.540" LastActivityDate="2019-01-16T15:43:34.127" Title="Походження вислову &quot;па па&quot; у значенні &quot;до побачення&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5393" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5398" CreationDate="2019-01-16T12:14:06.783" Score="4" ViewCount="1179" Body="&lt;p&gt;Про дуже бідну людину кажуть &quot;ні кола, ні двора&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таке ж значення знайшла в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53396/357179.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Фразеологічному словнику української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ні кола́, ні двора́&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в кого і без додатка. 1. Хто-небудь дуже бідний, злиденний. То ледар, волоцюга. Йому (Василеві) теряти&#xA;  (втрачати) нічого, у його ні кола, ні двора, а в мене — он город,..&#xA;  вибудував хату (Панас Мирний)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить походження даного фразеологізму.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-04-05T07:27:58.223" Title="Походження фразеологізму &quot;ні кола, ні двора&quot;" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5394" PostTypeId="2" ParentId="5384" CreationDate="2019-01-16T14:16:35.233" Score="4" Body="&lt;p&gt;А чому вас не задовольняє стаття із словника? Тут же і сказано: &quot;Біблійний вираз, який приписується Соломону (Екклезіаст, 16 2)&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна додати що походження не з церковно-слов'янської мови, бо у церковно-слов'янському тексті буде &quot;&lt;a href=&quot;https://azbyka.ru/biblia/?Eccl.1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Суета́ су́ет­ст­вiй&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Суета́ су́ет­ст­вiй, рече́ екклесiа́стъ, суета́ су́ет­ст­вiй, вся́ческая суета́.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У формі &quot;суєта суєт&quot; вираз зустрічається у російському &lt;a href=&quot;https://azbyka.ru/biblia/?Eccl.1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синодальному перекладі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Суета сует, сказал Екклесиаст, суета сует, – всё суета!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більшість перекладів Біблії українською перекладають цей вираз як &quot;&lt;a href=&quot;http://www.rusnauka.com/6_NITSB_2010/Philologia/59983.doc.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;марнота марнот&lt;/a&gt;&quot; чи схожих, за виключенням перекладу зробленого патріархом Філаретом на основі російського синодального перекладу у 2004 році:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Марна марнота! говорить речник; марнота над марнотами, – все марне! (П. Куліш, 1903)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Марнота марнот, каже Когелет, марнота марнот – геть усе марнота. (І. Хоменко, УГКЦ, 1957)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Наймарніша марнота, сказав Проповідник, наймарніша марнота, марнота усе! (І. Огієнко, 1962)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Марнота марнот, – сказав соборник, – марнота марнот, все марнота. (Р. Турконяк, 2003)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Суєта суєт, сказав Екклезіаст, суєта суєт, – ус`е суєта! (Патріарх Філарет, 2004)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Марнота марнот, сказав Екклезіяст, марнота марнот, все марнота. (Р. Турконяк, Українське Біблійне Товариство, 1997-2007)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Марнота марнот, сказав Екклезіяст, марнота марнот, – все марнота. (О. Гижа, 1997-2006)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже &quot;суєта суєт&quot;, як вираз, прийшов з російської мови, точніше з перекладу Біблії російською мовою. Якби це був прямий переклад українською мовою - або латинського виразу &quot;Vanitas vanitatum et omnia vanitas&quot; або з церковно-слов'янської &quot;Суета́ су́ет­ст­вiй, вся́ческая суета́&quot; - важко було б отримати саме варіант &quot;суєта суєт&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2019-01-16T14:16:35.233" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5395" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5399" CreationDate="2019-01-16T15:37:43.870" Score="0" ViewCount="1190" Body="&lt;p&gt;Цікавить переклад прислів'я &lt;em&gt;&quot;Что написано пером, того не вырубишь топором&quot;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=ru&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=%D0%A7%D1%82%D0%BE%20%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%BE%20%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%BC%2C%20%D1%82%D0%BE%D0%B3%D0%BE%20%D0%BD%D0%B5%20%D0%B2%D1%8B%D1%80%D1%83%D0%B1%D0%B8%D1%88%D1%8C%20%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google перекладач&lt;/a&gt; подає, як &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Що написано пером, того не вирубати сокирою&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку це не зовсім вдалий преклад. Можливо є кращий переклад? Або відповідник українською мовою в значені, що написано те не повернути. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-16T16:20:03.993" Title="Переклад прислів'я з російської мови" Tags="|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5396" PostTypeId="2" ParentId="5392" CreationDate="2019-01-16T15:43:34.127" Score="5" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://shron3.chtyvo.org.ua/Ohiyenko_Ivan/Etymolohichno-semantychnyi_slovnyk_ukrainskoi_movy_tom_IV_P-Ya.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Етимологічно-семантичному словнику української мови&lt;/a&gt; (с.8) знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Па&lt;/strong&gt; — кажуть дитині, прощаючись з нею в Польщі і Галичині. На Сході цього &lt;strong&gt;па&lt;/strong&gt; не знають.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як підтвердження цього на одному із &lt;a href=&quot;https://ua-etymology.livejournal.com/170526.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;форумів&lt;/a&gt; знайшла обговорення, де користувач дописує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В одному польському довіднику з розвитку дитини знайшов наступне:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;6 miesiąc&lt;/em&gt;: Wymawia pojedyncze sylaby takie, jak „ta”, „da”, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;„pa”&lt;/strong&gt;,&lt;/em&gt; „la”.&#xA;  ...&#xA;  11 miesiąc: Pierwsze sensowne sylaby (np. Baba na babcię, brr na samochód, &lt;strong&gt;papa&lt;/strong&gt; na dowidzenia). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, цей вираз в українській мові потрапив через польські запозичення. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2019-01-16T15:43:34.127" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5397" PostTypeId="2" ParentId="5391" CreationDate="2019-01-16T15:50:32.480" Score="3" Body="&lt;p&gt;В СУМ-11 стаття слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pero&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;перо&quot;&lt;/a&gt; містить фразеологізм &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;ні пуха, ні пера&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Ні пуху ні пера&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: а) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;традиційна формула побажання успіху, удачі на&#xA;  полюванні&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Привітання, обійми міцні, Побажання мисливські чудні:&#xA;  Цей — ні пуху! А той — ні пера! (Платон Воронько, Мирний неспокій,&#xA;  1960, 131); б) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;взагалі побажання успіху, звичайно жартівливе (на&#xA;  іспитах і т. ін.)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. — Понаймалися, кажете, — заговорив Баклагов.. — Що&#xA;  ж... ні пуху вам, ні пера (Олесь Гончар, Таврія, 1952, 111).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Уривок з &lt;a href=&quot;https://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=3131&amp;amp;page=14&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Таврія&quot;&lt;/a&gt; О. Гончар &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— До Фальцфейнів,— відповів Валерик,—в Асканію.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Що ж... ні пуху вам, ні пера. До речі, там приятель мій садівникує.&#xA;  Мурашко Іван Тимофійович. Зустрінеш — кланяйся.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Дякую,— сказав Валерик і задумався. Вони знову помовчали, проте їхня&#xA;  мовчанка була якоюсь природною, не обтяжливою ні для кого і навіть&#xA;  ніби зближувала всіх трьох.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З цього діалогу, можна зробити вмсновок, що відповідь - &quot;дякую&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад з першого значення наведений в СУМ, на жаль не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того Фразеологічний словник української мови мість такий вираз, як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53393/356095.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;до біса&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;до бі́са. 1. кого, чого і без додатка. 3. Уживається для вираження&#xA;  категоричного небажання мати справу з ким-, чим-небудь, терпіти&#xA;  когось, щось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, наведена вами стаття з сайту &lt;a href=&quot;http://tut-cikavo.com/krylati-frazy/245-chomu-bazhayut-ni-pukhu-ni-pera&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Тут цікаво&quot;&lt;/a&gt; подає цілком правдиву інформацію. Тому, я вважаю, що відповіддю на фразеологізм &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;ні пуха, ні пера&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; може бути вираз &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;до біса&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2019-01-17T11:32:37.470" LastActivityDate="2019-01-17T11:32:37.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5398" PostTypeId="2" ParentId="5393" CreationDate="2019-01-16T16:16:35.987" Score="4" Body="&lt;p&gt;На одному із освітніх &lt;a href=&quot;https://naurok.com.ua/slovnik-frazeologizmiv-dlya-uchniv-ta-uchiteliv-17527.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайтів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Давні слов'яни колом називали землю, бо й огороджували кілками. На коли ділили луги, сінокост. Та деякі дослідники стверджуюють, що у фразеологізмі &quot;ні кола ні двора&quot; кіл - це кілок для огорожі. Він став символом злиднів і бідності. У людии,  якої не було огорожі, навіть кілка для неї, отже, не було й двору, який потрібно огороджувати. Тому про бідняків часто кажуть &quot;у нього ні кола ні двора&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Точнішу інформацію знаходимо при тлумаченні російського фразеологізму &lt;a href=&quot;http://www.fraze.ru/index.php/frazeologizm/na-bukvu-n/ni-kola-ni-dvora&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Ни кола, ни двора&quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;[переклад] Колом в XIX столітті називали смужку орної землі шириною в два сажні (близько 4 метрів).&#xA;  Не мати кола означало не мати ріллі; не мати двору - означає не мати дому і жити у інших.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2019-01-16T16:16:35.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5399" PostTypeId="2" ParentId="5395" CreationDate="2019-01-16T16:20:03.993" Score="2" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/7/53415/102535.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-російскому і російсько-українському фразеологічному словнику (Олейник І. С., Сидоренко М. М.)&lt;/a&gt; знаходимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЧТО НАПИСАНО ПЕРОМ, ТОГО НЕ ВЫРУБИШЬ ТОПОРОМ&lt;/strong&gt;&#xA;  що написано пером, того не витягнеш (не виволочеш) волом; написаного пером не витягнеш і волом; написаного сокирою не вирубаєш; скажеш - не вернеш, напишеш - не зітреш, відрубаєш - не приточиш &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastActivityDate="2019-01-16T16:20:03.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5401" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-17T08:46:39.253" Score="4" ViewCount="338" Body="&lt;p&gt;Допоможіть перекласти словосполучення &quot;употреблять внутрь&quot; з російської мови українською. Ідеть про вживання напоїв, ліків тощо. Може, існує більш влучний відповідник, ніж &quot;вживати всередину&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1861" LastActivityDate="2019-01-17T16:43:27.210" Title="Як правильно перекласти словосполучення &quot;употреблять внутрь&quot; з російської мови українською?" Tags="|переклад|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5402" PostTypeId="2" ParentId="5401" CreationDate="2019-01-17T09:51:36.993" Score="2" Body="&lt;p&gt;Часткова відповідь…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У випадку лікарських засобів &lt;em&gt;всередину&lt;/em&gt; можна замінити на точніше зазначання того, як саме вживати: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BE%D0%BC_%D0%BB%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D1%85_%D0%B7%D0%B0%D1%81%D0%BE%D0%B1%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перорально&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (тобто через рот), &lt;em&gt;ректально&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інтравагінально&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;внутрішньом'язово&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;внутрішньовенно&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дієслово &lt;em&gt;вживати&lt;/em&gt; при цьому можна замінити на &lt;em&gt;вводити&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;приймати&lt;/em&gt; (хоча дехто заперечує природність для української мови — чи то конкретно слова &lt;em&gt;прийом&lt;/em&gt;, чи то всього гнізда &lt;em&gt;-й(о)м-&lt;/em&gt; — але це наразі не є загальноприйнятою позицією).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-01-17T09:51:36.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5403" PostTypeId="2" ParentId="441" CreationDate="2019-01-17T11:12:04.287" Score="3" Body="&lt;p&gt;На сайті Мова - ДНК нації знайшла цікаву статтю &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/koloru-veselku&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Кольори веселки&quot;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як запам’ятати послідовність кольорів веселки? Пропонуємо спеціальні&#xA;  мнемонічні фрази.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Варіанти для дітей і дорослих:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чому Пінгвіни Живуть Зимою Без Своїх Фантазій&lt;br&gt;&#xA;  Чапля Осінь Жде Завзято, Буде Сани Фарбувати&lt;br&gt;&#xA;  Чарівна Оленка Живе у Заростях Біля Старого Фонтану&lt;br&gt;&#xA;  Чабан Отару Жваво Заганяє, Бо Скоро Фільм&lt;br&gt;&#xA;  Чи Обжене Жвавенького Зайчиська Байдикуватий Ситий Фокстер'єр&lt;br&gt;&#xA;  Чи Одслонить Жінка Зранку Бісову Свою Фіранку?  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Варіанти Анатолія Ткаченка:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чом Овес Жують Зайці?&lt;br&gt;&#xA;  Бо Старанні Фахівці.  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чий Олівчик Жвавий Зрану&lt;br&gt;&#xA;  Грає Струнами Фонтану?  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чий Орган Живе Зорею,&lt;br&gt;&#xA;  Будить Семибарвну Фею?  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чар Очам, Живі Зудари:&lt;br&gt;&#xA;  Грають Сонячні Фанфари!  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чуєш, Отче, Жде Загал:&lt;br&gt;&#xA;  Буде Сонячний Фінал?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-17T11:12:04.287" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5404" PostTypeId="2" ParentId="5401" CreationDate="2019-01-17T13:42:17.270" Score="2" Body="&lt;p&gt;Знайшов с &lt;a href=&quot;http://univer.nuczu.edu.ua/tmp_metod/1047/%D1%E0%E2%F7%E5%ED%EA%EE%20%CB.%20%C3._%D0%EE%F1%B3%E9%F1%FC%EA%EE-%F3%EA%F0%E0%BF%ED%F1%FC%EA%E8%E9%20%F1%EB%EE%E2%ED%E8%EA%20%F1%EB%EE%E2%EE%F1%EF%EE%EB%F3%F7%E5%ED%FC.%20%D2%F0%F3%E4%ED%EE%F9%B3%20%EF%E5%F0%E5%EA%EB%E0%E4%F3.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику Савченко&lt;/a&gt; переклад російського &quot;принимать лекарство&quot; (325 ст. ПДФ) - &quot;&lt;strong&gt;приймати ліки&lt;/strong&gt;&quot;. Дивимося значення слова в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjmaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вживати всередину&lt;/strong&gt;, ковтати (ліки). Я вигадав, що заслаб.. Підняв тривогу, мусив приймати краплі од живота і зіпсував великодній&#xA;  сніданок (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 364);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідси ще один варіант - &quot;&lt;strong&gt;ковтати ліки&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.academic.ru/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%8C/ru/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник&lt;/a&gt; також ще пропонує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Заживати/зажити ліки&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пити/випити ліки&lt;/strong&gt; - а коли говоримо про напій, то також кажемо &quot;випити ...&quot;, так само ще й можна сказати &quot;зажити ...&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2019-01-17T16:43:27.210" LastActivityDate="2019-01-17T16:43:27.210" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5405" PostTypeId="2" ParentId="5391" CreationDate="2019-01-17T19:26:41.990" Score="4" Body="&lt;p&gt;В українській мові немає крилатого виразу «ни пуха, ни пера». Це калька з російської. Відповідної одіоми немає, тому перекладають так: «ні цвяха, ні жезла», «ні пушинки, ні шерстинки» чи « ні хвоста, ні луски». Зазвичай відповідають - «до біса!».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1879" LastActivityDate="2019-01-17T19:26:41.990" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5406" PostTypeId="2" ParentId="5196" CreationDate="2019-01-17T19:51:41.267" Score="8" Body="&lt;p&gt;Ложать-це суржик, а стелити можна скатертину. Асфальт кладуть. &#xA;Додам приклади з українських ЗМІ:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«У Києві асфальт кладуть прямо на сніг». УКРІНФОРМ.&#xA;«На Волині селяни зняли відео , як робітники крадуть асфальт просто на шар снігу». Телеканал Україна.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1879" LastActivityDate="2019-01-17T19:51:41.267" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5407" PostTypeId="2" ParentId="5367" CreationDate="2019-01-17T19:54:02.633" Score="10" Body="&lt;p&gt;Правильно — &lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%9D%D0%B5%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;у неславі бути&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Погубиш їх, і їх слава стане їм в неславу.&lt;/em&gt; «Давидові псалми» Т. Г. Шевченко.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ой він її не займає, бо сватати має, він до неї не горнеться, неслави боїться.&lt;/em&gt; КС. 1887. VIII. 774.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1879" LastEditorUserId="1067" LastEditDate="2019-04-11T20:51:32.170" LastActivityDate="2019-04-11T20:51:32.170" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5408" PostTypeId="2" ParentId="5370" CreationDate="2019-01-17T20:07:16.547" Score="8" Body="&lt;p&gt;Рішення приймають одностайно .&#xA;Приклади з українських новин:&#xA;«Рішення про воєнний стан не буде одностайним». Еспресо.TV&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Парафіяни одностайно проголосували за рішення щодо переходу до Православної церкви України» Ukr. Press.info&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ОДНОГОЛО́СНО. Присл. до одноголосний. Китайська народна музика.. одноголосна. Одноголосно співає хор, одноголосно грає оркестр народних інструментів (Народна творчість та етнографія, 4, 1962, 110); Головою земельної комісії майже одноголосно обрали Тимофія Горицвіта (Михайло Стельмах, II, 1962, 20).&#xA;Словник української мови&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1879" LastActivityDate="2019-01-17T20:07:16.547" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5409" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5415" CreationDate="2019-01-18T08:45:04.053" Score="6" ViewCount="5836" Body="&lt;p&gt;СУМ-11 містит обидва прикметники &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oranzhevyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Оранжевий&lt;/a&gt; а, е. Те саме, що жовтогарячий. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pomaranchevyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Помаранчевий&lt;/a&gt;1. Прикм. до помаранча і помаранч. 2. Який має колір&#xA;  шкірки помаранчі; оранжево-червоний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене часто виправляють, що в українській мові немає кольору &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;оранжевий&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а лише &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;помаранчевий&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику синонімів&lt;/a&gt; ці прикметники подаються, як синоніми. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна вживати обидва слова, як взаємозамінні? Чи варто розмежовувати вживання цих прикметників? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2022-04-23T01:31:44.757" Title="Вживання прикметників оранжевий та помаранчевий" Tags="|вживання-слів|синоніми|прикметники|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5410" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-18T10:00:58.360" Score="5" ViewCount="145" Body="&lt;p&gt;Допоможіть перекласти з російської &quot;Советское шампанское&quot;. Воно буде &quot;советскоє&quot;, &quot;совєтське&quot; чи &quot;радянське&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1861" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2019-01-18T19:32:23.753" LastActivityDate="2019-01-18T19:32:23.753" Title="Як правильно перекласти з російської &quot;Советское шампанское&quot;?" Tags="|переклад|росіянізм|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2019-01-21T19:28:26.910" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5411" PostTypeId="2" ParentId="5410" CreationDate="2019-01-18T15:35:29.863" Score="8" Body="&lt;p&gt;В загальній практиці не прийнято перекладати назву торгівельної марки на інші мови. &#xA;Наприклад, російський &quot;Сбербанк&quot; в Україні діє під назвою &quot;Сбербанк&quot;, а не &quot;Сбєрбанк&quot; - &lt;a href=&quot;https://ua.sberbank.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;офіційна сторінка&lt;/a&gt;.&#xA;Так само й &quot;Советское Шампанское&quot; є зареєстрованою торгівельно маркою, тому перекладати її назву на українську мову не варто. Інша справа, що частина назви (&quot;Советское&quot;) підпадає під дію закону &quot;Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їх символіки&quot; і стала забороненою. Тому, &quot;Київський завод шампанських вин &quot;Столичний&quot; &lt;a href=&quot;http://www.sekt.kiev.ua/ua/news/zmni-u-nazv-tm-sovetskoe-shampanskoe&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;змінив назву торгівельної марки&lt;/a&gt; з &quot;Советское Шампанское&quot; на &quot;Советовское Шампанское&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1887" LastActivityDate="2019-01-18T15:35:29.863" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5412" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-18T17:39:29.857" Score="6" ViewCount="183" Body="&lt;p&gt;Намагаюся локалізувати Pleroma (&lt;a href=&quot;https://git.pleroma.social/pleroma/pleroma-fe&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://git.pleroma.social/pleroma/pleroma-fe&lt;/a&gt;).&#xA;Це словосполучення вживається на позначення особливості (feature) поточного серверу, де встановлена ця програма, і означає те, що даний сервер грає роль прошарку (проксі) для медіа-файлів, які надходять з інших серверів та показуються у стрічці новин. Зокрема, поточний сервер кешує ці файли, і, коли вони змінюються на серверах-джерелах, оновлює їхню копію у себе вдома.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я думаю перекласти це як &quot;медіа-прошарок&quot;, але воно, на перший погляд, не звучить зрозумілим.&#xA;&quot;медіа-проксі&quot; - занадто англомовне, але поки що я переклав саме так (краще, ніж ніяк).&#xA;Що ви скажете з приводу &quot;медіа-посередник&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1888" LastEditorUserId="1888" LastEditDate="2019-01-21T17:27:03.940" LastActivityDate="2021-11-11T09:57:30.633" Title="Як грамотно перекласти &quot;media proxy&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="4" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5413" PostTypeId="2" ParentId="5409" CreationDate="2019-01-18T19:11:20.233" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У народі «помаранчем» («помаранчою») часто називають звичайний, солодкий апельсин (Cītrus sinēnsis)[3], проте насправді ці рослини належать до різних, хоча й споріднених видів. На честь померанця жовтогарячий колір також називають «помаранчевим» — останнім часом це слово набуло значного поширення в україномовних джерелах. У польській мові щодо обох видів цитрусових вживається назва pomarańcza: померанець називається pomarańcza gorzka («гіркий помаранч»), апельсин — pomarańcza chińska («китайський помаранч»).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Назви «померанець», «помаранч», «помаранча» походять від італ. pomarancia (утвореного від pomo — «яблуко» + arancia — «апельсин»): перша через посередництво рос. померанец і нім. Роmеrаnzе, інші — через пол. pomarańcza.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже,  &quot;помаранчевий&quot; вживається в українській мові на позначення &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;жовтогарячого&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pomaranchevyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оранжево-червоного&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Оранжевий&lt;/a&gt; в ЕСУМ т. 4, с.207 &quot;від фр. orange (апельсин; &lt;strong&gt;жовтогарячий&lt;/strong&gt;), лат. arancia (ст. melarancia, букв. апельсинове яблуко).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, ці 2 слова вживаються в українській мові вживають на позначення жовтогарячого кольору, що і підтверджує &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;cловник синонімів&lt;/a&gt;, наведений Вами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1502" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-19T10:55:11.720" LastActivityDate="2019-01-19T10:55:11.720" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5414" PostTypeId="2" ParentId="5412" CreationDate="2019-01-18T20:05:46.037" Score="6" Body="&lt;p&gt;Скоріше за все цей термін не перекладається, а українською мовою буде &lt;strong&gt;&quot;медіа-проксі&quot;&lt;/strong&gt;.&#xA;Аргументую тим, що саме слово &quot;проксі&quot; не перекладається. Так само й інші подібні терміни, наприклад:&#xA;- інтернет&#xA;- вай-фай&#xA;- блютус тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1887" LastActivityDate="2019-01-18T20:05:46.037" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5415" PostTypeId="2" ParentId="5409" CreationDate="2019-01-18T20:17:05.613" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Оранжевий&lt;/em&gt; точно не є неправильним. Це слово не лише є в усіх словниках, а й щонайменше з кінця XIX ст. вживається в українській літературі, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ордери не менше, якъ и на мундурі, сияли золотомъ и різнобарвними стрічками въ куті простоі майорськоі гостинні, котору небога звала світлицею, однакъ зъ ними змагались ярко-оранжеві чорнобривці, понсовий королівъ-цвітъ и пишні пахучі звоздики (російськомовна повість П. Куліша «Майоръ» в перекладі на українську Л. Лонгина, у часописі «Правда (письмо наукове и литературне)» за 1867 рік, Львів).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зірниця вийшла з палати, махнула хусточкою і до самих копитів Громовикового коня розіслався довгий міст з хмарок, застелений та обвішаний рожевими та оранжевими килимами та хустками (Іван Нечуй-Левицький, «Скривджені й нескривджені», 1886).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Довгаль так почервонів, що борода його стала страшенно жовта, а вуха оранжеві (Володимир Винниченко, «Таємна пригода», 1910).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені важко сказати, чи абсолютно синонімічні &lt;em&gt;оранжевий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;помаранчевий&lt;/em&gt;. Я завжди вважав їх повними синонімами, але за наведеним Вами ж тлумаченням із СУМ-11 — «помаранчевий = &amp;lt;…&gt; оранжево-червоний &amp;lt;…&gt;» — начебто випливає, що помаранчевий має бути ближчим до червоного, ніж оранжевий (який у свою чергу, відповідно, має бути ближчим до жовтого)? Чи це справді так, чи це просто неточність у СУМ-11, мені важко сказати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А є ще слово &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27254&amp;amp;page=914&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;жовтогарячий&lt;/a&gt; (а також забуте &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/15318-zhovtozhar.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;жовтожар&lt;/a&gt;). У статті &lt;a href=&quot;https://ua-etymology.livejournal.com/82295.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Оранжевий — помаранчевий»&lt;/a&gt; maksymus наводить свій погляд на історію цих слів і відтінки їх значень, а також є деякі цікаві коментарі. Щоправда, мені важко сказати, чи повністю правильна там інформація (зокрема, мене дивує те, що згідно з тією статтєю, на відміну від СУМ-11, оранжевий, навпаки, темніший за помаранчевий).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-01-18T20:17:05.613" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5417" PostTypeId="2" ParentId="4378" CreationDate="2019-01-18T22:50:02.947" Score="7" Body="&lt;p&gt;Очевидно, в українських словниках цього терміну не існує, так само як і необхідних складових цієї спеціалізації — фронтенд та бекенд розробник.&#xA;Коректним є використання трьох варіантів, адже в українській мові аналогів цієї спеціалізації поки що немає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1. Фулстек-розробник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади вживання схожого терміну &quot;Фронтенд-розробник&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Що вивчати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фронтенд-розробнику&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в 2018 році?&#xA;  Програмування # розвиток &#xA;   У цій статті докладно розглянемо, що слід вивчати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фронтенд-розробнику&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, щоб стати затребуваним фронтендером в 2018 році.&#xA;  Чим займається &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фронтенд-розробник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&#xA;  Кожне веб-додаток складається з двох частин: фронтенда - клієнтської частини веб-додатки, яка містить все, що ви бачите і з чим взаємодієте в браузері як користувач додатка, і бекенд, або серверної частини, в якій зберігаються дані веб-додатки, оновлюються і обробляються, а потім передаються клієнтської частини. — &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/iabs.uz/posts/%D1%89%D0%BE-%D0%B2%D0%B8%D0%B2%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D1%84%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B4-%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%83-%D0%B2-2018-%D1%80%D0%BE%D1%86%D1%96-%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BA-______________/1877914948937343/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Наталія Теплухіна (GitLab) — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фронтенд-розробник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, великий поціновувач фреймворку Vue.js та один з контриб’юторів до Vue-екосистеми. Працює Senior Frontend Engineer в компанії GitLab. — &lt;a href=&quot;https://dou.ua/calendar/24106/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2. Фулстек розробник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади вживання схожого терміну &quot;Фронтенд розробник&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Чому варто оволодіти професією &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Фронтенд розробника&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;? Бажаєш Творити? Саме &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фронтенд розробник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; робить видиму для клієнта красу. Будь-яка мінімальна робота вже помітна оку, на противагу розробці бекенду, де все «під капотом». Візуально помітний розвиток проекту надихає на роботу, адже одразу результат можна побачити. — &lt;a href=&quot;http://academy.softgroup.ua/uk/angularjs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Професії: Front-End Developer (Фронтенд Розробник), C#/.Net Back-End Developer (C#/.Net Бекенд Розробник). — &lt;a href=&quot;http://www.fullstack.com.ua/home/developer-way&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;3. Фул-стек розробник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади вживання схожого терміну &quot;Фронт-енд розробник&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Фронт-енд розробник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (з англ. «Front-end developer») —  це програміст, що займається розробкою користувацького інтерфейсу, тобто зовнішньої публічної частини сайту в браузері. Головне завдання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фронт-енд розробника&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — зробити максимально зручним взаємодію користувачів з сайтом або веб-додатком. — &lt;a href=&quot;https://talent.ua/uk/resume-shablon/frontend_developer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зазначу, що &quot;Універсальний розробник&quot; не підходить, адже цей термін досить розмитий й може означати будь-що. Наприклад, так можна сказати про розробника, який знає декілька мов програмування, але це не означає, що він знає мови програмування, необхідні як для створення бекенду, так і для створення фронтенду. В той же час, &quot;Фулстек розробник&quot; є досить конкретним поняттям й означає, що людина вправно володіє як навичками фронтенд розробника, так і бекенд розробника. Цього достатньо, щоб самому з нуля створити будь-яку програму (веб, десктопну, тощо).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1887" LastEditorUserId="1887" LastEditDate="2019-01-22T19:34:22.040" LastActivityDate="2019-01-22T19:34:22.040" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5419" PostTypeId="2" ParentId="4378" CreationDate="2019-01-20T15:38:20.717" Score="0" Body="&lt;p&gt;Можна піти трохи далі ніж &lt;em&gt;фулстек-розробник&lt;/em&gt; і перекласти як &lt;strong&gt;розробник повного стека&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;веб-розробник повного стека&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;стек&lt;/em&gt; тут варто залишити, бо йдеться про стек технологій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Примітно, що JavaScript очолив відразу три рейтинги: за версією &lt;strong&gt;девелоперів повного стека&lt;/strong&gt;, фронт-енд і бек-енд розробників.   &lt;/sub&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt;// &lt;a href=&quot;http://www.itcluster.ck.ua/all-events/item/435-opublikovano-rejting-mov-programuvannya-na-stackoverflow-lidirue-javascript&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Опубліковано рейтинг мов програмування на Stackoverflow: лідирує JavaScript&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-22T11:27:48.983" LastActivityDate="2019-01-22T11:27:48.983" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5420" PostTypeId="2" ParentId="5292" CreationDate="2019-01-20T17:29:58.660" Score="6" Body="&lt;p&gt;There's another case when the comma before &quot;що&quot; is not needed: when you're using conjunction &quot;так що&quot;. It means &quot;so&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Compare theese two examples:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пішов дощ, &lt;strong&gt;так що&lt;/strong&gt; ми не могли залишатись на вулиці.&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;It started to rain, &lt;strong&gt;so&lt;/strong&gt; we could not stay outdoors.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пішов дощ &lt;strong&gt;так, що&lt;/strong&gt; ми не могли залишатись на вулиці.&lt;br&gt;&#xA;&quot;Так&quot; was used here, which means &quot;in that way&quot;, but the connotation is up to you. So now the sentence means:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;It started to rain &lt;strong&gt;so much&lt;/strong&gt; that we could not stay outdoors.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1060" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2020-04-20T10:20:53.627" LastActivityDate="2020-04-20T10:20:53.627" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5421" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5422" CreationDate="2019-01-20T18:58:38.553" Score="2" ViewCount="143" Body="&lt;p&gt;Фраза виникла в контексті обговорення як англійці вітають одне одного:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;In terms of number of letters&lt;/em&gt; &quot;How are you?&quot; and &quot;How is it?&quot; are identical.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;З точки зору кількості літер&lt;/em&gt; фрази ідентичні/рівнозначні? &lt;em&gt;В плані кількості літер&lt;/em&gt;...?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо це дійсно коректні варіанти, але я не певен. Питаю, щоб упевнитись.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1639" LastEditorUserId="1639" LastEditDate="2019-01-21T11:38:56.690" LastActivityDate="2019-01-21T11:38:56.690" Title="Як перекласти з англійської &quot;in terms of number of letters&quot;?" Tags="|переклад|from-english|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5422" PostTypeId="2" ParentId="5421" CreationDate="2019-01-20T20:26:55.480" Score="3" Body="&lt;p&gt;Можна:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«З погляду кількості літер…».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема «Словник української мови» в 11 томах в статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poghljad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«погляд»&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;♦ З погляду: &amp;lt;…&gt; б) (чого, якого) стос. до чого, з боку чого. Пролог мені дуже сподобався в першім уступі.., навіть нічого не можу сказати з погляду стилю (Леся Українка, V, 1956, 437).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На практиці використовують «з точки зору кількості літер…». Хоча думки щодо того, &lt;a href=&quot;/q/3990&quot;&gt;чи справді українській мові приматанна конструкція «точка зору»&lt;/a&gt; — дехто вважає, що загалом її слід замінити на конструкцію «кут зору», а в цьому випадку «кут зору» радше недоречне — однак принаймні «Словник української мови» в 11 томах словосполучення «точка зору» фіксує і на практиці це словосполучення вживається в потрібному значенні, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В дальшому до роботи треба ставитися з точки зору бойового виховання частин. //«Вісті ВУЦВК», 1927.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Де-факто вживається в цьому значенні і «в плані кількості літер…». Хоча я не бачу жодного тлумачення слова «план» у тлумачних словниках, яке б дозволяло таке переносне значення, однак я бачу приклади вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В обох випадках — і в плані політичної роботи, і в методах звикло йшли напомацки, шарпаючись з одного кінця в другий, не ведучи маси за собою, але йдучи за нею. //Дмитро Донцов, «Підстави нашоі політики», 1921.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В якому плані трактував Маркс той начебто й рідний йому рух? В плані сучасної йому боротьби, і саме тоді, коли воно, зігравши свою революційну роль, продовжувало культивувати гегелівський ідеалізм. Ми ж на молодогегельянство мусимо дивитись в плані ретроспекції і прикладати до нього об'єктивний метод. //Микола Хвильовий, «Україна чи Малоросія», 1926.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Пишучи два роки тому про «Поетичну діяльність Куліша» і розглядаючи матеріали його «Позиченої кобзи», — правда, в плані історико-літературному, — я прийшов був до висновку, що на тлі своїх попередників і навіть багатьох сучасників Куліш-перекладач був великим кроком наперед, а деякі стилістичні особливості його перекладів не втратили свого значення навіть для нашої доби, як прекрасний приклад вирощування на ґрунті народно-поетичного та старо-книжницького стилю «художливо-кунштовного слова». //Микола Зеров, «У справі віршованого перекладу», 1928.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;При підготовці відповіді використовувалися матеріали &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/?corpname=grac3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Генерального регіонально анотованого корпусу української мови (ГРАК)&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-01-20T20:26:55.480" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2019-01-20T20:26:55.480" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5424" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5425" CreationDate="2019-01-21T15:33:25.930" Score="6" ViewCount="2893" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=ru&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0%20%D0%B2%D1%8B%D1%80%D1%83%D1%87%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt; перекладач подає&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;палочка виручалочка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, я невпевнена, що це нормативний переклад. В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/palychka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; стаття &quot;паличка&quot; не мість словосполучення &quot;павличка виручалочка&quot;. Натомість є стаття &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/palychka-stukalochka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;палочка-стукалочка&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Назва дитячої гри, а також дрючечок, дощечка і т. ін., що&#xA;  використовуються у цій грі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це не те, що я шукаю. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно зробити переклад словосполучення &quot;палочка выручалочка&quot; в значені паличка, яка допомагає (як у &lt;a href=&quot;https://deti-online.com/skazki/skazki-suteeva/palochka-vyruchalochka/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;казці&lt;/a&gt;)? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-25T21:33:56.927" Title="Переклад &quot;палочка выручалочка&quot;" Tags="|переклад|росіянізм|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5425" PostTypeId="2" ParentId="5424" CreationDate="2019-01-21T18:04:28.307" Score="5" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://univer.nuczu.edu.ua/tmp_metod/1047/%D1%E0%E2%F7%E5%ED%EA%EE%20%CB.%20%C3._%D0%EE%F1%B3%E9%F1%FC%EA%EE-%F3%EA%F0%E0%BF%ED%F1%FC%EA%E8%E9%20%F1%EB%EE%E2%ED%E8%EA%20%F1%EB%EE%E2%EE%F1%EF%EE%EB%F3%F7%E5%ED%FC.%20%D2%F0%F3%E4%ED%EE%F9%B3%20%EF%E5%F0%E5%EA%EB%E0%E4%F3.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Савченко&lt;/a&gt; (ст. 246 ПДФ) бачимо переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;палочка-выручалочка волшебная&quot; - &quot;&lt;strong&gt;паличка-виручалочка чарівна&lt;/strong&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українсько-російский і російсько-український фразеологичний словник (Олейник І. С., Сидоренко М. М.) дає ще й варіант &quot;&lt;strong&gt;паличка-стукалочка&lt;/strong&gt;&quot; (даремно ви відкидаєте такий варіант перекладу, бо серед &lt;a href=&quot;https://phraseology.academic.ru/8257/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0-%D0%B2%D1%8B%D1%80%D1%83%D1%87%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значень&lt;/a&gt; &quot;палочки-выручалочки&quot; є &quot;дитяча гра&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На форумі &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t724.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник UA&lt;/a&gt; також розглядали це питання. Окрім наведених вище варіантів там також пропонують &quot;&lt;strong&gt;паличка-рятуваличка&lt;/strong&gt;&quot;. Але дуже багато варіантів є на сторінці &lt;a href=&quot;https://ua-mova.livejournal.com/775713.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЖЖ&lt;/a&gt; присвяченій українській мові (звичайно джерело не є 100% надійним, але деякі варінти заслуговують уваги):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чарівна паличка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чарівний жезл&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Патичок-допомогачок&lt;/strong&gt; (не знаю чому, але мені такий варіант подобається найбільше)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Патичок-помагайло&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Патик-помагай&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також ще дуже хороший варіант можна знайти в &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D1%8B%D1%80%D1%83%D1%87%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському народному сучасному словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Патичок-рятівничок&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2019-01-25T21:33:56.927" LastActivityDate="2019-01-25T21:33:56.927" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5426" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5438" CreationDate="2019-01-21T19:16:54.863" Score="1" ViewCount="612" Body="&lt;p&gt;На позначення спиртово-горілчаних заводів є питомо українське слово, от тільки як його правильно писати?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 немає слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghuraljnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гуральня&lt;/a&gt;&quot;, але є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/guraljnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґуральня&lt;/a&gt;&quot;, але якщо подивитися на сам &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/p/2/195/2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник&lt;/a&gt; — стає зрозуміло, що це просто помилка, а слово - таки &quot;гуральня&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тоді дивлюся &quot;СУМ-20&quot;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ҐУРА́ЛЬНЯ&lt;/strong&gt;, і, ж., заст. Спирто-горілчаний завод. Там в березі є човни управителя ґуральні, на котрих рибалки ловлять коропи (І. Нечуй-Левицький); Того вечора зупинилась панська ґуральня: насос, що подавав воду з ставка, зіпсувався (В. Кучер); У винниківській улоговині поблизу ґуральні пана Залеського притулилася до жовтого горба така мізерна халабудка (Р. Іваничук).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Статті &quot;гуральня&quot; в СУМ-20 немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B3%D1%83%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грінченка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гура́льня, ні, ж. = Ґуральня. Ном. № 11659.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D2%91%D1%83%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ґура́льня&lt;/a&gt;, ні, ж. Водочный заводь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, маємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;СУМ-11: гуральня&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;СУМ-20: ґуральня&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Грінченко: гуральня=ґуральня&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Кому з них вірити, як це перевірити, чи обидва слова літературні, чи лише одне з них? Невже СУМ-20 брав електронну версію СУМ-11, копіював її й не перевіряв?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-01-21T21:54:54.997" LastActivityDate="2019-01-24T09:38:14.060" Title="&quot;Гуральня&quot; чи &quot;Ґуральня&quot;?" Tags="|вибір-слова|іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5427" PostTypeId="2" ParentId="5426" CreationDate="2019-01-21T20:10:27.337" Score="3" Body="&lt;p&gt;Якшчо поглянути знов на словник, то можна помітити — там лиш буква &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;, цєбто &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt; взагалі нема, як належить &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D2%90#%D0%A0%D0%B0%D0%B4%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%BE%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;покрокового напряму&lt;/a&gt; Совіцької узурпацької влади за змосковченя украӥнської. Цє помітно і за такими словами як &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/gazda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ґазда&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/agrus&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;аґрус&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/gyrlyga&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ґирлиґа&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; тошчо, котрі відоміші зі затверџеним вживом букви &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;, але тоді записані, як належно за лінією партіӥ, буквою &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;. Тому цє не «просто помилка», а належне, хоч і не зовсїм послїдовне — порівняьте: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zhjuri&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;жюрі&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; не замінили, а просто вказали на застарілість &lt;em&gt;(можливо через те, шчо цє було шче з клясичного)&lt;/em&gt; — виправленє авторами електроного словника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли вже розлядати на правильність слова з, як належно, врахуванєм букви &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;. То на першиь погляд наче нема ріжницӥ — першопнєм є знаьме &lt;em&gt;гор&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;горіти&lt;/em&gt; (тут від польського &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D2%91%D1%83%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;gor*&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де &lt;em&gt;g = ґ&lt;/em&gt;), отже довід за &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;. Однак з цӧго також випливає: &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; стає &lt;em&gt;о&lt;/em&gt;, отже &lt;em&gt;горальна&lt;/em&gt; — в описах є навіть згадане &lt;em&gt;горілчаниь&lt;/em&gt;. Але питанє тут лиш про &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;, отже арґумент обернениь: з типовим декотрозахідним &lt;em&gt;уканєм&lt;/em&gt; при ненаголошеного &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; (тут наголос на &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;) мусить збереги і &lt;em&gt;ґеканя&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До цӧго ж арґументу: провідні словники, хоч і деякі з деякими сумнівніми якостями, наводять саме &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;, шче ж бо Грінченко &lt;em&gt;наводить&lt;/em&gt; на слово з &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;, а не навпаки.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок: &lt;strong&gt;ґуральня&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-01-21T20:22:14.380" LastActivityDate="2019-01-21T20:22:14.380" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5428" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-21T21:33:28.150" Score="2" ViewCount="81" Body="&lt;p&gt;У статті &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%96%D1%81%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%9B%D1%8E%D0%B4%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%B0_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кісельової Людмили Олександрівни&lt;/a&gt; &quot;&lt;a href=&quot;http://ekmair.ukma.edu.ua/bitstream/handle/123456789/14358/Kiselova_Semantychna_mova_folklornoi_tradytsii.pdf?sequence=1&amp;amp;isAllowed=y&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Семантична мова фольклорної традиції в поезії М. Клюєва та В. Свідзінського&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Меональний&lt;/strong&gt; тип опису [20, 55-56] створює систему натяків на основні події, що залишаються поза текстом; а система образів у цілому, апелюючи до «традиційних смислів», забезпечує глибинний підтекст, який певною мірою роз'яснює логіку «стикування» компонентів циклу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В інтернеті й основних словниках не знаходжу значення цього терміну. Допоможіть зрозуміти, будь ласка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-01-21T22:50:40.353" Title="Що таке &quot;меональний&quot;?" Tags="|значення-слів|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5429" PostTypeId="2" ParentId="5428" CreationDate="2019-01-21T22:50:40.353" Score="2" Body="&lt;p&gt;Такі слова красше шукати за пнєм, цєбто розкладаємо &lt;em&gt;&lt;strong&gt;меон&lt;/strong&gt;·аль·ний&lt;/em&gt;. Про всяк бажано шукати далї впливовими мовами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось наприклад &lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/meonic&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;анґліьською&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Philosophy&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Of, relating to, or consisting of a kind of pregnant nothingness or void (as distinguished from an absolute blank nothingness) having the potential to transform into matter.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Origin&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1930s. From ancient Greek μὴ ὄν (more fully τό μὴ ὄν that which is not, nothingness, void (Plato, citing a fragment of Parmenides; from τό, neuter definite article + &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%BC%CE%AE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;μή&lt;/a&gt; not (from an Indo-European base also found in the Sanskrit negative particle mā) + &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%E1%BD%84%CE%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ὄν&lt;/a&gt;, neuter present participle of εἶναι to be: see onto-)) + -ic, after Russian &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D0%BE%D0%BD_(%D1%84%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84%D0%B8%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;меон&lt;/a&gt;ический.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цє штибу порожнечи [чогось], котра має змогу заповнити ся. Шчодо самого виразу: &lt;em&gt;ме&lt;/em&gt; означає &lt;em&gt;запереченє&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ni&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нї&lt;/a&gt;, а &lt;em&gt;он&lt;/em&gt; — сутьче, ӧго легко взнати за відомішим словом з тим самим пнєм як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;онтолоґія&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча украӥнською можна теж шчось знаьти, наприклад: перекладають як &lt;a href=&quot;http://journals.uran.ua/index.php/2225-7586/issue/viewFile/3303/1032#page=113&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;несуще&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://vseslova.com.ua/word/%D0%95%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84.)-125609u&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;небуття&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://norma.lviv.ua/data/uploads/book/onishenkowww.pdf#page=47&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ніщо&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цїкаво, шчо &lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/shtepa1977/shtepa1977_djvu.txt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Штепа&lt;/a&gt; наводить:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;меонічний — казковий&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дешчо незрозуміло: перша думка навіює про чогось несправжӧго чи дитячого. Але, на мою думку, цє не зовсїм так, передусӥм, цє &lt;em&gt;вигадане&lt;/em&gt;, котре не обовязково є суто для дїтеь чи нездїьснене в справжнӧму сьвіті — згадаьте казку про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%B5_%D0%B2%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BB%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Голого короля&lt;/a&gt;, котра без взагалі чаклунських подїь чи речеь — оркім згадки, але ми теж можемо казати в справжнӧму сьвіті будьшчо. Цєбто дешчо схоже за описом в запитанї — вигадане без згадки реального чи ӧго можливого, тут для прикладу вже згодить ся &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B8_%D0%A6%D0%B8%D0%B1%D1%83%D0%BB%D1%96%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Цибуліно&lt;/a&gt; — з наьчарівного лиш самі герої, але ӥх характери чи дїї легко відносно перенести до справжнӧго сьвіту. Отже понятє підходить, але занадто широке, шчо вже не дуже.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-01-21T22:50:40.353" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5430" PostTypeId="2" ParentId="5412" CreationDate="2019-01-22T09:35:10.537" Score="2" Body="&lt;p&gt;Тип проксі, який ви описали це &lt;strong&gt;кеш&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але при перекладі треба врахувати такий момент, що коли користувач шукатиме відповідь на своє питання в інтернеті. то дуже імовірно він його знайде англійською, тому бажано, щоб різниця між українським і англійськими відповідниками не була надто великою, тобто варто робити дослівні переклади.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходячи з попереднього абзацу, можна перекласти як &lt;strong&gt;медіа-проксі&lt;/strong&gt; або, якщо там достатньо місця, то &lt;strong&gt;медіа-проксі (кеш)&lt;/strong&gt;. (Хоча, звісно, українськості це не додає.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-01-22T09:35:10.537" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5431" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-22T16:16:54.187" Score="6" ViewCount="2994" Body="&lt;p&gt;Цікавить, що означає слово &quot;мачка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зустрів його в виразі: &quot;Мачку засвітити&quot;, який означає &quot;дати ляпаса&quot;. Але не розумію чи &quot;мачка&quot; - це ляпас, чи це щось інше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знайшов такого слова в СУМі, а в &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/10/53404/117431.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Русинсько-українському словнику&lt;/a&gt; знайшов, що &quot;&lt;strong&gt;мачка&lt;/strong&gt; - мацур&quot; - це те саме що &quot;&lt;strong&gt;кішка&lt;/strong&gt; - кіт&quot;. Але в такому випадку, я не розумію до чого там слово &quot;засвітити&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-09-19T10:56:38.250" Title="Що таке &quot;мачка&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5432" PostTypeId="2" ParentId="5412" CreationDate="2019-01-22T17:46:19.050" Score="4" Body="&lt;p&gt;Наскільки я розумію, це якась конфігурація цієї програми, що може мати одне з двох значент — «так» або «ні».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тоді я пропоную такі варіанти перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;проксіювати медійні дані&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;проксіювати медійні файли&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;проксіювати медіа-дані&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;проксіювати медіа-файли&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;виступати посередником для медійних даних&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;виступати посередником для медійних файлів&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;виступати посередником для медіа-даних&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;виступати посередником для медіа-файлів&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-01-22T17:46:19.050" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5433" PostTypeId="2" ParentId="5431" CreationDate="2019-01-22T18:41:48.187" Score="4" Body="&lt;p&gt;Зустрів такиь вираз в творі пана Франка&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.i-franko.name/uk/Verses/ZVershynINyzyn/TjuremniSonety/NeVilnoVKazni.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Не вільно в казні тютюну курити…»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Не вільно в казні тютюну курити,&lt;br&gt;&#xA;  Книжок читати, ні свічок світити,&lt;br&gt;&#xA;  Не вільно в візитирку говорити,&lt;br&gt;&#xA;  В вікно глядіти, грішми що платити.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Папір і олівець при собі мати –&lt;br&gt;&#xA;  Для арештанта се тяжка провина;&lt;br&gt;&#xA;  Ножа теж казня мати не повинна,&lt;br&gt;&#xA;  Хліб нігтями й зубами треба рвати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А ключник, стражник може в кождій хвили&lt;br&gt;&#xA;  Перетрясти все в казні, обшукати&lt;br&gt;&#xA;  Вас до сорочки, &lt;strong&gt;«мачку засвітити»&lt;/strong&gt;, &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І язиком, як хоче, вас честити,&lt;br&gt;&#xA;  За кару вас в «густую» казню дати,&lt;br&gt;&#xA;  Де б вас кумпани обкрадали й били.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там є підказка, котра сумісна з вашою — вираз значить &lt;strong&gt;дати ляпаса&lt;/strong&gt;. Про &lt;em&gt;мачку&lt;/em&gt; нїц. &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/27915-machka.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грінченко&lt;/a&gt; вказує окрім &lt;em&gt;кішки&lt;/em&gt; також на:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;2) = &lt;strong&gt;баґа&lt;/strong&gt;. Шух. І. 277. Cм. &lt;strong&gt;омачка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;баґа&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1982/EtSlUkrM_1982.pdf#page=108&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мадярського похоџеня&lt;/a&gt; — &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/bag%C3%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;bagó&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — і значить &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/rizne/etno2.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;недогарки з люльки&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, шчо за смислом лїпше, як на мене, підходить, бо: близьке до теми вязницї, а також цӧго можна &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=32228&amp;amp;page=1042&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сьвітити&lt;/a&gt;, до того ж є иншиь &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nedogharok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приклад&lt;/a&gt; в прямому значінї:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Вигоріла свічка, Леон засвітив недогарок, але і той скоро кінчився&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-01-25T18:04:38.677" LastActivityDate="2019-01-25T18:04:38.677" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5434" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-23T08:01:16.747" Score="4" ViewCount="235" Body="&lt;p&gt;Як перекласти &lt;em&gt;отражающий элемент&lt;/em&gt;? Йдеться про елемент конструкції дзеркал автомобілю. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сплошной резистивный &lt;em&gt;отражающий элемент&lt;/em&gt; выполняется в виде пленки на&#xA;  обратной стороне оптического элемента, одновременно выполняющий&#xA;  функцию отражающего слоя.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Процитовано &lt;a href=&quot;http://avto-i-avto.ru/ustrojstvo-avto/zerkalo-zadnego-vida-vnutrennee-i-naruzhnye-kakie-byvayut-i-zachem-nuzhny.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошуки в інтернеті дали такі варіанти: &lt;em&gt;відбиваючий елемент&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відражаючий елемент&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дзеркало&lt;/em&gt;. Який з них найбільше підходить? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1896" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-01-23T09:34:27.630" LastActivityDate="2019-01-25T11:51:16.673" Title="Як перекласти &quot;отражающий элемент&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5435" PostTypeId="2" ParentId="5434" CreationDate="2019-01-23T09:53:18.093" Score="5" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Процесові прикметники, тобто віддієслівні прикметники, що називають:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;здатність бути підданим дії (інтеґровний, йонізовний, (з)руйновний, синтезовний, фільтровний) &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;призначення виконувати дію (інтеґрувальний, йонізувальний, синтезувальний, фільтрувальний) &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;здатність виконувати дію (йонізівний, руйнівний, фільтрівний), як окрема мікросистема найменувань видових понять у науковій мові ще не були об’єктом спеціального дослідження.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;// &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/162&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРОЦЕСОВІ ПРИКМЕТНИКИ В НАУКОВІЙ МОВІ&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У вашому випадку підходить пункт два, тобто &lt;strong&gt;відбивальний елемент&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна подивитись варіанти, що їх пропонує &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%B6%D0%B0%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B9%20&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Отража́ющий&lt;/strong&gt; – відбивни́й.&lt;br&gt;&#xA;  • &lt;em&gt;Предметы&lt;/em&gt;, -&lt;strong&gt;щие&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;лучи&lt;/em&gt; – ре́чі, що відбива́ють промі́ння.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Отражающий&lt;/strong&gt; – що відбива́є.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Російсько-український словник технічної термінології 1928р. (І. Шелудько, Т. Садовський)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Отражающий&lt;/strong&gt; – відбивни́й.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Російсько-український словник з інженерних технологій 2013р. (Марія Ганіткевич, Богдан Кінаш)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;отража́ющий&lt;/strong&gt; відбива́льний, відобража́льний&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Відбивни́й&lt;/strong&gt; – отражающий, отражательный.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-01-25T11:51:16.673" LastActivityDate="2019-01-25T11:51:16.673" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5436" PostTypeId="2" ParentId="4011" CreationDate="2019-01-23T10:42:22.400" Score="0" Body="&lt;p&gt;Можна також побачити визначення слова &quot;ативізація&quot; (від якого і утворилося дієслово &quot;активувати&quot;) на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/aktyvatsiia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Актива́ція&lt;/strong&gt; — переходження з недіяльного стану в діяльний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, коли ми активуємо SIM-карту, то ми змінюємо її стан (бо до цього вона не використовувалася, тобто була &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/neaktyvnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;неактивна&lt;/a&gt;&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, треба зазначити, що це слово має й інші значення, а також не варто плутати &quot;активувати&quot; та &quot;активізувати&quot;. Про це йдеться в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53392/29965.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературному слововживанні&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Активізувати&lt;/strong&gt;, -ую, -уєш, недок. і док. Робити діяльнішим, активнішим когось, щось: активізувати дослідження, активізувати&#xA;  зусилля, активізувати діяльність організму (серця), активізувати&#xA;  життєдіяльні ферменти. Пох.: активізація, активізований (активізований&#xA;  навчальний процес), активізуватися.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Активувати&lt;/strong&gt;, недок. і док. Збільшувати нагромадження енергії в організмі або речовині, посилювати діяльний стан: активувати молекули,&#xA;  активувати ріст організму, активувати фізіологічні функції людини.&#xA;  Пох.: активатор, активація, активований (активоване вугілля).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-23T10:42:22.400" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5437" PostTypeId="2" ParentId="5434" CreationDate="2019-01-24T09:15:10.720" Score="-4" Body="&lt;p&gt;&quot;Отражение&quot; перекладається як &quot;вiдображення&quot;.&#xA;Таким чином, “отражающий элемент” - &quot;вiдображаючий елемент&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1898" LastActivityDate="2019-01-24T09:15:10.720" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5438" PostTypeId="2" ParentId="5426" CreationDate="2019-01-24T09:38:14.060" Score="5" Body="&lt;p&gt;Етимологічний словник української мови засвідчує наявність звуку [&lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;] в сьому слові &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/2nYjo.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/2nYjo.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1633" LastActivityDate="2019-01-24T09:38:14.060" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5439" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-24T15:54:20.967" Score="8" ViewCount="545" Body="&lt;p&gt;У сфері будівництва вже багато років використовується слово &quot;Девелопер&quot;, що прийшло до нашої мови з англійської.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В інтернеті знайшлися гідні пояснення, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Девелопер - підприємець, що отримує свій прибуток від створення&#xA;  об'єктів нерухомості (девелопменту), для чого він виступає в якості:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;автора ідеї проекту, що створювати і де;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;набувача земельної ділянки під забудову;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;організатора проектування об'єкта (ліцензованими проектантами),&lt;br&gt;&#xA;  наймача &#xA;         генпідрядника (з ліцензією на виконання функцій генпідрядника),    керуючих нерухомістю (при необхідності);&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;фінансує сам або залучає у разі необхідності інвестиції.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.svdevelopment.com/ua/info_guide/polinfo/glossary/31/244/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЩО ТАКЕ «ДЕВЕЛОПМЕНТ» І ХТО ТАКИЙ «ДЕВЕЛОПЕР»?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також з інтернету вдалося дізнатися, що український закон використовує для цього лиш слово &quot;Замовник&quot;, і жодного разу &quot;Девелопер&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у&#xA;  користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством&#xA;  порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва&#xA;  або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/687-14&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Про архітектурну діяльність&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання в тому, чи можна дібрати синонім українського походження до слова &quot;Девелопер&quot;, особливо враховуючи, що існує й інша сфера його використання - цифрові технології, програмування, де усталена паралельна форма - &quot;розробник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2019-09-05T18:00:59.923" Title="Український синонім до слова &quot;девелопер&quot;" Tags="|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5440" PostTypeId="2" ParentId="5439" CreationDate="2019-01-24T16:43:34.317" Score="10" Body="&lt;p&gt;Є цілком вживане слово &lt;strong&gt;Забудовник&lt;/strong&gt;. Вікіпедія визначає його так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%B1%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Забудовник&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — це особа, яка у встановленому законодавством порядку отримала право на використання земельної ділянки для спорудження об'єктів житлового будівництва або згідно з укладеними договорами має право розпоряджатися житловою площею у будинках, які будуються (реконструюються).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Забудовником може виступати юридична особа, включаючи ФО-П.&lt;/em&gt; […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 визначає це слово так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zabudovnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЗАБУДО́ВНИК&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, чол. Той, хто будує що-небудь для себе.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20 визначає це слово так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27736&amp;amp;page=928&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЗАБУДО́ВНИК&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, ч. Той, хто щось споруджує, забудовує якусь територію. // Організація, яка займається спорудженням певного будівельного об'єкта на замовлення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-09-05T18:00:59.923" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5441" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-24T20:47:20.580" Score="6" ViewCount="213" Body="&lt;p&gt;Чи потрібно додавати іменник-кваліфікатор &quot;мова&quot;? Чи це якось врегульовано у словниках чи інших нормативних мовознавчих документах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Помітила на одному веб-сайті міжнародної дипломатичної установи із кількома локалізаціями, що європейські мови сайту названі одним словом (English, Deutsch, Italiano тощо), але при виборі української ця опція подана як &quot;Українська мова&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія є ненадійним та надостатньо офіційним джерелом, бо в ній для різних мов формат визначень назви мови відрізняється:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Українська мова&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - українська&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://es.wikipedia.org/wiki/Idioma_espa%C3%B1ol&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;idioma español&lt;/strong&gt; o &lt;strong&gt;castellano&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - іспанська, замість &quot;español&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://de.wikipedia.org/wiki/Deutsche_Sprache&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Die &lt;strong&gt;deutsche Sprache&lt;/strong&gt; bzw. &lt;strong&gt;Deutsch&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - німецька, Deutsch&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/English_language&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;English&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; -англійська мова, English (при цьому назва статті є &quot;English Language&quot;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але окрім неї не маю гадки, куди й дивитися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastActivityDate="2022-04-14T08:59:19.107" Title="&quot;Українська мова&quot; чи &quot;українська&quot;?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|власні-назви|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5442" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-25T10:42:29.480" Score="6" ViewCount="178" Body="&lt;p&gt;I noticed that &quot;&lt;strong&gt;хотя бы&lt;/strong&gt;&quot; in Russian becomes &quot;&lt;strong&gt;хоча б&lt;/strong&gt;&quot;`. Is it true that in the Ukrainian language letter &quot;ч&quot; sometimes corresponds to the Russian &quot;т&quot; when the words have the same proto-slavic root?&quot; Is this a phenomenon that can be found in other parallel words in Russian and Ukrainian or it is just an exception?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I'm asking it because I learnt a little bit Russian and I study Ukrainian too, and I can find a such rule helping me to identify words more quickly. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="995" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-01-27T12:18:35.313" LastActivityDate="2019-01-27T12:18:35.313" Title="Does the letter &quot;т&quot; in Russian tend to be &quot;ч&quot; in its Ukrainian parallel?" Tags="|фонетика|non-native-speaker|чергування|приголосні|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5443" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5445" CreationDate="2019-01-25T14:08:19.790" Score="2" ViewCount="207" Body="&lt;p&gt;Чи можна перекласти &quot;You can &lt;em&gt;configure&lt;/em&gt; application...&quot; як &quot;Ви можете &lt;em&gt;налагодити&lt;/em&gt;...&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У мене виникли сумніви чи правильно перекладати &lt;em&gt;configure&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;налагодити&lt;/em&gt;. Адже налагодити&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Приводити що-небудь до нормального стану; створювати, організовувати,&#xA;  здійснювати що-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І в контексті програми для мене особисто це звучить неприродньо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1899" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-01-28T13:57:43.680" LastActivityDate="2019-07-11T09:37:08.293" Title="Як краще перекласти &quot;You can configure application ...&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5444" PostTypeId="2" ParentId="5443" CreationDate="2019-01-25T14:34:46.807" Score="3" Body="&lt;p&gt;Англійсько-український словник з ІТ 1999–2011рр. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=configure&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;configure&lt;/a&gt;= налагоджувати {?}, &lt;strong&gt;налаштовувати&lt;/strong&gt; {?}&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=application&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;application&lt;/a&gt;  = (прикладна, застосовна) програма&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, можна замість &quot;налагодити&quot; використати &quot;налаштувати&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You can configure application... — Ви можете &lt;strong&gt;налаштувати&lt;/strong&gt; програму...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-01-28T14:01:09.110" LastActivityDate="2019-01-28T14:01:09.110" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5445" PostTypeId="2" ParentId="5443" CreationDate="2019-01-25T17:19:22.527" Score="6" Body="&lt;p&gt;Є декілька кандидатів на роль відповідника &lt;em&gt;to configure&lt;/em&gt; (щодо програми) різного ступеню пригожості:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=13564&amp;amp;page=441&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відрегулювати&lt;/a&gt; (див. також &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/reghuljuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;регулювати&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nalaghodzhuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;налагодити&lt;/a&gt; (див. також &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46551&amp;amp;page=1469&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лагодити&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naladzhuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наладити&lt;/a&gt; (див. також &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46568&amp;amp;page=1469&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ладити&lt;/a&gt;) — і таке слово є (і це не росіянізм, обидва слова — і &lt;em&gt;лагодити&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;ладити&lt;/em&gt; — походять з праслов'янської й раніше широко вживалися в українській), хоч воно зараз рідко вживається;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naladnaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наладнати&lt;/a&gt; (див. також &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46577&amp;amp;page=1469&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ладнати&lt;/a&gt;) — аналогічно;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nalashtovuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;налаштувати&lt;/a&gt; (див. також &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46950&amp;amp;page=1482&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лаштувати&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nastrojuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;настроїти&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;сконфігурувати (див. &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=205452&amp;amp;page=1386&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;конфігурувати&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Так само, як і англійською можна висловитися декількома способами: &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/configure&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;configure&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/set_up&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;set up&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/tune_up&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;tune up&lt;/a&gt; тощо.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Може, я упереджений, але мені особисто &lt;em&gt;налагоджувати&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;не подобається&lt;/strong&gt;. Спробую пояснити чому. Wiktionary наводить для &lt;em&gt;configure&lt;/em&gt; таке тлумачення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(transitive) To set up or arrange something in such a way that it is ready for operation for a particular purpose, or &lt;strong&gt;to someone's particular liking&lt;/strong&gt; [виділення моє]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— тобто є два можливі випадки вживання: «коли щось зовсім не працює (зовсім не здатне виконувати певне призначення), зробити, щоб воно працювало» і «коли щось працює (виконує певне призначення), зробити так, щоб воно працювало (виконувало певне призначення) по-іншому, більш відповідно до чиїхось уподобань» (тобто конфігурувати можна і речі, що зовсім несконфігуровані, і речі, що загалом сконфігуровані, але ми хочемо переконфігурувати їх). Тому (якщо ми не знаємо, в якому саме контексті вжилося оригінальне &lt;em&gt;configure&lt;/em&gt;) важливо, щоби в українського відповідника були ті сами два можливі значення. В українського &lt;em&gt;налагодити&lt;/em&gt;, на мій погляд, перше значення («зробити, щоб працювало») надто домінує над другим («пристосовувати під себе, під якусь мету») — коли я чую «налагодити/полагодити щось», у мене асоціація «воно зламалося». Але більшість сучасного програмного забезпечення за умовчуванням має такі конфігурації, з якими воно просто працює (хай навіть і невідповідно до чиїхось потреб чи уподобань).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я б особисто зупинився на більш-менш уживаному зараз &lt;strong&gt;налаштувати&lt;/strong&gt;. Зокрема Microsoft у Microsoft Terminology Collection як відповідник до &lt;em&gt;configure&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/en-us/language/Search?&amp;amp;searchTerm=configure&amp;amp;langID=Ukrainian&amp;amp;Source=true&amp;amp;productid=All%20Products&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt; &lt;em&gt;налаштовувати&lt;/em&gt; (у програмному забезпеченні від Microsoft уживається: &lt;em&gt;налаштування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;налаштувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;настроїти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;настройки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;настроювання&lt;/em&gt;). Так само KDE використовує &lt;em&gt;налаштувати&lt;/em&gt; (наприклад: «configure KImageMapEditor» → «налаштувати KImageMapEditor», «configure KHTML Browser Part» → «налаштувати компонент перегляду KHTML» тощо).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2019-07-07T10:10:21.533" LastActivityDate="2019-07-07T10:10:21.533" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5446" PostTypeId="2" ParentId="5442" CreationDate="2019-01-26T03:25:54.390" Score="9" Body="&lt;p&gt;First off, a small correction: it has nothing to do with the orthography (I have retagged the question); the sounds alternate, and the written letters only follow the pronunciation.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Alternation_(linguistics)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Consonant Alternation&lt;/a&gt; is a common phenomenon in Slavonic languages.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Particularly, Ukrainian has &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;numerous cases&lt;/a&gt; of Alternation.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Namely, &lt;code&gt;/t/ ←→ /t͡ʃ/&lt;/code&gt; alternation has been caused by &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%BE%D1%82%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B2_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Iotation in Proto-Slavonic language&lt;/a&gt; and occurs in verbs having &lt;code&gt;-ті-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;-ти-&lt;/code&gt; at the end of the stem (hence the iotation &lt;code&gt;ti → tji&lt;/code&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;to want&lt;/em&gt; — хо&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;іти — хо&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;у (1SG), хо&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;е (3SG), хо&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;уть (3PL);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;to fly&lt;/em&gt; — ле&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;іти — ле&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;у (1SG), however ле&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;ить (3SG), ле&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;ять (3PL);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;to pay&lt;/em&gt; — пла&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;ити — пла&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;у́ (1SG);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;to dam up&lt;/em&gt; — га&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;ити — га&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;у́ (1SG);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;to spin&lt;/em&gt; — кру&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;ити, вер&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;іти — кру&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;у, вер&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;у (1SG);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However, the case of &lt;em&gt;&quot;хоча&quot;&lt;/em&gt; is even more interesting. According to &lt;a href=&quot;https://classes.ru/all-russian/russian-dictionary-Vasmer-term-15110.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Vasmer's dictionary&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;хоча&lt;/em&gt; is a remnant of &lt;strong&gt;Optative&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt; mood of the verb &lt;em&gt;хотіти&lt;/em&gt;, and the Optative has been usually expressed with the suffixes &lt;code&gt;iê, iiê&lt;/code&gt; in Proto-Indo-European (PIE) and Proto-Slavonic (PSl) — mind the iotation again.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, in Ukrainian the form &lt;code&gt;-tiê&lt;/code&gt; has evolved into &lt;code&gt;-t͡ʃa&lt;/code&gt;, while in russian it reduced to &lt;code&gt;-tja&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Note that the russian retains &lt;code&gt;-ч-&lt;/code&gt; in this very verb when used in 1st person singular:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;to want&lt;/em&gt; — хо&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;еть — хо&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;у (1SG).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;find a such rule helping me to identify words more quickly. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This must be the most difficult part. The phonology of Slavonic languages have a lot of sound elisions, alternations, reductions, and epenthesis. There are some formal rules that go as deep as to PIE, and many of them have exceptions, too. The &lt;code&gt;/t/ ←→ /t͡ʃ/&lt;/code&gt; alternation is just one of them.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This may sound unscientific, :-) but if I were you, I would not depend on deeply-buried formal rules here. Just like an English learner might be marveled with the vowel in &lt;em&gt;&quot;women&quot;&lt;/em&gt;; Maybe there's a historical reason and a formal rule governing why this word is pronounced this way, but it would be easier to simply remember the word and focus on usage instead.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;(1)&lt;/sup&gt; &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Optative_mood&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Optative&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;  is a grammatical mood that indicates a speaker's wish or hope. Speaking about its modality, it stands between the &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Imperative_mood&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Imperative&lt;/a&gt; (a very strong wish) and the &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Subjunctive_mood&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Subjunctive&lt;/a&gt; (a soft desire or hope).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-01-26T13:43:29.477" LastActivityDate="2019-01-26T13:43:29.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5447" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-28T13:18:30.510" Score="1" ViewCount="487" Body="&lt;p&gt;Нещодавно я почув як одна дівчина сказала, що йде &quot;їсти молоко&quot;. І на моє зауваження, що його не їдять, а п'ють, вона відповіла, що правильний лише перший варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вирішив пошукати в Інтернеті — і справді, є такі варіанти. Ось, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коли краще їсти молоко (сайт &lt;a href=&quot;https://ukr.media/medicine/352404/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ukr.media&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У піст не можна їсти молоко, яйця та вироби, що їх містять (сайт &lt;a href=&quot;https://www.1.zt.ua/themes/rizne/u-pist-ne-mozhna-yisti-moloko-yaytsya-ta-virobi-shcho-yih-mistyat.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1.zt.ua&lt;/a&gt;, хоча гадаю, що можливо тут йдеться про молочні продукти)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, чи справді можна так сказати, чи все ж краще надавати перевагу звичному &quot;пити молоко&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-01-28T14:02:52.513" LastActivityDate="2019-01-28T14:02:52.513" Title="Чи можна &quot;їсти молоко&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5448" PostTypeId="2" ParentId="3311" CreationDate="2019-01-28T13:30:49.717" Score="0" Body="&lt;p&gt;Давайте проаналізуємо уровок вірша, який ви ж навели в питанні. Настка вийшла із &lt;strong&gt;куща смородини&lt;/strong&gt;, тому ми можемо зробити логічне припущення, що вона їла смородину і саме тому у неї зуби голубого кольору.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, насправді це була не смородина, а &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%83%D1%8F%D1%85%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;голубиця&lt;/a&gt; (бо саме у неї ягоди голубого кольору, а в смородини чорного), однак це вже лише здогадки і припущення. Тому як бачите це не фразеологізм і тут немає ніякого таємного значення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-28T13:30:49.717" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5449" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5450" CreationDate="2019-01-28T15:32:37.260" Score="3" ViewCount="214" Body="&lt;p&gt;Отже, такі рядки Горація, &quot;Про поетичне мистецтво&quot;, в перекладі Содомори:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;073] Древній Гомер нас навчив, яким розміром пісню складати&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;074] Про лихоліття війни, про діяння владик, полководців.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;075] Спершу в нерівнім двовірші звучав лише сум, але потім&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;076] Також і напис-обітницю розміром тим укладали.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;077] Хто ж був творцем тих елегій коротких-не знаємо й досі:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;078] Вчені ведуть суперечки, але не приходять до згоди.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;079] Гнів Архілохові викував зброю, їдкі його ямби.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;080] Згодом &lt;strong&gt;котурни й сокки&lt;/strong&gt; низькі цю стопу вподобали,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;081] Здатну розмову вести, покриваючи в люднім театрі&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;082] Гомін юрби, й спроможну представити живо події.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-20 бачу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КОТУ́РНИ, ів, мн. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Тлум. іст. &lt;strong&gt;Взуття&lt;/strong&gt; на зразок сандалій з високими дерев'яними підошвами, яке під час вистави взували давньогрецькі й давньоримські актори для збільшення зросту, надання постаті величі, ході – урочистості. ... 2. Щоб лишатися до кінця самим собою, Ґулі бракувало хіба ще двох речей, котурнів і театральної трагічної маски (В. Домонтович)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Тлум. перен. Про &lt;strong&gt;неприродний спосіб триматися&lt;/strong&gt;, поводитися; пихатість, бундючність. 1. [Монтаньяр:] Подумай щиро, без котурнів, без пафосу фальшивого (Леся Українка);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про &quot;сокки&quot; я нічого не знаходжу в інтернеті й словниках поки (може, недостатньо добре шукаю).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильно я розумію, що йдеться про якісь дві ґрупи людей, що представників однієї з них називали &quot;котурни&quot;, а інших - &quot;сокки&quot;, і протиставляли одна одній?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я хочу краще зрозуміти значення і походження цих слів. Походження: чи з грецької, а чи вже з римської культури прийшли до нас.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-10-24T22:39:35.517" LastActivityDate="2019-10-24T22:39:35.517" Title="Що таке &quot;котурни&quot; і &quot;сокки&quot;? Горацій у перекладі Содомори" Tags="|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5450" PostTypeId="2" ParentId="5449" CreationDate="2019-01-28T15:50:10.877" Score="7" Body="&lt;p&gt;На жаль, в статті українською мовою набагато менше інформації, а в статті російською я знайшла для вас прийнятне пояснення та переклала.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що ви слушно зауважили про групи людей, тож назви черевиків тут метонімічні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У Стародавньому Римі черевики-котурни надягали актори трагедії, що&#xA;  зображують богів, а іноді і імператори, рівняти себе з божествами.&#xA;  Актори ж комедії носили спеціальне взуття сокки (лат. Soccus).&#xA;  &lt;strong&gt;Ці терміни увійшли в переносному сенсі в латинську мову, як позначення високого і низького стилю і тону&lt;/strong&gt;. Котурни носили деякі&#xA;  чоловіки, але це розглядалося як виклик або як знак зневаги до інших&#xA;  людей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2019-01-28T15:50:10.877" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5451" PostTypeId="2" ParentId="5449" CreationDate="2019-01-28T16:27:26.563" Score="6" Body="&lt;p&gt;Для тих, кому хочеться додаткового підтвердження інформації з &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Buskin&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;анґломовних джерел&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Figurative senses relating to tragedy are from the word being used (since 1570) to translate Greek &lt;strong&gt;kothornos&lt;/strong&gt; (Greek: &lt;strong&gt;κόθορνος&lt;/strong&gt;) or Latin cothurnus, the high, thick-soled boot worn in Athenian tragedy; contrasted with &lt;strong&gt;sock&lt;/strong&gt; (from Latin &lt;strong&gt;soccus&lt;/strong&gt;), the low shoe worn by comedians.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад українською:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Переносні значення, що стосуються траґедії, виникли з використання цього слова (з 1570 року) для перекладу грецького &quot;&lt;strong&gt;которнос&lt;/strong&gt;&quot; (грецькою: &lt;strong&gt;κόθορνος&lt;/strong&gt;) чи латинської &quot;&lt;strong&gt;котурнус&lt;/strong&gt;&quot; (латиною: &lt;strong&gt;cothurnus&lt;/strong&gt;), високого літнього чобота на товстій підошві, що його носили під час Атенської траґедії; йому протиставляли &quot;&lt;strong&gt;сокк&lt;/strong&gt;&quot; (латиною: &lt;strong&gt;soccus&lt;/strong&gt;), низький черевик, що його носили комедіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так само &lt;a href=&quot;http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/secondary/SMIGRA%2A/Soccus.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Чиказький Університет&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Soccus&lt;/strong&gt; was worn by &lt;strong&gt;comic actors&lt;/strong&gt; (Hor. Ars Poët. 80, 90), and was in this respect &lt;strong&gt;opposed&lt;/strong&gt; to the &lt;strong&gt;Cothurnus&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад українською:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Соккус&lt;/strong&gt; носили &lt;strong&gt;актори комедій&lt;/strong&gt; (Hor. Ars Poët. 80, 90), а тому його &lt;strong&gt;протиставляли котурнусу&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-01-28T16:27:26.563" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5452" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5454" CreationDate="2019-01-28T19:27:23.397" Score="7" ViewCount="159" Body="&lt;p&gt;Чи правильно використовувати слово &quot;підлоговий&quot; для опису приладу, що розміщується на підлозі?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/AHJG6.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/AHJG6m.jpg&quot; alt=&quot;Прилад з написом на етикетці: «ТСЧ-2. Щит інформаційний підлоговий двосторонній»&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="55" LastEditDate="2019-02-03T18:22:42.013" LastActivityDate="2019-02-03T18:22:42.013" Title="Той, що розміщений на підлозі" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5453" PostTypeId="2" ParentId="5452" CreationDate="2019-01-29T07:51:45.743" Score="7" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidloghovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;  та &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/943405.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВТССУМ&lt;/a&gt; присутнє слово &quot;підлоговий&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПІДЛО́ГОВИЙ, а, е. Прикм. до підлога. &lt;em&gt;Для безшумних підлогових&#xA;  покриттів у лікарнях, установах і житлових приміщеннях застосовують&#xA;  «рубопластик» (Наука і життя, 8, 1958, 54).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, так використання слова &quot;підлоговий&quot;  для опису приладу, що розміщується на підлозі є правильним. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?ei=ugVQXMSBL4eHrwSBraXICw&amp;amp;q=%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D1%96%20%D0%B2%D0%B0%D0%B3%D0%B8%20&amp;amp;oq=%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D1%96%20%D0%B2%D0%B0%D0%B3%D0%B8%20&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0i22i30l5.54497.60295..60619...11.0..2.103.1196.14j1......0....1..gws-wiz.....6..0i71j35i39j0i67j0j0i131i67j0i131j0i203.UKa8PnYgCDM&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підлогові ваги&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-01-29T07:51:45.743" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5454" PostTypeId="2" ParentId="5452" CreationDate="2019-01-29T08:23:52.733" Score="9" Body="&lt;p&gt;І справді, СУМ має слово &lt;em&gt;підлоговий&lt;/em&gt;, однак я засумнівався в його значенні. Тому вирішив пошукати ще в різних словниках (а саме в російсько-українських словниках я почав шукати переклад слова &lt;em&gt;напольный&lt;/em&gt;), і ось які варіанти там &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонують&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наземний&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Російсько-український словник з інженерних технологій 2013р. (Марія Ганіткевич, Богдан Кінаш)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Російсько-український словник технічної термінології 1928р. (І. Шелудько, Т. Садовський)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009 — джерело не можна вважати найдійним&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підлоговий&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словник &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%9D%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8B%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt;: бачимо приклад &lt;em&gt;підлоговий годинник&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;підлоговий&lt;/em&gt; є в різних словниках, а тому його можна вживати.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Долівковий&lt;/strong&gt; — очевидно утворене від &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dolivka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;долівка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-01-29T12:19:20.883" LastActivityDate="2019-01-29T12:19:20.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5456" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-30T18:05:30.427" Score="4" ViewCount="18799" Body="&lt;p&gt;Почула вперше, що зробили зауваження на письмове привітання &lt;em&gt;&quot;Доброго вечора&quot;&lt;/em&gt;, що це не правильно, а правильно вітатись — &lt;em&gt;&quot;Доброго вечору&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи дійсно так?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1911" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-01-31T13:27:32.280" LastActivityDate="2019-01-31T13:27:32.280" Title="Чи правильно казати &quot;Доброго вечорУ&quot;?" Tags="|вживання-слів|правопис|словосполучення|родовий-відмінок|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5457" PostTypeId="2" ParentId="814" CreationDate="2019-01-30T18:21:45.767" Score="3" Body="&lt;p&gt;Трішки не зрозуміло - це слово взагалі не має бути пов'язане із весіллям? Бо якщо ми говоримо про &quot;девишник&quot;, то саме &quot;дівич-вечір&quot; буде найкращим варіантом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Його рекомендує вживати і сайт &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/divuch-vechir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мова ДНК&lt;/a&gt;, і &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=YJMg3SqTX5M&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександр Авраменко&lt;/a&gt;, і &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53396/127887.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник&lt;/a&gt;, і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/divych-vechir&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; воно є.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Так само як і слово &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;девишник&lt;/a&gt;&quot; &quot;дівич-вечір&quot; означає певний обряд, який проводять перед днем весілля. І хоч зараз традиції плести вінки вже не є такою популярною, гадаю, що саме слово заслуговує на те, щоб його активно використовували. А саме слово &quot;вечір&quot; тут присутнє лише через те, що &quot;дівич-вечеру&quot; передували &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=a0j9CQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA45&amp;amp;dq=%22%D0%B4%D1%96%D0%B2%D0%B8%D1%87-%D0%B2%D0%B5%D1%87%D1%96%D1%80%22&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwj3idaUi5bgAhWH3iwKHVXBDNkQ6AEIODAD#v=onepage&amp;amp;q=%22%D0%B4%D1%96%D0%B2%D0%B8%D1%87-%D0%B2%D0%B5%D1%87%D1%96%D1%80%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запросини&lt;/a&gt;&quot;, які відбувалися днем.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І знову ж повторюся, що &quot;девишник&quot; (так само як і &quot;мальчишник&quot;) не може означати &quot;&lt;strong&gt;неформальну&lt;/strong&gt; зустріч подружок, на яку не пускають хлопців&quot;, бо саме значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Передвесільний обряд, день перед весіллям&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто воно все ж пов'язане із весіллям.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І тут же на російській Вікіпедії бачимо варіанти &quot;девишник&quot; у різних мов слов'янської групи. І серед українських зустрічаємо &quot;&lt;strong&gt;дівочі запоїни&lt;/strong&gt;&quot;. Звучить кумедно, але все ж із вечором не пов'язане. Також зустрічаємо такий варіант в книзі &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=IIjfAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%B4%D1%96%D0%B2%D0%BE%D1%86%D1%8C%D0%BA%D1%96%20%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%97%D0%BD%D0%B8&amp;amp;dq=%D0%B4%D1%96%D0%B2%D0%BE%D1%86%D1%8C%D0%BA%D1%96%20%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%97%D0%BD%D0%B8&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjK9sX3jZbgAhUqhaYKHYzeD4gQ6AEIKDAA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етнокульткурні зв'язки українців та білорусів Полісся&lt;/a&gt;&quot;. Та і в &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику Грінченка&lt;/a&gt; бачимо такий варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, якщо ви хочете перекласти &quot;девишник&quot;, то використовуйте варіант &quot;дівич-вечір&quot;. Однак, якщо ви не бажаєте прив'язувати подію до слова вечора (хоча в коментарях влучно підмітили, що &quot;дівич-вечір&quot; не обов'язково повинен відбуватися ввечері) то можете використати варіант &quot;дівочі запоїни&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-30T18:21:45.767" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5458" PostTypeId="2" ParentId="853" CreationDate="2019-01-30T18:44:20.447" Score="3" Body="&lt;p&gt;Про це йдеться у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%85_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Списку найтиповіших мовних помилок&lt;/a&gt;, див. приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Видалити зуб&lt;/strong&gt;, але &lt;strong&gt;вилучити статтю&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2014/08/140811_ponomariv_blog26_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександр Пономарів&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Видаляти&lt;/strong&gt; – це викидати, вирізувати, забирати щось звідкись. Наприклад:&#xA;  &quot;Загальна хірургія здебільшого видаляє уражені тканини, щоб урятувати&#xA;  весь організм&quot; (з журналу).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вилучати&lt;/strong&gt; має такі значення: виводити зі складу, конфіскувати.&#xA;  Наприклад: &quot;Єпископ вилучив Ардента з церкви&quot; (Леся Українка).&#xA;  Вилучати овець з отари, вилучати браковані деталі, зброю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я так розумію, що беручи до уваги все це, то краще сказати &quot;вилучати коментар&quot; (однак, в другому прикладі коло слова &quot;видаляти&quot; бачимо значення &quot;забирати щось звідкись&quot; і ось тут не дуже зрозуміло чи не можна це віднести до коментаря).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім, згідно до Словника синонімів - ці слова не є синонімами (&quot;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;видалити&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вилучити&lt;/a&gt;&quot;). Однак, якщо ми глянемо які значення мають ці слова у цьому словнику, то нам не підійде ні &quot;видаляти&quot;, ні &quot;вилучати&quot;, а тому важко зробити якісь висновки опираючись на цю інформацію.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зауважу, що на тій же &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9A%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%97_%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; і сайті &lt;a href=&quot;https://support.office.com/uk-ua/article/%D0%92%D0%B8%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B0%D0%B1%D0%BE-%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D1%83%D0%BB%D0%B8-193dbbed-6fcf-4f07-9119-5acff81b89c5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Майкрософт&lt;/a&gt; слова &quot;вилучення&quot; і &quot;видалення&quot; вживаються як синоніми. Та й навіть сам СУМ вказує на їхню схожість у значенні &quot;забирати щось звідкись&quot;. Тому я гадаю, що обидва варіанти можливі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-30T18:44:20.447" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5459" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5462" CreationDate="2019-01-30T19:42:08.417" Score="4" ViewCount="338" Body="&lt;p&gt;Чомусь вважала, що дієслово &lt;strong&gt;&lt;code&gt;топати&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; походить від звуконаслідування &lt;strong&gt;&lt;code&gt;топ-топ&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, є синонімом &lt;strong&gt;&lt;code&gt;іти&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; та позначає ходу малюків, що роблять свої перші кроки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/topaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; не наводить прикладів саме в такому значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТОПАТИ&lt;/strong&gt;, аю, аєш, недок., звичайно наказ. сп., розм., рідко. Іти. [Клеопатра:] Топай, стара баржо, подертий парус! [Барабаш:] Іду,&#xA;  іду... (Олександр Корнійчук, Чому посміх. зорі, 1958, 81); [Шметелюк:]&#xA;  Та йди ти зі своїм ходом до чорта! Я через тебе на Чайченка спізнюсь.&#xA;  Забирай свої шахи і топай скоріш!.. (Іван Микитенко, I, 1957, 204); —&#xA;  Хто йде?.. — Та це я. Свої. Фігура в сірячині з гвинтівкою «на руку»&#xA;  ближче підійшла до тебе і впилася очима. — А — ти? Утік? Ну, топай же&#xA;  в яр. Наші там (Андрій Головко, I, 1957, 75).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 10, 1979. — Стор. 194.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подумалось, що схоже значення може мати &lt;strong&gt;&lt;code&gt;дріботіти&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, але наведені приклади у відповідній статті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dribotity&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;, хоч і містять значення для дитини, але неоднозначно, що саме для перших кроків малечі, та й інші цитати підтверджують ширший діапазон значень:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДРІБОТІТИ&lt;/strong&gt;, очу, оти́ш і &lt;strong&gt;ДРІБОТАТИ&lt;/strong&gt;, очу, очеш, недок., розм.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Швидко перебираючи ногами, йти дрібними частими кроками; тюпати. Підгодовані коники хутенько дріботіли ніжками по уторованому шляху, що&#xA;  вився понад річкою (Олесь Досвітній, Вибр., 1959, 42); Плавно дибав&#xA;  каліка на ..милицях, а за калікою дріботить босими ніжками дитина&#xA;  (Олександр Довженко, I, 1958, 33); Катерина, дрібочучи босими ногами&#xA;  по гострому камінні, ледве-ледве встигала за ним (Степан Чорнобривець,&#xA;  Визволена земля, 1950, 96);  //  Танцювати, часто перебираючи та&#xA;  пристукуючи ногами. Одарка не втерпіла й пішла дріботіти козачка&#xA;  (Нечуй-Левицький, II, 1956, 66).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Часто й ритмічно вдаряючи по чому-небудь, створювати відповідні звуки. Дріботів у шибки осінній дощ (Натан Рибак, Опов., 1949, 13);&#xA;  Іде громохко поїзд під уклін і дріботять колеса над мостами (Сава&#xA;  Голованівський, Поезії, 1955, 217); Осколки дріботять та риють землю&#xA;  довкола... (Юрій Смолич, Мир.., 1958, 154).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Говорити дуже швидко, скоромовкою. — Кажу тобі, — витратився й витрусився до останньої гривні, ні шага за душею нема: хоч в домовину&#xA;  лягай, — дріботів дід Грицай (Нечуй-Левицький, II, 1956, 205).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 2, 1971. — Стор. 416.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53383/266002.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;, цитуючи словник синонімів Караванського, взагалі не включає ні &lt;code&gt;топати&lt;/code&gt;, ні &lt;code&gt;дріботіти&lt;/code&gt; до синонімічного ряду дієслова &lt;code&gt;іти&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ІТИ&lt;/strong&gt;  йти, ходити, ступати, простувати, прямувати, крокувати, ф. тупати, чимчикувати, ур. спрямовувати свої стопи; (у бій) рушати;&#xA;  (тривалий час) бродити, брести, блукати; (повільно) плентатися; (через&#xA;  силу) волоктися, чвалати, чалапати, клигати, чапати; (як на дибах)&#xA;  дибати; (енергійно) чухрати, манджати; (далеко) тарабанитися; (без&#xA;  діла) віятися; ФР. виходити, надходити, заходити, підходити, рухатися;&#xA;  (на що) пускатися; (з рук до рук) переходити, передаватися; (в отвір)&#xA;  проходити; (- пошту) пересилатися; (за кого) виходити заміж; (- літа)&#xA;  минати; (- природне явище) наближатися, насуватися; (- життя)&#xA;  розвивати-. с&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож чи можна вживати дієслово &lt;code&gt;топати&lt;/code&gt; для позначення ходи малечі, яка робить свої перші кроки, чи є вдаліший відповідник?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2019-01-31T08:37:33.890" Title="Чи можна дієслово &quot;топати&quot; вживати як синонім до &quot;іти&quot; для позначення ходи малюків?" Tags="|синоніми|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5460" PostTypeId="2" ParentId="5456" CreationDate="2019-01-30T21:09:12.633" Score="6" Body="&lt;h1&gt;Проти форми «доброго вечору»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Правильною формою родового відмінка слова &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7752&amp;amp;page=284&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вечір&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; вважається «вечора» (а не «вечору»); а після прикметника в родовому відмінку («доброго») може йти лише родовий відмінок іменника (а не давальний).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ніде в класичній літературі чи словниках немає форми «доброго вечору» (а «добрий вечір» і «доброго вечора» трапляються неодноразово).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна сперечатися про те, &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;/q/5206&quot;&gt;як краще — «добрий вечір» чи «доброго вечора»&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (деякі мовознавці стверджують, що лише перший варіант традиційний, інші ж вважають обидва варіанти прийнятними), але саме варіант &lt;strong&gt;«доброго вечору» зараз вважається поза нормою&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;На захист форми «доброго вечору»&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, мова не стоїть на місці. І варіант «доброго вечору» таки вживається в розмовній мові й навіть поодиноко в сучасних книжках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;— Доброго вечору! Мене звати Ліля і я буду вашою офіціанткою, — повторюю я завчений текст. — Чого бажаєте? //Юлія Шеко, «Поміж грядками», 2018.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Доброго вечору. Маю термінову роботу курьером для мотоциклістів на завтра (06 вересня) у Києві. Потрібно 2-3 людини на цілий день. Якщо комусь… //З Фейсбуку, 2018.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Доброго вечору! Опублікуйте, будь ласка. Загублено чорний клатч-гаманець з документами сьогодні ввечері в районі сільпо-автовокзалу //З Фейсбуку, 2018.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Доброго вечору! Допоможіть, будь ласка, розібратися з терміном відпустки. Я працюю в даній школі з 1 вересня 2016 року. З 2 червня… //З підсайту констультацій на jobs.ua, 2017.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;І вам доброго вечору :) таке приємне побажання! дякую, ви трішки розрадили мене) ось сиджу біля вікна, дивлюсь на вогні нічного міста… //З ask.fm, 2015.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;І т.д., причому до 2009 року лише 3 трапляння, а з 2010 — понад кілька десятків.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мабуть, це можна пояснити тим, що «вечору» в деяких діалектах чи в розмовній мові загалом почало сприйматися як форма родового відмінку слова &lt;em&gt;вечір&lt;/em&gt; (адже в українській мові деякі іменники 2-ї відміни мають родовий відмінок однини на &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;, деякі на &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;, а деякі хитаються залежно від значення чи діалекта). З точки зору норм літературної мови це &lt;strong&gt;неправильно&lt;/strong&gt; (формою родового відмінка для &lt;em&gt;вечір&lt;/em&gt; має бути лише «вечора», незалежно від значення). Але я не став би ганити тих, хто каже «доброго вечору» — можливо, якщо не перешкоджати природному розвитку мови, це колись стане новою нормою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h1&gt;Висновок&lt;/h1&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З точки зору сучасних &lt;strong&gt;норм літературної української мови правильно лише «добрий вечір» і «доброго вечора»&lt;/strong&gt; (причому мовознавці сперечаються, чи ці варіанти повністю рівноцінні, чи варто надавати перевагу першому як традиційнішому). Але вживання варіанта &lt;strong&gt;«доброго вечору»&lt;/strong&gt; в розмовній мові, здається (судячи з мережі), &lt;strong&gt;«набирає оберти»&lt;/strong&gt;. Хоча мені важко сказати, чи це стосується лише певного регіону, чи всієї України.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-01-30T21:09:12.633" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5461" PostTypeId="2" ParentId="5456" CreationDate="2019-01-30T23:02:01.053" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вечір&lt;/em&gt; — це іменник &lt;strong&gt;чоловічого роду II відміни&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття на Вікіпедії &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D1%87%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%87%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%83_%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%BE%D1%97_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Родовий відмінок однини іменників чоловічого роду другої відміни&lt;/a&gt; містить пояснення на цю тему (із посиланнями на кілька поважних джерел), що іменник дістає закінчення &lt;code&gt;-а/-я&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;-у/-ю&lt;/code&gt; &lt;strong&gt;в залежності від свого лексичного значення&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, найбільше підходять наступні категорії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;11.&lt;/em&gt; Збірні поняття […] ;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;14.&lt;/em&gt; Переважна більшість слів зі значенням місця, простору тощо […]&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;(Зауваження: напевно, і часу також)&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;15.&lt;/em&gt; Явища природи;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Усі вищезазначені категорії мають &lt;code&gt;-у/-ю&lt;/code&gt; в родовому відмінку: &lt;em&gt;«доброго &lt;strong&gt;вечору&lt;/strong&gt;»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, в усталеній практиці упевнено переважає &lt;em&gt;«доброго &lt;strong&gt;вечора&lt;/strong&gt;»&lt;/em&gt;  (див. сусідню відповідь з кількісними оцінками).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, варто поглянути на подібні слова &lt;em&gt;«доброго ранк&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;»&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;«доброго дн&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;»&lt;/em&gt; — вони обидва належать до II відміни, але у родовому відмінку отримують різні закінчення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Висновок:&lt;/strong&gt; Якщо суто-формально послуговуватися правилами, то варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;«вечору»&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; має право на існування. Але, враховуючи низьку популярність цього варіанту і можливість беззмістовних суперечок зі співрозмовниками на тему граматики, я б використовував &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вечора&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Див. також:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/1350/&quot;&gt;Родовий відмінок слова &amp;quot;граф&amp;quot; (математичний термін): графА чи графУ?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/427/&quot;&gt;Як правильно: &amp;quot;трамвая&amp;quot; чи &amp;quot;трамваю&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2851/&quot;&gt;Як правильно - &amp;quot;елемента&amp;quot; чи &amp;quot;елементу&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-01-31T00:03:18.997" LastActivityDate="2019-01-31T00:03:18.997" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5462" PostTypeId="2" ParentId="5459" CreationDate="2019-01-31T08:37:33.890" Score="3" Body="&lt;p&gt;Мені ще не доводилося чути, щоб вживали слово &quot;топати&quot; для позначення ходи малечі, але в Інтернеті є приклади такого вживання (щоправда там зазвичай пишуть &quot;&lt;strong&gt;топати ніжками&lt;/strong&gt;&quot;). Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На мою посмішку його очі починають сяяти від щастя, він намагається&#xA;  &quot;агукати&quot; мені у відповідь, дуже любить топати ніжками з підтримкою за&#xA;  ручки. (&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/ubb.org.ua/posts/%D1%8F-%D0%B2%D0%B6%D0%B5-%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D0%B0-%D0%B2%D0%B0%D0%BC-%D0%BF%D1%80%D0%BE-%D1%81%D0%B2%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0-%D0%B2%D1%96%D0%BD-%D0%B7-%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%B5%D1%82%D1%8C%D1%81%D1%8F-%D0%B7%D0%B0-%D1%81%D0%B2%D0%BE%D1%94-%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE-/2183140435044750/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінка Фейсбук&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Зараз у свої неповні три рочки дитина завдяки постійним реабілітаціям&#xA;  стала вимовляти звуки і топати ніжками. (&lt;a href=&quot;https://tsn.ua/dopomoga/batki-sofiyki-prosyat-dopomogi-v-likuvannya-donki-971297.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайт ТСН&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що іменник &quot;ніжками&quot; тут не просто так додали, а він, немов, натякає, що ноги ще маленькі, а відповідно вислів &quot;топати ніжками&quot; означатиме &quot;ходу малої дитини&quot; (однак, це лише моя теорія).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, знаю схоже слово &quot;&lt;strong&gt;тупцювати&lt;/strong&gt;&quot;. Є воно і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tupcjuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; і якщо ми подивимося на приклад до одного із його значень:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Малим ще, тямую, всі межі я знав. За мамою літом щодень &lt;strong&gt;тупцював&lt;/strong&gt;&#xA;  (Іван Франко, X, 1954, 178);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто тут цим слово також описується хода малої дитини. А якщо глянемо на схоже слово &quot;&lt;strong&gt;тупцяти&lt;/strong&gt;&quot; (&lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%A2%D1%83%D0%BF%D1%86%D1%8F%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник Грінченка&lt;/a&gt;), то серед ілюстрацій можна побачити фото малої дитини, яка кудись іде. Та й, можлвио, про дитячу ходьбу ідеться в прикладі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Він часто по баб’ячій &lt;strong&gt;тупцяв&lt;/strong&gt; по хаті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ще може підійти слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chymchykuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;чимчикувати&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot;. Одне з його значень:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Іти швидко, поспішно, часто ступаючи&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І якщо ви звертали увагу, то малі діти саме так і ходять, а тому це також може бути хорошим варіантом. Бачимо, що всі наведені мною приклади є &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синонімами&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-31T08:37:33.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5463" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-31T11:00:12.497" Score="7" ViewCount="7934" Body="&lt;p&gt;Почула якось, що варто віддавати перевагу вживанню іменника &lt;strong&gt;&lt;code&gt;троянда&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; на позначення &quot;королеви квітів&quot;, на противагу нібито росіянізму &lt;strong&gt;&lt;code&gt;роза&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перевірила за СУМ. Є обидва іменники з тотожними значеннями:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trojanda&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ТРОЯ́НДА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;(Rosa, L.). Багаторічна кущова рослина родини розових з великими запашними квітками червоного, рожевого, білого або жовтого кольору і з&#xA;  стеблами, звичайно вкритими колючками. Високими стеблинами рожа&#xA;  червона стоїть, а синенькі паничі кручені круг неї в'ються... он&#xA;  зірочки червоніють, а он троянди кущ... (Борис Грінченко, II, 1963,&#xA;  372); Над доріжками гнулось рясне від цвіту гілля троянд (Анатолій&#xA;  Шиян, Баланда, 1957, 220).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Квітка цієї рослини. В локонах білів пучок білих троянд, котрий чудово приставав до її чорних брів (Нечуй-Левицький, III, 1956, 245);&#xA;  Ох, розкрились троянди червоні, наче рани палкі, восени (Леся&#xA;  Українка, I, 1951, 227); Троянди — білу, кремову й червону — Я зрізав,&#xA;  не без жалю і вагань (Максим Рильський, II, 1960, 224);  * Образно.&#xA;  Кирило стежив творчі процеси, що відбувались на небі.. Валились&#xA;  розкішні храми, розтавали на альпах сніги, і з пишних троянд осипались&#xA;  рожеві платочки (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 212);  * У&#xA;  порівняннях. — Чого ти оце так змарніла? Колись цвіла, як повна&#xA;  троянда, а тепер така стала, як рожа в'яла (Нечуй-Левицький, VII,&#xA;  1966, 192); У Валентина вуха палали великими трояндами, його сьогодні&#xA;  кожен тягав за вуха (Олесь Гончар, IV, 1960, 91);  //  перев. мн.,&#xA;  перен., поет. Рум'янці. На обличчі її розквітають дві троянди (Натан&#xA;  Рибак, Переяславська Рада, 1948, 213);  //  тільки мн., перен. Про&#xA;  благополуччя, щастя, радощі в житті. — Наш, шлях, ласкавий пане,&#xA;  зовсім не встелений трояндами! (Іван Франко, VI, 1951, 206); Він&#xA;  переможно поглядав на Коваліва, а той ніби не бачив тих поглядів,&#xA;  одвертався: радіти ще рано, бо на шляху в ідеї ростуть не тільки&#xA;  троянди, а й колючки (Михайло Чабанівський, Тече вода.., 1961, 76).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 10, 1979. — Стор. 288.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/roza&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;РО́ЗА&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Кущова рослина з великими запашними квітками різних кольорів та стеблами, вкритими колючками; троянда. Рози (троянди) є найкращі&#xA;  декоративно-квіткові рослини (Озеленення колгоспного села, 1955, 238);&#xA;  Дівчина заходилася перев'язувати та підчищати рози (Олександр&#xA;  Ільченко, Серце.., 1939, 405).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Квітка цієї рослини. Омелян перешугнув зненацька через ковані штахети й зірвав у государевім саду тую розу (Олександр Ільченко,&#xA;  Козацькому роду.., 1958, 536).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Архітектурна прикраса готичних вікон або саме вікно у вигляді кола з лініями, що радіально розходяться від центра.  ▲ Роза вітрів —&#xA;  графічне зображення повторюваності напрямів і величин сили вітру у&#xA;  певній точці земної поверхні за певний час.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 8, 1977. — Стор. 600.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда, Практичний словник синонімів української мови С. Караванського обійшов увагою обидва іменники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А от Етимологічний словник української мови: у 7 т. Київ: Наук. думка, 2006. Т.5, сс. 104, 653, теж не має нічого проти &lt;code&gt;рози&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/T2upQ.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/T2upQ.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/46YiH.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/46YiH.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/wgtnu.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/wgtnu.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож чи можна й надалі обожнювати українські &lt;code&gt;рози&lt;/code&gt;, без остраху бути звинуваченим у прихильності до росіянізмів?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2019-01-31T13:19:19.490" Title="Чи можна вважати &quot;троянду&quot; більш українською, ніж &quot;розу&quot;?" Tags="|синоніми|іменники|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="18" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5464" PostTypeId="2" ParentId="5463" CreationDate="2019-01-31T13:19:19.490" Score="4" Body="&lt;p&gt;Навіть у вашому питанні бачимо, що і слово &quot;роза&quot; і &quot;троянда&quot; походять з грецької мови. Хоча як бачимо, в світі більші поширений перший варіант англ. &quot;rose&quot;, нім. &quot;Rose&quot; та навіть рос. &quot;роза&quot;. Та й навіть в Вікіпедія пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Троя́нда (лат. &lt;strong&gt;Rosa L&lt;/strong&gt;.), або шипши́на — рід і культурна форма&#xA;  рослин родини розових (дикорослі — див. Шипшина), кущі до 2 метрів&#xA;  заввишки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто саме слово &quot;роза&quot; походить від &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;біологічної номенклатури&lt;/a&gt; цієї рослини. А тому воно так схоже із словами з інших мов.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Читаємо дальше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;троянда — запозичення&lt;/strong&gt; з новогрецької мови: від τριάντα&#xA;  «тридцять» (пелюстків), що виникло в результаті скорочення грец.&#xA;  τριαντάφυλλο — «тридцятилистник»&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ruzha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Назви роза, рожа та ружа (через пол. róża) походять від лат. rosa (&lt;em&gt;яке в свою чергу також походить з грецької мови&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі є також і &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рожа&lt;/a&gt;&quot; і &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ruzha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ружа&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І хочу підмітити, що лише біля цих двох слів стоять позначки &quot;розм.&quot; чи &quot;діал.&quot;, що означає що краще уникати цих слів в деяких випадках. А от коло слів &quot;роза&quot; та &quot;троянда&quot; таких позначок немає, а тому ми можемо їх вживати не боючись, що це буде помилкою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-01-31T13:19:19.490" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5465" PostTypeId="1" CreationDate="2019-01-31T20:46:06.083" Score="5" ViewCount="128" Body="&lt;p&gt;Приватбанк пропонує послугу для накопичення коштів &quot;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://privatbank.ua/kopi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Скарбничка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&quot;, символом якої обрав керамічне поросятко, як за методичкою - за першою асоціацією ще з дитинства.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, СУМ відмічає, що це слово застаріле, та й не дуже схоже, що для збирання саме монет.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skarbnychka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СКАРБНИ́ЧКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, жін., заст. Скринька, шкатулка для зберігання коштовностей, грошей і т. ін. — Да пак ще ж і сережки треба&#xA;  перемінити, — згадала пані й подала доньці скарбничку (Любов Яновська,&#xA;  I, 1959, 117).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 9, 1978. — Стор. 253.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ресурс &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53402/140890.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, пропонує &lt;strong&gt;&lt;code&gt;скарбничка&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;скарбонька&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;code&gt;карнавка&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ щодо цих двох додаткових варіантів позначає, що церковні або застарілі. Та я й не зустрічала, щоб їх використовували в запитуваному значенні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skarbona&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;СКАРБО́НА&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;церк. Скринька, в яку віруючі кидають гроші на потреби церкви. Два злодії в опівночі Костьол обкрадають; Обшарили всі скарбони, Святих&#xA;  обдирають (Степан Руданський, Тв., 1956, 135); [Юда:] Я ж ні шага не&#xA;  мав. Се правда, я глядів у них скарбони, — бо я вважався більш «від&#xA;  сього світа», ніж тії чисті душі (Леся Українка, III, 1952, 138);  // &#xA;  заст. Скринька, шкатулка для зберігання коштовностей, грошей і т. ін.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен., рідко. Те саме, що скарб 3. — Руки, Докійко, руки — то все наше багатство, то наше добро, то наша скарбона! (Ольга Кобилянська,&#xA;  II, 1956, 24).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 9, 1978. — Стор. 254.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/karnavka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;КАРНА́ВКА&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, и, жін. Металева закрита коробка з отвором у&#xA;  кришці для збирання грошей (переважно в церкві); скарбничка, скарбона.&#xA;  Того ж таки дня піп виймав гроші з карнавки (Михайло Коцюбинський, I,&#xA;  1955, 95); Суворий чернець стояв поряд, виразно показуючи перстом на&#xA;  карнавку, куди треба було кидати пожертви (Олесь Донченко, III, 1956,&#xA;  144).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 108.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якось в одному з інтернет-магазинів дитячих іграшок трапився варіант &lt;strong&gt;&lt;code&gt;копійничка&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;. Як на мене, досить прийнятний. &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0&amp;amp;ei=jEFTXLPOC-2CmgXwsZTQAQ&amp;amp;start=0&amp;amp;sa=N&amp;amp;ved=0ahUKEwizxLWX1pjgAhVtgaYKHfAYBRo4FBDy0wMIbA&amp;amp;biw=1920&amp;amp;bih=920&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google пошук&lt;/a&gt; видає певну кількість результатів (222). Але поки що не зустрічала в словниках.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Який з варіантів найбільш відповідає шуканому тлумаченню? Може, якийсь із не згаданих у запитанні?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2019-02-01T09:53:08.060" LastActivityDate="2019-02-01T15:01:48.930" Title="Дрібні заощадження (переважно дитячі) краще зберігати в скарбничці, копійничці чи деінде?" Tags="|вибір-слова|синоніми|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5466" PostTypeId="2" ParentId="5465" CreationDate="2019-02-01T15:01:48.930" Score="1" Body="&lt;p&gt;Дивно, що СУМ пише, що слово &quot;скарбничка&quot; застаріле. Можемо зустріти його сучасне визначення на сторінці &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Скарбни́чка&lt;/strong&gt; — спеціальне пристосування для накопичення монет. Представляє з себе ємність (у вигляді коробочки, фігурки тварини тощо)&#xA;  з вузькою щілиною, в яку опускаються монети. В залежності від&#xA;  наявності отвору для виїмки грошей копилки можуть бути одноразового і&#xA;  багаторазового використання. Одна з найпопулярніших форм скарбнички —&#xA;  свиня.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також спробував подивитися, які є переклади російського слова &quot;копилка&quot;. Звернувся до онлайн словника &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt;, бо там зразу є приклади. Серед найпопулярніших варіантів знову було слово &quot;&lt;strong&gt;скарбничка&lt;/strong&gt;&quot;, а також такі слова як &quot;&lt;strong&gt;банка&lt;/strong&gt;&quot; та &quot;&lt;strong&gt;скриня&lt;/strong&gt;&quot; (ну, очевидно, тут просто називається предмет, де зберігаються гроші). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також варіант перекладу &quot;&lt;strong&gt;скарбничка&lt;/strong&gt;&quot; дають сайти &lt;a href=&quot;http://ru.howtosay.org/ru_uk/%D0%9A%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;HowToSay&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://gufo.me/dict/ruuk/%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;GufoMe&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;¤ детская копилка -- дитяча скарбничка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На форумі ЖЖ також обговорювали це питання. І серед запропонованих варіантів перекладу &quot;копилка&quot; були все ті ж &quot;скарбничка&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skarbonka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скарбонка&lt;/a&gt;&quot;, &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skarbona&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скарбона&lt;/a&gt;&quot; і &quot;карнавка&quot;. Хоча останній варіант справді швидше буде мати значення: Металева закрита коробка з отвором у кришці для збирання грошей (переважно в церкві)&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені відомо, що є ще слво &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shkatulka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шкатулка&lt;/a&gt;&quot;, але це радше для зберігання цінних маленьких речей, а не грошей. А якщо пошукаємо &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skarbnycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;, то знайдемо ще варіант &quot;&lt;strong&gt;скарбниця&lt;/strong&gt;&quot; (немає жодних позначок біля значення):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Скринька, шкатулка для зберігання коштовностей, грошей і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, в СУМ-20 слово &quot;скарбничка&quot; вже буде мати своє сучасне значення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-02-01T15:01:48.930" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5467" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5468" CreationDate="2019-02-01T19:07:49.067" Score="4" ViewCount="6340" Body="&lt;p&gt;Підтримка Microsoft очевидну перевагу надає &lt;strong&gt;&lt;code&gt;вкладеним&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; файлам:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://support.office.com/uk-ua/article/%D0%92%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%84%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D1%96%D0%B2-%D1%96-%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B7%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D1%8C-%D1%83-%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%D1%85-%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%97-%D0%BF%D0%BE%D1%88%D1%82%D0%B8-outlook-bdfafef5-792a-42b1-9a7b-84512d7de7fc&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вкладення файлів і вставлення зображень у повідомленнях електронної пошти Outlook&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як і підтримка Google: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://support.google.com/mail/answer/6584?co=GENIE.Platform%3DDesktop&amp;amp;hl=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як вкладати файли в листи Gmail&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водночас, досить поширені &lt;strong&gt;&lt;code&gt;приєднаний&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; файл та &lt;strong&gt;&lt;code&gt;прикріплений&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; файл. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось, до прикладу, підтримка ASUS використовує обидва з альтернативних:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.asus.com/ua-ua/support/FAQ/1011237/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Email - Приєднати файл до листа&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук Google та й практика ділового листування рясніють варіаціями. Одного разу трапився навіть такий екзотичний як &lt;strong&gt;&lt;code&gt;пристебнутий&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; файл.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тож чи якийсь із трьох наведених варіантів вважається єдино правильним (може, це навіть термін), чи можна використовувати усі нарівні й це не буде помилкою?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2019-02-01T20:03:36.837" LastActivityDate="2019-02-01T21:10:40.313" Title="До електронних листів файли вкладені, приєднані чи прикріплені?" Tags="|вибір-слова|синоніми|терміни|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5468" PostTypeId="2" ParentId="5467" CreationDate="2019-02-01T21:10:40.313" Score="5" Body="&lt;p&gt;Як Ви самі зазначили в запитанні, &lt;strong&gt;однозначності немає&lt;/strong&gt;, але &lt;strong&gt;більшість найвідоміших клієнтів наразі тяжіє до &lt;em&gt;вкласти/вкладення&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Claws Mail — &lt;em&gt;долучення&lt;/em&gt; (див. &lt;a href=&quot;https://git.claws-mail.org/?p=claws.git;a=blob;f=po/uk.po&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;файл укр. перекладів&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Evolution — &lt;em&gt;долучення (див. &lt;a href=&quot;https://raw.githubusercontent.com/GNOME/evolution/master/po/uk.po&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;файл укр. перекладів&lt;/a&gt;);&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Geary — &lt;em&gt;долучення&lt;/em&gt; (див. &lt;a href=&quot;https://raw.githubusercontent.com/GNOME/evolution/master/po/uk.po&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;файл укр. перекладів&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;GMail — &lt;em&gt;вкладення&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;KMail — &lt;em&gt;долучення&lt;/em&gt; (див. &lt;a href=&quot;https://websvn.kde.org/*checkout*/trunk/l10n-kf5/uk/messages/pim/kmail.po&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;один із файлів перекладів&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Mailspring — і &lt;em&gt;вкладення&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;вкладений файл&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;прикріплення&lt;/em&gt; (див. &lt;a href=&quot;https://github.com/Foundry376/Mailspring/blob/HEAD/app/lang/uk.json&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;файл укр. перекладів&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Microsoft — &lt;em&gt;вкладення&lt;/em&gt; (див. &lt;a href=&quot;https://www.microsoft.com/en-us/language/Search?searchTerm=attachment&amp;amp;langID=Ukrainian&amp;amp;Source=true&amp;amp;productid=All+Products&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Microsoft Terminology Collection і Translations in Localized Microsoft Products&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Mozilla Thunderbird — &lt;em&gt;вкладення&lt;/em&gt; (див. &lt;a href=&quot;https://hg.mozilla.org/l10n-central/uk/file/tip/mail/chrome/messenger/messengercompose/composeMsgs.properties#l307&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;один із файлів перекладів&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=attachment&amp;amp;dicts=4&amp;amp;main_only=on&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки) (О. Кочерга, Є. Мейнарович, 2010)&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;при́чіп&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;долу́чений файл&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дода́ток&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Втім, я не думаю, що якийсь із варіантів можна вважати «неправильним». Адже термінологія ще остаточно не сформувалася, а в загальному сенсі всі варіанти більш-менш передають потрібне значення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-02-01T21:10:40.313" CommentCount="6" CommunityOwnedDate="2019-02-01T21:10:40.313" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5469" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5480" CreationDate="2019-02-03T21:39:48.917" Score="4" ViewCount="1501" Body="&lt;p&gt;Ні Закон України &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2258-19&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність&quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, ні його попередник (ЗУ &quot;Про аудиторську діяльність&quot;) не містять дієприкметників, похідних від терміну &lt;strong&gt;&lt;code&gt;аудит&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Смішно, але відсутній навіть сам цей іменник і в СУМ-20, і в СУМ, який містить тільки іменник &lt;strong&gt;&lt;code&gt;аудитор&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, та й то далеко не зі сучасним значенням:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/audytor&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;АУДИ́ТОР&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, АВДИ́ТОР, а, чол., заст.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;У дореформених семінаріях — учень, призначений учителем перевіряти, як вивчили урок його товариші. Перевели мене в семінарію, зачув я&#xA;  волю. Дивлюсь, &lt;em&gt;авдиторів&lt;/em&gt; немає, греки та латини валяються в нас під&#xA;  ліжками (Нечуй-Левицький, I, 1956, 127).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;дорев. Прокурор.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, 1970. — Стор. 72.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дієприкментник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;аудитований&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; знаходимо в Економічному словнику: банківська справа, фондовий ринок (українсько-англійсько-російський тлумачний словник) під ред. Алексеєнко Л.М., Олексієнко В.М., Юркевич А.І. — К.: Видавничий будинок «Максимум»; Тернопіль: «Економічна думка», 2000. — 592 с.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/HICza.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/HICza.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, в мережі поряд з варіантом &lt;strong&gt;&lt;code&gt;аудитований&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наявність &lt;em&gt;аудитованої&lt;/em&gt; публічної фінансової звітності в компанії&#xA;  допомагає цілому колу її користувачів ефективно взаємодіяти з&#xA;  компанією, підкріплює її статус і забезпечує високий рівень&#xA;  корпоративного управління. Крім того, &lt;em&gt;аудитована&lt;/em&gt; фінансова звітність&#xA;  допомагає компаніям отримати доступ до ринків фінансового капіталу і&#xA;  стимулює інвестиції, як внутрішні, так і зовнішні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:UkDrfOjpE0cJ:nasoa.edu.ua/wp-content/uploads/periodicals/b-obl/162/05.pdf%20&amp;amp;cd=15&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття &quot;Якість аудиторських послуг: проблеми та перспективи&quot; (О.О. Ільченко, М.В. Кузуб)&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Однією з основних вимог, що ставляться до компанії-емітента незалежно&#xA;  від обраного майданчика є &lt;em&gt;аудитована&lt;/em&gt; фінансова звітність, складена&#xA;  згідно вимог Міжнародних стандартів фiнансової звiтностi ( МСФЗ) за&#xA;  1-3 останніх роки діяльності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:Vto_4Pm69e8J:khg.kname.edu.ua/index.php/khg/article/download/4734/4694/%20&amp;amp;cd=13&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;- Стаття &quot;Оцінка можливості здійснення успішного ІРО акціонерними товариствами України в умовах євроінтеграції&quot; (Н.О. Чех)&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;зустрічається й &lt;strong&gt;&lt;code&gt;аудийований&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Аудийований&lt;/em&gt; чистий прибуток RosUkrEnergo в 2006 р. виріс на 4% у&#xA;  порівнянні з 2005 р. - з 755,4 млн дол. до 785 млн дол., виручка&#xA;  трейдера від експорту газу в 2006 р. склала 7 млрд 135,9 млн дол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://www.rbc.ua/ukr/news/gruzooborot_odesskogo_mtp_za_9_mes_2007_g_uvelichilsya_na_10_8_do_23_8_mln_t__1191834981&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;- Інтернет-ресурс РБК-Україна&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;але, що більш дивно, частіше - &lt;strong&gt;&lt;code&gt;аудійований&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Найбільша нафтогазовидобувна компанія України ПАТ «Укрнафта»&#xA;  опублікувала &lt;em&gt;аудійовану&lt;/em&gt; фінансову звітність за 2016 рік, підтверджену&#xA;  незалежним зовнішнім аудитом PWC.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://www.ukrnafta.com/aud%D1%96jovana-f%D1%96nansova-zv%D1%96tn%D1%96st-ukrnafta-za-2016-r%D1%96k&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;- сайт ПАТ &quot;Укрнафта&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Про це йдеться в &lt;em&gt;аудійованій&lt;/em&gt; консолідованій звітності НАК «Нафтогаз&#xA;  України» за міжнародними стандартами фінансової звітності (МСФЗ),&#xA;  обнародуваній на офіційному сайті компанії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://www.unian.ua/society/583930-naftogaz-mae-namir-zavershiti-likvidatsiyu-dk-gaz-ukrajini.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;- Інформаційне агентство &quot;Уніан&quot;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;що, на мою думку, не зовсім правильно, оскільки маємо омонім зі значенням &quot;у форматі аудіо&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Формат дейзі дозволяє незрячому користувачеві протягом лічених секунд&#xA;  знайти в &lt;em&gt;аудійованій&lt;/em&gt; книзі потрібний розділ, параграф, сторінку,&#xA;  абзац, фразу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://lviv.vgorode.ua/news/24/250188-yak-na-lvivschyni-stvoruivatymut-pershu-biblioteku-dlia-luidei-z-vadamy-zoru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інтернет-ресурс lviv.vgorode.ua&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;який видається логічнішим варіантом (&lt;em&gt;аудіо, аудіювання, аудійований&lt;/em&gt;), аніж похідний від &lt;em&gt;аудиту&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%B0%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;oq=%D0%B0%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;aqs=chrome..69i57j69i60.12797j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пошук Google&lt;/a&gt; ще видає результати з &lt;strong&gt;&lt;code&gt;аудований&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, логіка творення якого мені теж не зрозуміла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;А який із наведених варіантів відповідає нормам словотворення дієприкметників в українській мові?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2019-02-10T17:54:01.590" LastActivityDate="2019-02-10T17:54:01.590" Title="Фінансова звітність аудитована чи ауди(і)йована?" Tags="|терміни|запозичені-слова|прикметники|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5470" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5471" CreationDate="2019-02-04T08:42:12.007" Score="6" ViewCount="2368" Body="&lt;p&gt;Чи можна/варто казати &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;У мене стільки &lt;strong&gt;мет&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Спринт повинен мати мету або, в окремих випадках, &lt;strong&gt;мети&lt;/strong&gt;  спринта&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;у значенні &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Я маю так багато &lt;strong&gt;цілей&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Спринт повинен мати ціль або, в окремих випадках, &lt;strong&gt;цілі&lt;/strong&gt;  спринта&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Був дуже здивований коли відкопав у &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%9C%D0%B5%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику&lt;/a&gt;, що слово мета має множину і його відмінюють по усім відмінкам&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Називнивний Мети&#xA;Родовий     Мет&#xA;Давальний   Метам&#xA;Знахідний   Мет&#xA;Орудний     Метами&#xA;Місцевий    на/у Метах&#xA;Кличний     Мети&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можливе/притаманне/доцільне вживання множини слова &lt;strong&gt;мета&lt;/strong&gt; в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2019-02-04T09:27:26.890" Title="Множина від мета, але не цілі" Tags="|вживання-слів|відмінювання|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5471" PostTypeId="2" ParentId="5470" CreationDate="2019-02-04T09:23:43.203" Score="6" Body="&lt;p&gt;Ось що про це пише Є. Д. ЧАК в своїй роботі &quot;&lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=21107&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Складні випадки українського слововживання&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мета. У всіх стилях літературної мови, &lt;strong&gt;крім художнього, слово мета&#xA;  вживається тільки в однині&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У поезії допускається і множинна форма. Порівн.:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;У золотому сяйві мет&lt;/strong&gt; Ми йдем напружено вперед (В. Сосюра).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підводиться володар мет&lt;/strong&gt;, горою піднімає груди (Л. Первомайський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://21tsmay.wixsite.com/acupofthins/single-post/2015/09/29/%D0%9C%D0%95%D0%A2%D0%90-%D0%A6%D0%86%D0%9B%D0%AC-%D0%97%D0%90%D0%92%D0%94%D0%90%D0%9D%D0%9D%D0%AF-%D0%A1%D0%9F%D0%A0%D0%9E%D0%91%D0%A3%D0%84%D0%9C%D0%9E-%D0%A0%D0%9E%D0%97%D0%86%D0%91%D0%A0%D0%90%D0%A2%D0%98%D0%A1%D0%AF&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;блогу платфоми&lt;/a&gt; Wixsite (хоч джерело, звичайно, не можна вважати 100% надійнийм) наткнувся на цікаву думку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тобто, мета - це щось єдине, чого можеш і прагнеш досягти (тому&#xA;  множини не має), а цілі бувають різними та їх кількість не знає меж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І згідно до цієї теорії - мета - це щось глобальне, яке складається з різних менших цілей.Таку ж саму думку зустрів на &lt;a href=&quot;https://lingvoforum.net/index.php?topic=3861.0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Лінгвофорумі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна сказати &quot;мет&quot;? Очевидно, що так, бо як ви вже написали у питанні - форму множини можна знайти у словнику (хоча не у всіх, бо, наприклад, &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%B0#%D0%92%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікісловник не подає множину до слова &quot;мета&quot;)&lt;/a&gt;, але як бачимо така форма є прийнятна лише для художнього стилю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-02-04T09:23:43.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5472" PostTypeId="2" ParentId="5470" CreationDate="2019-02-04T09:27:26.890" Score="2" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику відмінків&lt;/a&gt; вказана множина слова &quot;мета&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/M9c3y.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/M9c3y.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53404/114966.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;мета́  іменник жіночого роду &#xA;  * Але: дві, три, чотири мети́&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-20 також вказано, що слова &quot;мета&quot; має множину&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50710&amp;amp;page=1605&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мета&lt;/a&gt; МЕТА́, и́, ж. Те, до чого хтось прагне, чого хоче досягти;&#xA;  ціль (у 2 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;отже, важаю можна використовувати множину слова &quot;мета&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-02-04T09:27:26.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5473" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5477" CreationDate="2019-02-04T15:03:47.070" Score="3" ViewCount="1369" Body="&lt;p&gt;Не раз чув як на світильник кажуть люстра. Вирішив дізнатися чи є різниця між цими двома словами. Пошуки в Інтернеті не дали ніяких результатів. В СУМі знайшов цих два слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ljustra&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Люстра&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Підвісний освітлювальний прилад, що має кілька джерел світла (свічок,&#xA;  електроламп) і оздоблену арматуру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/svityljnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Світильник&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; має декілька значень, однак одне із них:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Великий освітлювальний прилад, а також арматура до нього.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не був впевнений, що на основі цього можна вважати &quot;люстру&quot; та &quot;світильник&quot; взаємозамінними, тому вирішив ще пошукати інформацію в &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів&lt;/a&gt;, але серед запропонованих синонімів до слова &quot;світильник&quot; немає &quot;люстри&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво чи можуть ці слова інколи заміняти одне одного чи ні? І яка між ними різниця?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-02-04T16:57:38.250" Title="Світильник чи люстра?" Tags="|значення-слів|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5474" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5476" CreationDate="2019-02-04T15:51:25.600" Score="4" ViewCount="204" Body="&lt;p&gt;Читаючи &quot;Причепу&quot; написану Іваном Нечуй-Левицьким наткнувся на такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А по тій стелі не мальовані, а живі птиці пе­реліта­ють з го­ри на&#xA;  го­ру: то ря­ба гор­ли­ця, то си­вий &lt;strong&gt;при­по­тень&lt;/strong&gt;, то си­ня&#xA;  си­во­раш­ка; то пе­ре­ни­зу­ють не­бо низ­кою дикі кач­ки, дрібно&#xA;  тріпа­ючи гост­ри­ми крильця­ми, то пе­ре­су­неться важ­кий бу­сел,&#xA;  прос­тяг­нув­ши на­зад свої довгі, як ло­ма­ки, но­ги.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить що значить слово &quot;припотень&quot;. Зрозуміло з контексту, що це якась пташка, але, напевно, це її діалектна назва, бо в жодному словнику та в Інтернеті мені не вдалося знайти про неї хоча б якусь інформацію. Проте, також зустрів це слово в статті &quot;Використання символів-орнітонімів у мовній картині світу поетів-романтиків&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... автори вдаються до використання таких народнопоетичних&#xA;  символіворнітонімів, як соловейко, голуб (-ка), зозуля, ворон, гуси,&#xA;  лебеді, орел, сокіл, ластівка, горлиця, грачі, крук, чайка,&#xA;  жайворонок, сорока, &lt;strong&gt;припотень&lt;/strong&gt;, рябець, пугач, чижик, журавлі,&#xA;  кулик, що вживаються і як засоби фольклорної стилізації, і як окремі&#xA;  авторські образи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-02-04T17:41:09.650" Title="Що таке &quot;припотень&quot;?" Tags="|значення-слів|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5475" PostTypeId="1" CreationDate="2019-02-04T16:21:01.760" Score="4" ViewCount="972" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BF%D1%96%D1%84%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B9_(%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82_%D0%9A%D0%B8%D1%97%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; подає &lt;code&gt;Блаженнійший митрополит Київський і всієї України Епіфаній&lt;/code&gt;. Але в &lt;a href=&quot;https://www.radiosvoboda.org/a/29746455.html?fbclid=IwAR3MQ_LltkdXNcUxLXFkjMc1Ki4BRK1ACdxsnjWzCfZyNSnBZcm3-MgazHU&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інших&lt;/a&gt; джерелах зустрічається &lt;code&gt;Блаженніший&lt;/code&gt;. Як правильніше? А також чи мають писатися ці слова з великої літери?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічне питання і стосовно слова &lt;code&gt;святі(й)ший&lt;/code&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%96%D0%BB%D0%B0%D1%80%D0%B5%D1%82_(%D0%BF%D0%B0%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B0%D1%80%D1%85_%D0%9A%D0%B8%D1%97%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; подає в одному місці &lt;code&gt;Святіший Патріарх Київський і всієї Руси-України&lt;/code&gt;, а в іншому на тій же сторінці - &lt;code&gt;Святійший Патріарх Київський і всієї Руси-України Філарет&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastActivityDate="2019-02-05T07:55:27.173" Title="Блаженніший чи блаженнійший, святіший чи святійший" Tags="|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5476" PostTypeId="2" ParentId="5474" CreationDate="2019-02-04T16:25:47.710" Score="7" Body="&lt;p&gt;Схоже на те, що &lt;strong&gt;&lt;code&gt;припотень&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; - це те саме, що й &lt;strong&gt;&lt;code&gt;припутень&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; - дикий (або лісовий) голуб.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;Припутень&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; знаходимо в СУМ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryputenj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРИ́ПУТЕНЬ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, тня, чол. Лісовий голуб великої породи. Припутень — Columba palumbus.. — найбільший з наших диких голубів є типовим&#xA;  мешканцем широколистих лісів (Посібник з зоогеографії, 1956, 113);&#xA;  Горлиця і припутень мостять на дереві просте гніздо з кількох&#xA;  покладених навхрест паличок (Корисні птахи України... 1950, 35).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 7, 1976. — Стор. 719.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В онлайн &lt;a href=&quot;https://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Sci/Linguistics/RareWords.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику рідкісних українських слів&lt;/a&gt; знаходимо обидва:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Припотень&lt;/strong&gt; – дикий голуб (різні автори)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Припутень&lt;/strong&gt; – лісовий голуб (А. Свидницький)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD&lt;/strong&gt;. Винесу з коментарів доповненя від &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/4/sasha&quot;&gt;@Sasha&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Додам: ще є на &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=575&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;с. 575 в ЕСУМ&lt;/a&gt; і навіть у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%8C&amp;amp;oldid=24372119&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії статтю про вид&#xA;  голубів Columba palumbus названо «Припутень»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2019-02-04T17:41:09.650" LastActivityDate="2019-02-04T17:41:09.650" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5477" PostTypeId="2" ParentId="5473" CreationDate="2019-02-04T16:57:38.250" Score="6" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;світильник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — це фактично &lt;strong&gt;синонім до словосполучення &lt;em&gt;освітлювальний прилад&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Принаймні так вважає Вікіпедія (там стаття «Освітлювальний прилад» є просто перенаправленням на «Світильник»). Щоправда, Вікіпедія не підтверджує це джерелами, але по-моєму, це було б доволі логічно, враховуючи спосіб творення цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Люстра — різновид світильника&lt;/strong&gt;. Щоправда різні джерела дають різні трішки тлумачення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ljustra&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах&lt;/a&gt; (поданий Вами же):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Підвісний освітлювальний прилад, що має кілька джерел світла (свічок, електроламп) і оздоблену арматуру&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже: (1) підвісний; (2) має кілька джерел світла; (3) має оздоблену арматуру.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=48793&amp;amp;page=1538&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt; (новіший):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Підвісний освітлювальний прилад, що має &lt;strong&gt;перев[ажно]&lt;/strong&gt; кілька джерел світла (свічок, електроламп) та оздоблену арматуру&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А тепер мати кілька джерел світла вже необов'язково (лише «переважно» має).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8E%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українська Вікіпедія&lt;/a&gt; (без джерел, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9B%D1%8E%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0&amp;amp;oldid=23819540&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;станом на 21 листопада 2018&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;підвісний освітлювальний прилад на декілька джерел світла з декоративно оформленою арматурою для &lt;strong&gt;загального&lt;/strong&gt; освітлення приміщень&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже тут це для загального освітлення приміщень; якщо підвісити маленький оздоблений світильник на декілька ламп над столом (що освітлює лише стіл, а не все приміщення загалом) — то це вже буде не люстра.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча тлумачення для російського &lt;em&gt;люстра&lt;/em&gt; й англійського &lt;em&gt;chandelier&lt;/em&gt; не зобов'язані збігатися з тлумаченням для українського &lt;em&gt;люстра&lt;/em&gt; (ці слова цілком можуть мати дещо різні значення), але для повноти наведу приклади тлумачень з іншомовних Вікіпедій:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9B%D1%8E%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0&amp;amp;oldid=97862543&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Російська&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;підвісний світильник &lt;strong&gt;для стелі&lt;/strong&gt;, призначений для створення &lt;strong&gt;безтіньового&lt;/strong&gt; освітлення (на відміну від точкових джерел) приміщень&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А тут уже нема нічого про декілька джерел, оздоблення чи загальне освітлення, зате зазначено безтіньове освітлення.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/w/index.php?title=Chandelier&amp;amp;oldid=868011956&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Англійська&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;розгалужений [з декількох гілок] декоративний освітлювальний прилад, призначений для монтажу на стелю чи стіни&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут трішки змінюються акценти: не написано, що люстра сама має бути оздобленою (ornamented), а написано, що люстра оздоблює приміщення (в моєму перекладі — декоративна, в оригіналі — ornamental); окрім того її можна вішати не лише на стелю, а й на стіни (власне, навіть сказано не «вішати», а «монтувати» — це ширше слово).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;І т. ін.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо підсумувати: люстру найчастіше вішають (хоча за деякими тлумаченнями — можуть монтувати іншим чином), причому найчастіше на стелю (хоча за деякими тлумаченнями — можна деінде, зокрема на стіну); найчастіше вона оздоблена (чи то призначена оздоблювати приміщення); найчастіше має гіллясту форму й уміщує декілька джерел світла; найчастіше вона призначена створювати загальне (а не локалізоване) безтіньове (а не точкове) освітлення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-02-04T16:57:38.250" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5478" PostTypeId="1" CreationDate="2019-02-04T18:13:28.447" Score="1" ViewCount="345" Body="&lt;p&gt;Як правильно вживати в родовому відмінку? &lt;em&gt;Томосу&lt;/em&gt; про автокефалію чи &lt;em&gt;томоса&lt;/em&gt;? У мережі зустрічаються як &lt;a href=&quot;https://www.radiosvoboda.org/a/news/29694084.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перший&lt;/a&gt;, так і &lt;a href=&quot;https://dzerkalo.media/vidbulosya-pidpysannya-tomosa-pro-avtokefaliyu-pravoslavnoyi-tserkvy-v-ukrayini/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;другий&lt;/a&gt; варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І чи має &lt;em&gt;томос&lt;/em&gt; писатися з великої літери?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-02-04T20:18:18.837" LastActivityDate="2019-02-04T21:06:29.517" Title="Томосу чи томоса?" Tags="|відмінювання|родовий-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5479" PostTypeId="1" CreationDate="2019-02-04T18:41:34.513" Score="6" ViewCount="151" Body="&lt;p&gt;Намагаюся перекласти слово &quot;captcha&quot;. Поки що натрапив на &quot;чилюд&quot;: &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/kapcha&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://slovotvir.org.ua/words/kapcha&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але воно незрозуміле з першого погляду, і важко вимовляється. Хотілося б уникнути перекладу двома словами. Що скажете про &quot;протибот&quot; та &quot;янероботка&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1888" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-02-04T19:31:56.083" LastActivityDate="2019-03-11T12:03:54.817" Title="Які українські замінники слову &quot;капча&quot; (captcha) може запропонувати шановне товариство?" Tags="|переклад|from-english|терміни|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5480" PostTypeId="2" ParentId="5469" CreationDate="2019-02-04T19:30:20.027" Score="3" Body="&lt;h1&gt;Коротко:&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найкраще використовувати слово &amp;quot;аудитований&amp;quot;, адже, як вже зазначалося у питанні й коментарях, воно дозволяє уникнути різночитання, а також широко вживається у науковій і офіційній літературі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Відносно довге інтернет-дослідження:&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;h2&gt;1. Аудитований.&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%B0%D1%83%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;ei=gIdYXNqRKKGLmgX8256IBQ&amp;amp;start=0&amp;amp;sa=N&amp;amp;filter=0&amp;amp;ved=0ahUKEwja0evM3aLgAhWhhaYKHfytB1E4KBDy0wMIRA&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=657&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;45 результатів&lt;/a&gt; ґуґла на слово &amp;quot;аудитований&amp;quot; в лапках лише українською мовою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перші три посилання — на російський сайт.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Далі на сайті &lt;a href=&quot;http://cyclop.com.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://cyclop.com.ua/&lt;/a&gt; є &amp;quot;Фінансово-економічний словник&amp;quot; - Загородній А.Г.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;АУДИТОВАНИЙ&lt;/strong&gt; ЗВІТ - див. Звіт &lt;strong&gt;аудитований&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ЗВІТ &lt;strong&gt;АУДИТОВАНИЙ&lt;/strong&gt; - звіт підприємства, що пройшов аудиторську перевірку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Далі &lt;a href=&quot;http://iom.org.ua/ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міжнародна орґанізація з міґрації&lt;/a&gt; має форму &lt;a href=&quot;http://iom.org.ua/sites/default/files/ua1-2017-523_-_dodatok_1_-_forma_zayavky_na_prekvalifikaciyu.xlsx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;заявки на перекваліфікацію&lt;/a&gt; (обережно, завантаження Excel-файлу), де бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Аудитований&lt;/strong&gt; фінансовий звіт за 2016 фінансовий рік.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще одне посилання на &amp;quot;Річну інформацію емітента цінних паперів за 2017 рік&amp;quot; міжнародної будівельної компанії &amp;quot;konecranes&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;По шостому питанню слухали Тарасова Сергiя Олександровича та прийняли рiшення затвердити рiчний &lt;strong&gt;аудитований звiт&lt;/strong&gt; Приватного акцiонерного товариства &amp;quot;Конекрейнс Україна&amp;quot; за 2016 рiк.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Далі та сама фірма отримала звіт від &lt;a href=&quot;https://public.docs.openprocurement.org/get/d77d3876925648a6bb0464d6a636581e?KeyID=52462340&amp;amp;Signature=9%252Be8ZSYHS50fMqLAwUyN%252BAcJ84p6%252BFwcwoL4TsKFnxp7%2FfviZ4CamR7CAU2vXkSF8QjUC0NB0jgV%2FF%2FOzJBwBA%253D%253D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;openprocurement.org&lt;/a&gt; (обережно, за посиланням завантаження пдф-файла):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Затвердити річний &lt;strong&gt;аудитований&lt;/strong&gt; звіт Приватного акціонерного товариства „Конекрейнс. Україна” за 2010 рік.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Далі йде виданий під маркою КПІ &lt;a href=&quot;http://ela.kpi.ua/bitstream/123456789/19112/1/menedzhment_yakosti.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;термінолоґічний словник&lt;/a&gt; (обережно, за посиланням завантаження пдф-файла) — Шишкін В.М., Чікін С.В.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;АУДИТОВАНИЙ – AUDITEE – Особа або організація, яка піддається аудиту&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Далі: Мартинюк Н.Ю. (асистент кафедри обліку та аудиту Луцького національного технічного університету) &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://www.global-national.in.ua/archive/2-2014/260.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОБЛІКОВІ АСПЕКТИ АУДИТУ ЯКОСТІ&lt;/a&gt;&amp;quot; (обережно, за посиланням завантаження пдф-файла) в електронному виданні &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://www.global-national.in.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глобальні та національні проблеми економіки&lt;/a&gt;&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;преамбула: назва підприємства, імена співробітників, з якими проводились бесіди, дати, програми, посилання на стандарт чи інші документи, &lt;strong&gt;аудитований&lt;/strong&gt; (підрозділ чи відділ);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Далі ще не одне наукове видання використовує це слово: &lt;a href=&quot;http://blogs.kpi.kharkov.ua/v2/quality/wp-content/uploads/sites/25/2018/06/Slovnyk-terminiv-ta-vyznachen-1.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://old.minjust.gov.ua/file/31111&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://194.44.152.155/elib/local/sk629872.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://academy.gov.ua/pages/dop/136/files/da8e2d7c-7c24-4fcf-a0c7-0a95238dff06.PDF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;4&lt;/a&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;2. Аудийований.&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%B0%D1%83%D0%B4%D0%B8%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;ei=zo5YXL31EILLrgS39LGQCA&amp;amp;start=0&amp;amp;sa=N&amp;amp;filter=0&amp;amp;ved=0ahUKEwi9lKzI5KLgAhWCpYsKHTd6DII4ChDy0wMIRQ&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=608&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;15 результатів&lt;/a&gt; ґуґла на слово &amp;quot;аудийований&amp;quot;, з них жодного наукового і декілька російських.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;3. Аудійований.&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%B0%D1%83%D0%B4%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22&amp;amp;lr=lang_uk&amp;amp;tbs=lr:lang_1uk&amp;amp;ei=r49YXNCjFceqrgSjvbR4&amp;amp;start=0&amp;amp;sa=N&amp;amp;ved=0ahUKEwiQt9Wz5aLgAhVHlYsKHaMeDQ84FBDy0wMIYw&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=608&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;27 результатів&lt;/a&gt; ґуґла на це слово. З них по декілька разів повторюються новини про &amp;quot;аудійований прибуток аеропорту &amp;quot;Бориспіль&amp;quot;&amp;quot; (&lt;a href=&quot;https://www.epravda.com.ua/news/2016/07/5/598152/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://univer.ua/ua/financial-news/pributok-aeroportu-borispil-perevishiv-pivmilyarda-20160705/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://patrioty.org.ua/all/2016-07-06.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt; тощо), потім про &amp;quot;прекрасний аудійований банк&amp;quot;, потім декілька разів йдеться не про аудійований звіт, а про аудійований стандарт (&lt;a href=&quot;http://www.academia.edu/16703872/%D0%9F%D0%A0%D0%86%D0%9E%D0%A0%D0%98%D0%A2%D0%95%D0%A2%D0%98_%D0%A1%D0%9E%D0%A6%D0%86%D0%90%D0%9B%D0%AC%D0%9D%D0%9E%D0%87_%D0%A1%D0%9F%D0%A0%D0%AF%D0%9C%D0%9E%D0%92%D0%90%D0%9D%D0%9E%D0%A1%D0%A2%D0%86_%D0%9F%D0%A0%D0%9E%D0%95%D0%9A%D0%A2%D0%86%D0%92_%D0%A3_%D0%9A%D0%9E%D0%9D%D0%9A%D0%A3%D0%A0%D0%95%D0%9D%D0%A2%D0%9D%D0%9E%D0%9C%D0%A3_%D0%A1%D0%95%D0%A0%D0%95%D0%94%D0%9E%D0%92%D0%98%D0%A9%D0%86&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://csr-ukraine.org/wp-content/uploads/2016/03/draft-CSR-terminology.docx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://chasopis.geci.stu.cn.ua/nomer/2016/1/seriya_1/ua/26-32.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt; (обережно, останні два посилання - завантаження файлів) тощо), декілька посилань на &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://www.confcontact.com/2012_06_14/fl4_govtva.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;аудійований звук&lt;/a&gt;&amp;quot;, &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://ppt-online.org/172218&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;аудійований період&lt;/a&gt;&amp;quot;, &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://www.irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe?C21COM=2&amp;amp;I21DBN=ARD&amp;amp;P21DBN=ARD&amp;amp;Z21ID=&amp;amp;Image_file_name=DOC/2002/02somsnf.zip&amp;amp;IMAGE_FILE_DOWNLOAD=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;аудійований характер навчального середовища&lt;/a&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, маємо дуже багато різночитань, незрозуміло, де саме використовувати це слово, майже немає достатньо поважних джерел зі словосполученням &amp;quot;аудійований звіт&amp;quot; - ґуґл видає &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?lr=lang_uk&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=608&amp;amp;tbs=lr%3Alang_1uk&amp;amp;ei=c5FYXNXgDrKFrwSi4puwCw&amp;amp;q=%22%D0%B0%D1%83%D0%B4%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D0%B7%D0%B2%D1%96%D1%82%22&amp;amp;oq=%22%D0%B0%D1%83%D0%B4%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D0%B7%D0%B2%D1%96%D1%82%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...88706.89212..89354...0.0..0.151.452.4j1......0....1..gws-wiz.C118WprAhGk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;два результати&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Словотворення дієприкметників в українській мові:&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дієприкметник &amp;quot;аудитований&amp;quot; твориться від доконаного дієслова &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=170949&amp;amp;page=83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;аудитувати&amp;quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;АУДИТУВА́ТИ, у́ю, у́єш, недок. і док., що. Здійснювати аудит. Аудитувати приватне підприємство.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Читаємо &lt;a href=&quot;http://webpen.com.ua/pages/Morphology_and_spelling/participle_passive_forms.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правило&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо &lt;strong&gt;основа&lt;/strong&gt; дієслова в неозначеній формі &lt;strong&gt;закінчується на -а&lt;/strong&gt;, то до неї додаємо суфікс -н(ий): обладна(ти) — обладнаний, &lt;strong&gt;обговорюва(ти) — обговорюваний&lt;/strong&gt;, спиля(ти) — спиляний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тоді аудитувати - аудитований.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Висновок:&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Враховуючи вищенаведену інформацію, докладаючи до неї інформацію з самого запитання і коментарів, можемо виснувати, що найпоширеніше й найдоцільніше з трьох словосполучень - словосполучення &lt;strong&gt;&amp;quot;аудитований звіт&amp;quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-02-05T15:58:32.020" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5481" PostTypeId="2" ParentId="5479" CreationDate="2019-02-04T20:27:07.473" Score="3" Body="&lt;p&gt;«Протибот» мені особисто дуже подобається.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але можливість застосування цього слова залежить від контексту. У деяких (наприклад, офіційних) контекстах, можливо, доведеться обмежитися вже вживаними термінами. А якихось уживаних варіантів, окрім «CAPTCHA» й «капча», я не бачу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Microsoft (&lt;a href=&quot;//www.microsoft.com/en-us/language/Search?searchTerm=captcha&amp;amp;langID=Ukrainian&amp;amp;Source=true&amp;amp;productid=All+Products&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Microsoft Terminology Collection і Translations in Localized Microsoft Products&lt;/a&gt;): «тест CAPTCHA», «Captcha», «Перевірка за допомогою CAPTCHA».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вікіпедії (з кириличною абеткою: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=CAPTCHA&amp;amp;oldid=19110373&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українська&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//ru.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9A%D0%B0%D0%BF%D1%87%D0%B0&amp;amp;oldid=97391326&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російська&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//bg.wikipedia.org/w/index.php?title=CAPTCHA&amp;amp;oldid=8899155&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;болгарська&lt;/a&gt;: «CAPTCHA», «капча».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Книги (&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=W3tiDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT206&amp;amp;dq=captcha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кевін Неллі «Невідворотне»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=UOfrCQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA136&amp;amp;dq=captcha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Артем Захарченко «Інтернет-медіа: інтерактивний навчальний посібник для курсу „Підтримка сайту“»&lt;/a&gt;): «візуальна перевірка», «капча», «CAPTCHA».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож в контекстах, де не дозволено вигадувати своє, мабуть, доведеться зупинитися на «CAPTCHA» чи «капча». Але загалом «протибот», по-моєму, дуже інтуїтивно зрозумілий (його майже не можна не зрозуміти; в крайньому разі — «протиробот»). І в словниках є інші слова, утворені так само: протигаз, протиструм, протитиск, протиудар тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-02-04T20:27:07.473" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5482" PostTypeId="2" ParentId="5478" CreationDate="2019-02-04T21:06:29.517" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/tomos&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Вільний тлумачний словник»&lt;/a&gt; пропонує писати «томосу» (з малої й через &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;то́мос, -у, чол., церк.&lt;br&gt;&#xA;  Грамота, послання патріархів християнської церкви.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;Попри загальне засудження Діоскора, єгипетські єпископи відмовилися підписати послання (томос) папи Лева, пояснюючи це небезпекою їх убивства після повернення на батьківщину   (Омельчук, Ліснича, Релігійна політика стародавніх і середньовічних держав, 2011);&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;1933 р. заснований екзархат Московської Патріархії у Північній та Південній Америці, який проіснував до 1970 р., коли Патріарх Московський і всієї Руси Алексій І (Симанський) надав їй Томос про автокефалію від 10 квітня 1970 р. із затвердженням назви «Свята Автокефальна Православна Церква в Америці»    (Пам'ятки, Т. 2: Епістолярна спадщина Івана Огієнка, 2001);&lt;/p&gt;&#xA;    &#xA;    &lt;p&gt;Інший засуд неканонічности цього акту [передачі Київської митрополії з-під влади Царгородського патріарха] був зроблений Царгородською патріярхією уже в нашому столітті, в патріяршому томосі з 13 листопада 1924 р. про надання автокефалії Православній Церкві у Польщі, більшість вірних якої становили українці і білоруси (Сучасність, 1989, № 3).&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Етимологія:&lt;br&gt;&#xA;  грецьке τόμος — том, шматок; від кореня τεμ- — різати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але «Вільний тлумачний словник» не є якимось академічним джерелом, це суто власні спроби колективу сайту sum.in.ua заповнити «прогалини» в «Словнику української мови» 1970-х років.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У книжках вживається і &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?lr=lang_uk&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%81%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;через &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, і &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?lr=lang_uk&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%83%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;через &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Щоправда через &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt; приблизно в 2.5 рази частіше (я налічив 23 трапляння через &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt; і 57 через &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;, але це приблизно), тож я схиляюся в цьому разі вірити «Вільному тлумачному словнику».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо малої і великої літери, то теж уживають і так, і так (і навіть у лапках). Але річ у тім, що загальні назви (які можна писати з малої) не заборонено написати з великої в певних випадках, наприклад, у релігійних контекстах (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par38p18prym2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 38.18.примітка2 у «Правописі»&lt;/a&gt;), для підкреслення урочистості (&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par38p3prym3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 38.3.примітка3 у «Правописі»&lt;/a&gt;) тощо. Тому, враховуючи, що його пишуть і так, і так, я схиляюся до того, що це все-таки загальна назва і його можна писати з малої. Але я непевен. І якщо Ви напишете з великої, то Ви, мабуть, точно не помилитеся (це просто сприймуть, як висловлення поваги).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-02-04T21:06:29.517" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5483" PostTypeId="2" ParentId="5475" CreationDate="2019-02-05T07:55:27.173" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; кажуть, що без &lt;em&gt;-й-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А «Словник української мови» в 20 томах каже, що &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=152865&amp;amp;page=176&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блаженні(й)ший&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; можна обома способами, але першим наводить варіант без &lt;em&gt;-й-&lt;/em&gt;. (Слова &lt;em&gt;святі(й)ший&lt;/em&gt; він зовсім не наводить, бо видається поступово й томів на &lt;em&gt;С-&lt;/em&gt; ще не має.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже: якщо писатимете без &lt;em&gt;-й-&lt;/em&gt;, то точно не помилитеся.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дивніший&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;добріший&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;консервативніший&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;красивіший&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сильніший&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сміливіший&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ясніший&lt;/em&gt; тощо зараз без &lt;em&gt;-й-&lt;/em&gt; пишеться, хоча в старих книжках може бути з &lt;em&gt;-й-&lt;/em&gt;. Етимологічно там, здається, має бути &lt;em&gt;-й-&lt;/em&gt;, але сучасний правопис у цьому аспекті більше орієнтується на вимову, ніж на етимологію. Мабуть, затримці &lt;em&gt;-й-&lt;/em&gt; у словах &lt;em&gt;святі(й)ший&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;блаженні(й)ший&lt;/em&gt; сприяло те, що в релігійних контекстах люди зазвичай консервативніші, а мовою літургії значною мірою була церковнослов'янська.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Мене особисто дивує відсутність префікса &lt;em&gt;най-&lt;/em&gt;, адже українською без &lt;em&gt;най-&lt;/em&gt; зазвичай вищий (comparative) ступінь, а найвищий (superlative) зазвичай із &lt;em&gt;най-&lt;/em&gt; (це російською comparative &lt;em&gt;красивее&lt;/em&gt; і superlative &lt;em&gt;красивейший&lt;/em&gt;, а українською comparative &lt;em&gt;красивіший&lt;/em&gt; і superlative &lt;em&gt;найкрасивіший&lt;/em&gt;). А за семантикою, здається, тут має бути найвищий (superlative) ступінь, бо інакше б виникало питання «&lt;em&gt;блажінніший/святіний&lt;/em&gt; від кого (за кого, ніж хто)?». Чи так історично склалося чи це калька з російської/церковнослов'янської, я не знаю.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-02-05T07:55:27.173" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5484" PostTypeId="5" CreationDate="2019-02-05T08:23:05.977" Score="0" Body="" OwnerUserId="-1" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2019-02-05T08:23:05.977" LastActivityDate="2019-02-05T08:23:05.977" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5485" PostTypeId="4" CreationDate="2019-02-05T08:23:05.977" Score="0" Body="Для запитань про зміну іменника за відмінками. Запитання має містити лише одне слово, яке обговорюється. // For questions about changing the noun on cases. The question should be limited to the cases of a single word." OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-02-11T12:30:16.643" LastActivityDate="2019-02-11T12:30:16.643" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5486" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5487" CreationDate="2019-02-05T09:50:57.743" Score="7" ViewCount="10387" Body="&lt;p&gt;Натрапила на рецепти &lt;a href=&quot;http://cookery.com.ua/ovochi/stravi-z-kapusti/2030-obsmazhena-kolorova-kapusta-z-yajcyami.html#.XFlaz1wzbIU&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Обсмажена кольорова капуста з яйцями&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://smachno.ua/ua/recepty/osnovnye-blyuda/maindishes-12920/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Цвітна капуста у вершковому соусі&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, як правильно назвати вид капусти, зображений на фото - цвітна чи кольорова? &#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/9f7Ja.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/9f7Ja.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедії стаття &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BF%D1%83%D1%81%D1%82%D0%B0_%D1%86%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Капуста цвітна&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кучерява капуста, квітна капуста або цвітна капуста (Brassica oleracea&#xA;  var. botrytis)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Google пошук видає обидва варіанти. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-02-05T11:24:42.880" Title="Капуста цвітна чи кольорова?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5487" PostTypeId="2" ParentId="5486" CreationDate="2019-02-05T11:24:42.880" Score="4" Body="&lt;p&gt;Як правильно в коментарі каже Yola, &lt;em&gt;капуста &lt;strong&gt;цвітна&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, бо цвіте. (&lt;em&gt;Кольорова&lt;/em&gt; — це спроба перекласти з російської прикметник &lt;em&gt;цветная&lt;/em&gt;, який може позначати і «кольорова», і «цвітна», тому у випадку капусти його часто неправильно інтерпретують.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=40520&amp;amp;page=1280&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КАПУ́СТА&lt;/strong&gt;, и, &lt;em&gt;ж[іночий рід]&lt;/em&gt;. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;△ &lt;strong&gt;(7) Цвітна́ капу́ста&lt;/strong&gt; — сорт капусти, суцвіття якої складається з укорочених та потовщених квітконосних пагонів, що щільно прилягають один до одного. &lt;em&gt;Цвітній капусті належить першість за вмістом найважливіших вітамінів та мінеральних речовин не лише серед інших видів капусти, а й серед овочів взагалі&lt;/em&gt; (із журн.); &lt;em&gt;Показала&lt;/em&gt; [Марина]&lt;em&gt;,&#xA;  де картопля з морквою, де баняки, пояснила, як вона готує суп з цвітної капусти&lt;/em&gt; (Г. Вдовиченко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія в статті &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9A%D0%B0%D0%BF%D1%83%D1%81%D1%82%D0%B0_%D1%86%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BD%D0%B0&amp;amp;oldid=23313539&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Капуста цвітна»&lt;/a&gt; також наводить варіанти &lt;em&gt;&lt;strong&gt;квітна&lt;/strong&gt; капуста&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;&lt;strong&gt;кучерява&lt;/strong&gt; капуста&lt;/em&gt;, але без джерел.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-02-05T11:24:42.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5489" PostTypeId="1" CreationDate="2019-02-06T08:32:33.120" Score="3" ViewCount="31" Body="&lt;p&gt;Надибав &lt;a href=&quot;http://www.philology.kiev.ua/Lingur/art_94.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt; на сайті лінгвістичного гуртка витяг з якої наводжу тут:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тому не можна виправдати стилістичне розширення слововжитку ємкість і&#xA;  ємкісний (трапляється навіть ємко) у переносному значенні. Стилістично&#xA;  невдалі, штучні фрази, де прислівники містко, ємко, утворені від&#xA;  відповідних прикметників, сполучаються з дієслівними формами, напр.:&#xA;  “&lt;em&gt;В оповіданні “Доля людини”, що увібрало в себе матеріал роману,&#xA;  надзвичайно містко показано зв'язок людської долі з долею народною&lt;/em&gt;”&#xA;  (“Радянське літературознавство”); “&lt;em&gt;Ніхто не розповідав про нього&#xA;  [Нюрнберзький процес] так ємко, з таким знанням справи, з такою&#xA;  ерудицією, як Ярослав Галан&lt;/em&gt;” (“Мистецтво”).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Містко показати, ємко розповісти — штучні вислови, в яких втрачається&#xA;  значення прислівників-означень. Крім того, в переносному значенні, як&#xA;  і в прямому доцільно вживати тільки нормативний для сучасно&#xA;  української мови прикметник місткий і похідні від нього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але так і не зрозумів чому ж не можна &lt;em&gt;містко показати&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;ємко розповісти&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-02-06T08:32:33.120" Title="Чи можна утворювати прислівники від &quot;місткий&quot; і &quot;ємкий&quot; і сполучати ці прислівники з дієслівними формами" Tags="|прислівники|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5491" PostTypeId="2" ParentId="2944" CreationDate="2019-02-06T11:17:58.447" Score="2" Body="&lt;p&gt;Підтримуючи відповідь &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/1452/%D0%90%D0%BD%D0%BD%D0%B0-%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D0%BD%D1%86%D0%B5%D0%B2%D0%B0&quot;&gt;@Анна Солнцева&lt;/a&gt; з посиланням на правило чинного правопису, доповню роз'ясненням професора І.П. Ющука, який, на мою думку, завжди складним правилам знаходить прості пояснення і підказки для кращого запам'ятовування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ushchuk.files.wordpress.com/2013/09/d196.pdf#page=31&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЮЩУК І. П. Практикум з правопису і граматики української мови&lt;/strong&gt;.— К.:&#xA;Освіта, 2012.— 270 с.&lt;/a&gt;, (&lt;em&gt;увага - посилання на файл у форматі .pdf&lt;/em&gt;), зокрема, § 16. Вживання м’якого знака (стор. 31-35):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;М’якість приголосних перед голосними [а], [у], [e], [і], [о]&#xA;  позначаємо відповідно буквами &lt;strong&gt;я, ю, є, і, ь&lt;/strong&gt;: [синˊа] синя, [синˊу]&#xA;  синю, [синˊе] синє, [синˊі] сині, [синˊого] синього.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для позначення м’якості приголосних &lt;strong&gt;у кінці слова і перед наступним&#xA;  приголосним&lt;/strong&gt; служить буква &lt;strong&gt;ь&lt;/strong&gt;. При цьому треба мати на увазі, що&#xA;  м’якими в цій позиції можуть бути лише зубні приголосні (див. § 15,&#xA;  пп. 2, 3). Отже, й &lt;strong&gt;м’який  знак тут можна ставити лише після семи&#xA;  букв д, т, з, с, ц, л, н&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;“де ти з’їси ці лини”&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У кінці слова м’якість зубних приголосних завжди позначаємо м’яким знаком (за фонетичним принципом)&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;молодь, мить, скрізь,&#xA;  звідкілясь, вітрець, жаль, осторонь&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Причому в дієсловах перед часткою &lt;strong&gt;-ся (-сь)&lt;/strong&gt; м’який знак&#xA;  зберігається:&#xA;  &lt;em&gt;будують — будуються, стань — станься і станьсь. піднось—підносься (але: піднісся, бо підніс&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У середині слова м’якість зубних приголосних позначається м’яким знаком лише перед твердими нешиплячими&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;їдьте, боротьба, призьба,&#xA;  товариський, козацький, ненька&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Причому м’який знак у таких словах завжди зберігається:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) при відмінюванні: &lt;em&gt;у боротьбі, у жменьці, неньці, товариські,&#xA;  козацькі; але: [масˊцˊі] масці, бо маска; [хатинˊцˊі] хатинці, бо&#xA;  хатинка&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) в утворених від них присвійних прикметниках: н&lt;em&gt;еньчин, Таньчин.&#xA;  Зіньчин, Прісьчин; але: Маланчин, бо Маланка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перед постійно м’якими, пом’якшеними і шиплячими м’який знак не ставиться:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;[сˊв’ато] свято, [дзˊв’акнути] дзвякнути, [сˊнˊіг] сніг,&#xA;  велетенський (хоч велетень), кінський (хоч кінь), безбатченко (хоч&#xA;  батько), &lt;strong&gt;промінчик (хоч промінь)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Проте як виняток м’який знак у цій позиції ставиться:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) після букви л; &lt;em&gt;читальня, гуцульський, Гуцульщина (але: [голˊцˊі]&#xA;  голці, бо голка; [рибалˊцˊі] рибалці, бо рибалка)&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) у словах &lt;em&gt;тьмяний, різьбяр, няньчити, бриньчати, а також женьшень, &#xA;  Маньчжурія&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Після букв, що позначають губні, піднебінні і задньоротові, м’який знак не ставиться&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;кров, сім, ідеш, повір, (багато) облич&#xA;  (хоч обличчя), роздоріж (хоч роздоріжжя), зір (хоч зоря), бур (хоч&#xA;  буря); поставмо, насипмо, гіркий, ларки (хоч ларьок), чотирма (хоч&#xA;  чотирьох)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Після р м’який знак ставимо лише перед о та як виняток у псевдонімі Горький&lt;/strong&gt; (хоч вимовляємо твердо: [горкий]).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже, робимо висновок, що у випадку з &lt;em&gt;камінчиком&lt;/em&gt; застосовний пункт 3 (м’який знак не ставиться, бо всередині слова й перед шиплячим ч, наводиться дуже схожий приклад із &lt;em&gt;промінчиком&lt;/em&gt;.)&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І бонусом фірмова кмітлинка від пана професора:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Та це ж просто...&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Допитливий&lt;/em&gt;.  М’який знак у кінці слова після зубних ставити просто: чуєш м’яку вимову — пиши. Важче з ним у середині слова: хоч і чуєш&#xA;  м’якість, а ти ще подумай, чи ставити його тут, чи ні.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Кмітливий.&lt;/em&gt; А я собі це спростив до формул: &lt;strong&gt;ньк, нсь, нш&lt;/strong&gt;, де буквою &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt; позначив&#xA;  &lt;strong&gt;твердий нешиплячий&lt;/strong&gt;, буквами &lt;strong&gt;сь&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;м’який&lt;/strong&gt;, буквою &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;шиплячий&lt;/strong&gt;, а буквою &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;будь-який зубний&lt;/strong&gt;. &lt;strong&gt;Отже, м’який знак маю право ставити лише перед твердими нешиплячими.&lt;/strong&gt; Правда, є ще&#xA;  винятки та буква л, після якої м’який знак ставимо й перед м’якими,&#xA;  пом’якшеними та шиплячими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-02-06T12:05:14.950" LastActivityDate="2019-02-06T12:05:14.950" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5492" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5493" CreationDate="2019-02-06T11:22:02.243" Score="7" ViewCount="266" Body="&lt;p&gt;Нещодавно мені стало відомо, що в багатьох романських мовах форма майбутнього часу дієслів походить від інфінітива, до якого додається відповідна форма теперішнього часу дієслова &lt;em&gt;мати.&lt;/em&gt; Наприклад, іспанське «працюватиму»: &lt;em&gt;trabajar + he → trabajaré.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна сказати, что аналогічні українські форми утворилися таким самим чином? «Працюватиму» — це колишнє «працювати маю» або щось інше? Чому аналогічна форма відсутня в російській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1805" LastActivityDate="2019-02-06T11:59:07.790" Title="Етимологія форми майбутнього часу дієслів" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5493" PostTypeId="2" ParentId="5492" CreationDate="2019-02-06T11:59:07.790" Score="5" Body="&lt;p&gt;Часткова відповідь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття «Дієслово» (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%94%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE&amp;amp;oldid=24028597#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розділ «Історія»&lt;/a&gt;, підрозділ «Майбутній час») у Вікіпедії каже, що справді від дієслова &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt; (точніше, від його попередника &lt;em&gt;имати&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Другий спосіб полягав у використанні форм дієслова имати з інфінітивом (&lt;em&gt;имѫ писати&lt;/em&gt;), причому допоміжне дієслово могло стояти і після смислового (&lt;em&gt;писати имѫ&lt;/em&gt;). Від нього походить сучасна складна форма майбутнього часу, особові закінчення якої пов'язані з архаїчними формами дієслова &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;я писати иму&lt;/em&gt; &gt; &lt;em&gt;я писатиму&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ти писати имеш&lt;/em&gt; &gt; &lt;em&gt;ти писатимеш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;він писати име&lt;/em&gt; &gt; &lt;em&gt;він писатиме&lt;/em&gt; тощо), але роздільне вживання допоміжного і смислового дієслів трапляється досі в деяких західноукраїнських діалектах (&lt;em&gt;меш ходити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ме ся вмивати&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вони посилаються на навчальний посібник для студентів вищих навчальних закладів «Історична граматика української мови» Л. П. Павленко (Луцьк, Редакційно-видавничий відділ Волинського національного університету імені Лесі Українки, 2010), де на с. &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Pavlenko_Larysa/Istorychna_hramatyka_ukrainskoi_movy.pdf#page=116&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;116&lt;/a&gt;–117 написано:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Друга форма майбутнього часу складалася з допоміжного дієслова &lt;em&gt;имати&lt;/em&gt; в теперішньому часі й інфінітива основного дієслова:  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Однина&lt;br&gt;&#xA;  1 ос. &lt;em&gt;иму писати&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  2 ос. &lt;em&gt;имешь (-ши) писати&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  3 ос. &lt;em&gt;иметь писати&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Множина&lt;br&gt;&#xA;  1 ос. &lt;em&gt;имемъ писати&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  2 ос. &lt;em&gt;имете писати&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  3 ос. &lt;em&gt;имуть писати&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Двоїна&lt;br&gt;&#xA;  1 ос. &lt;em&gt;имевѣ писати&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  2 ос. &lt;em&gt;имета писати&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  3 ос. &lt;em&gt;имета писати&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ця форма активно функціонувала в пам’ятках української мови різного часового діапазону, причому допоміжне дієслово &lt;em&gt;имати&lt;/em&gt; могло вживатися і перед інфінітивом, і після нього, наприклад: &lt;em&gt;иму писати&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;писати иму&lt;/em&gt;. Із часом відбувається злиття допоміжного дієслова в постпозиції з інфінітивом. Злиті (лексикалізовані) форми набувають значного поширення й стають одним зі специфічних для української мови засобів вираження майбутньої дії: &lt;em&gt;писатииму&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;писати&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;иму&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;писатииму&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;писатиму&lt;/em&gt;. У процесі перетворення аналітичної форми майбутнього часу в синтетичну, тобто лексикалізації словосполучення, відбувається стягнення двох голосних звуків на межі слів в один. Залишки давньої аналітичної форми з допоміжним дієсловом &lt;em&gt;имати&lt;/em&gt; трапляються в сучасних західноукраїнських говорах: &lt;em&gt;меш ходити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ме ся вмивати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-02-06T11:59:07.790" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5494" PostTypeId="2" ParentId="1342" CreationDate="2019-02-07T09:05:43.977" Score="1" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн Корректор&lt;/a&gt; бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Замініть прикметник безкоштовний, якщо мовиться про щось, надане за 0&#xA;грошових одиниць, на стилістично кращий варіант: безплатний,&#xA;безоплатний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Втім, прикметник безкоштовний зі значенням «який не потребує коштів,&#xA;оплати», зафіксовано у численних словниках і живому мовленні.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також на &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53393/25817.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt; (взято із газети &amp;quot;Хрещатик&amp;quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Безкоштовний, безкоштовно – безплатний, безплатно&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Потрібно надавати&#xA;перевагу словам безплатний, безплатно, що правильніше утворені&lt;/strong&gt;. В&#xA;одному з офіційних документів я прочитав, що громадяни мають право&#xA;безоплатно здобувати освіту. А чому не безплатно? Прислівника&#xA;безплатно утворено за продуктивною моделлю, на зразок без відмови –&#xA;безвідмовно, без користі – безкорисно. Його всі розуміють і всі&#xA;вживають. Цього не скажеш про незграбне слово безоплатно, котрим&#xA;багато мовців не хоче користуватися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще також наткнувся на цікаву думку (однак, саме джерело не можна вважати надійним) на сайті &lt;a href=&quot;http://mises.org.ua/main/34-alex-martynov/131-free-or-costless.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Австрійської економічної школи&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Обидва слова сприймаються як тотожні по значенню. Але неважко&#xA;помітити, що одна має справу із коштами (отже, затратами), а друге із&#xA;платою (отже, ціною).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що ж тоді безкоштовне? В вужчому значенні, неекономічні блага, тобто&#xA;такі, для споживання, яких не треба використовувати обмежені засоби&#xA;(неекономічним благом, для прикладу, буде повітря); але в ширшому&#xA;значенні, всі блага, бо навіть для споживання повітря, ми змушені&#xA;використовувати свої обмежені калорії, також свій обмежений час. Але&#xA;якщо безкоштовне повітря в певній мірі легітимне твердження,&#xA;безкоштовна освіта чи медичне забезпечення - це оксюморон.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Безплатне - більш ближче до того, що під цим часто розуміється.&#xA;Безплатне - те, що купляється за ціну 0 грошових одиниць. Тим не&#xA;менше, якщо ми вважаємо, що безплатне - це безкоштовне, то ми глибоко&#xA;помиляємося. Для того, що отримати безплатну медицину-освіту, її треба&#xA;створити чиїмось коштом-затратами. Звичайно, тут можна сказати, що це&#xA;може бути створено немонетарним коштом, тобто не платою, стягнутою з&#xA;когось іншою. Але, як можна побачити у вище наведеному прикладі із&#xA;повітрям, кошти-затрати зовсім необов'язково мають бути монетарними.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Висновок:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бесплатний краще вживати у значенні &amp;quot;те, що коштує 0 грошових одиниць&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Безкоштовний - &amp;quot;той, який не потребує коштів, оплати&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Безоплатний - згідно до онайн корректора - &amp;quot;те, що коштує 0 грошових одиниць&amp;quot; (хоча, газета &amp;quot;Хрещатик&amp;quot; взагалі рекомендує не вживати це слово).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-02-07T09:05:43.977" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5495" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5496" CreationDate="2019-02-07T10:47:16.480" Score="6" ViewCount="8576" Body="&lt;p&gt;Як правильно ставити наголос у слові піцерія&#xA;&quot;піцЕрія&quot; чи &quot;піцерІя&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Посилання на обговорення:&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/654887197880807/posts/2305225662846944/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.facebook.com/654887197880807/posts/2305225662846944/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Маю певні сумніви щодо наведеного варіанта на зображенні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/oM0JS.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/oM0JS.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="78" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-02-08T14:19:06.370" LastActivityDate="2019-02-08T14:26:18.687" Title="&quot;ПіцЕрія&quot; чи &quot;ПіцерІя&quot;?" Tags="|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5496" PostTypeId="2" ParentId="5495" CreationDate="2019-02-07T11:24:45.290" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53407/153525.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;піце́рія  іменник жіночого роду&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BF%D1%96%D1%86%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВТССУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;піце́рія&#xA;-ї, ж. Закусочна, в якій готують та подають піцу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/picerija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вільний тлумачний словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;піце́рі́я -ї, жін. Заклад харчування, у якому головним чином готують&#xA;піцу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правильно наголос піцЕрія&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-02-07T11:31:35.703" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5497" PostTypeId="2" ParentId="5495" CreationDate="2019-02-07T13:06:33.790" Score="2" Body="&lt;p&gt;У словниках дивина:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BF%D1%96%D1%86%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ABBYY Lingvo тлумачний&lt;/a&gt; (на основі «ВТССУМ» В. Бусела) — &lt;em&gt;піц&lt;b&gt;е́&lt;/b&gt;рія&lt;/em&gt;;&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/ru-ru/translate/uk-ru/%D0%BF%D1%96%D1%86%D0%B5%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ABBYY Lingvo українсько-російський&lt;/a&gt; (імовірно, на основі рос.-укр. В. Бусела) — &lt;em&gt;піцер&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;я&lt;/em&gt;;&lt;br&gt;&#xA;«Великий орфографічний словник сучасної української мови» В. Бусела — &lt;em&gt;піц&lt;b&gt;е́&lt;/b&gt;рія&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;піц&lt;b&gt;е́&lt;/b&gt;рія&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.mova.info/grmasl.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Граматичний словник української мови» від MOVA.info&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;піцер&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;я&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загалом, у російській і українській мові, мені здається, тенденція однакова: настаріші й найконсервативніші словники дають лише наголос на &lt;em&gt;-е-&lt;/em&gt;, але оскільки &lt;a href=&quot;//it.wiktionary.org/wiki/pizzeria#Pronuncia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оригінальний італійський наголос саме на &lt;em&gt;-і-&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (і в найпоширеніших світових мовах, наприклад &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/pizzeria#Pronunciation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійській&lt;/a&gt;, теж наголос на &lt;em&gt;-і-&lt;/em&gt;), то не дивно, що маємо тенденцію до перенесення наголосу на &lt;em&gt;-і-&lt;/em&gt;. Тому я особисто підтримую &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/picerija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;позицію, висловлену у «Вільному тлумачному словнику»&lt;/a&gt; (що обидва наголоси правильні — &lt;em&gt;піц&lt;b&gt;е́&lt;/b&gt;р&lt;b&gt;і́&lt;/b&gt;я&lt;/em&gt;), хоч цей словник і не є офіційно виданим (а є спробою авторів порталу sum.in.ua самотужки заповнити прогалини в «Словнику української мови» в 11 томах).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо говорити про те, який усе-таки наголос «найправильніший», то більшість джерел усе-таки за &lt;em&gt;піц&lt;b&gt;е́&lt;/b&gt;рія&lt;/em&gt;. До ненаведених у моїй відповіді джерел можна додати &lt;a href=&quot;http://%D0%B0%D0%B2%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE.%D1%83%D0%BA%D1%80/tele-radio-lessons/12/201-urok-62.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;урок № 62 від Олександра Авраменка&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//www.facebook.com/mova.ukr/photos/a.654924277877099/2305223939513783/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наведену вже в запитанні сторінку «Мова — ДНК нації»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому незважаючи на те, що в оригінальному італійському слові наголос на &lt;em&gt;-і-&lt;/em&gt;, в українській мові спочатку зафіксувався наголос на &lt;em&gt;-е-&lt;/em&gt;? Я не знаю, але припускаю, що, по-перше, аналогічно до більшості слів на &lt;em&gt;-ія&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;куліна́рія&lt;/em&gt; (так, за словниками саме так), &lt;em&gt;орфое́пія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;флюорогра́фія&lt;/em&gt; тощо), а по-друге, подібно до російської мови. Хоча і в українській, і в російській мові є також слова на &lt;em&gt;-ія&lt;/em&gt; (рос. &lt;em&gt;-ия&lt;/em&gt;) з наголосом на &lt;em&gt;-і-&lt;/em&gt; (рос. &lt;em&gt;-и-&lt;/em&gt;), наприклад &lt;em&gt;буржуазі́я&lt;/em&gt; (рос. &lt;em&gt;буржуази́я&lt;/em&gt;), але рідко.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-02-08T14:26:18.687" LastActivityDate="2019-02-08T14:26:18.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5498" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5500" CreationDate="2019-02-08T00:40:53.950" Score="-1" ViewCount="345" Body="&lt;p&gt;Я думаю що &lt;em&gt;повстанець&lt;/em&gt;, але мені вперто говорять що &lt;em&gt;заколотник&lt;/em&gt; ближче. Як перекладати наприклад &lt;em&gt;pro-Russian rebels in Ukraine&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Українська Повстанська Армія&lt;/em&gt;? В другому випадку вживають слово &lt;em&gt;insurgent&lt;/em&gt; а не &lt;em&gt;rebel&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1924" LastEditorUserId="1924" LastEditDate="2019-02-08T15:01:05.477" LastActivityDate="2019-02-10T07:25:39.397" Title="Як перекласти слово rebel?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5499" PostTypeId="2" ParentId="5498" CreationDate="2019-02-08T01:14:04.520" Score="-1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=en&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=rebel&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гугл перекладач&lt;/a&gt; дає варіанти &quot;повстанець&quot;,&quot;бунтівник&quot;, а ще навіть &quot;конфедерат&quot;. Слово &quot;rebel&quot; не є новим, тому я гадаю, що і в інших словник переклад буде таким же.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сумніватися між &quot;повстанцем&quot; та &quot;заколотником&quot; не потрібно, бо обидва слова є в СУМі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/povstanecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Повстанець&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Учасник повстання, заколоту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zakolotnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Заколотник&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Учасник заколоту (у 1 знач.); бунтівник.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже ви можете перекласти це слово як &quot;бутнівник&quot;, &quot;бунтар&quot;, &quot;повстанець&quot;, &quot;заколотник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-02-08T10:02:17.037" LastActivityDate="2019-02-08T10:02:17.037" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5500" PostTypeId="2" ParentId="5498" CreationDate="2019-02-08T07:46:25.923" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=rebel&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Загальний народний англійсько-український словник 2010– &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;rebel&#xA;    1. [reb(ə)l] n&#xA;      1) повста́нець (повста́нка), заколо́тник, бунтівни́к, бунта́р, ворохо́бник; заст. крамо́льник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=rebel&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійський словник 1955р. (К. Андрусишин, Я. Крет)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;бунта́р (-ря́) m, бунта́рка (-ки)&lt;/strong&gt; f rioter, rebel, mutineer&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;інсурґе́нт [інсурге́нт] (-та)&lt;/strong&gt; m insurgent, rebel&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;повста́нець (-нця)&lt;/strong&gt; m insurgent, rebel;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику синонімів&lt;/a&gt; обидва слова подаються, як синоніми. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗАКОЛО́ТНИК (учасник заколоту), БУНТІВНИ́К, БУНТА́Р, ПУТЧИ́СТ&#xA;  ПОВСТА́НЕЦЬ (учасник повстання), ПОВСТА́ЛИЙ, ІНСУРГЕ́НТ заст.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Все залежить від контексту, в якому ви будете використовувати слово. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2019-02-10T07:25:39.397" LastActivityDate="2019-02-10T07:25:39.397" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5501" PostTypeId="2" ParentId="3328" CreationDate="2019-02-08T08:35:45.020" Score="1" Body="&lt;p&gt;Щодо &quot;Холєри ясної&quot;. &#xA;Повна форма &quot;Niech cię jasna cholera weźmie!&quot; (Хай тебе холера ясна візьме), потім залишилось тільки &quot;Холера ясна&quot; (cholera jasna).&#xA;&quot;Jasna&quot; польською значить &quot;світла&quot;, думаю, є натяк на прозорість екскрементів :) - смертельна холерна діарея , якраз така.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1926" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-02-08T09:48:26.940" LastActivityDate="2019-02-08T09:48:26.940" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5502" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5503" CreationDate="2019-02-10T07:36:16.153" Score="4" ViewCount="664" Body="&lt;p&gt;В одному з коментарів до питання &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/5498/%D0%AF%D0%BA-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE-rebel&quot;&gt;Як перекласти слово rebel?&lt;/a&gt; є такий вираз - &quot;за це і весь сир-бор, вже сарказмом відповідаю..&quot; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить саме слово &quot;сир-бор&quot;. В словниках його не знайшла, лише російську статтю в &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D1%8B%D1%80-%D0%B1%D0%BE%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловнику&lt;/a&gt; де вказано, що вживається в значенні переполоху. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильно вживати саме такий переклад &quot;сир-бор&quot;? Також цікавить походження слова &quot;Сыр-бор&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-02-10T11:20:31.027" LastActivityDate="2019-02-10T14:41:58.680" Title="Переклад &quot;сыр-бор&quot;" Tags="|переклад|етимологія|from-russian|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5503" PostTypeId="2" ParentId="5502" CreationDate="2019-02-10T09:30:45.667" Score="3" Body="&lt;p&gt;Московське &lt;em&gt;«сыр-бор {разгорелся}»&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D1%8B%D1%80-%D0%B1%D0%BE%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;походить&lt;/a&gt; від фразеологізму, який означає «з-за однієї сосни {увесь} сирий бір розгорівся». Тобто, &lt;strong&gt;з-за дрібнички розгорілася суперечка&lt;/strong&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Бір — це ліс, здебільшого сосновий.&lt;br /&gt;&#xA;А сирий — тому що росте на сирому місці, на болотах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, дослівно — &lt;strong&gt;сир-бір&lt;/strong&gt;. Це словосполучення навіть намагаються вживати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pryroda.in.ua/zapzf/syr-bir-v-ivanivskomu-bori/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Сир-бір в «Іванівському борі»&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На території ландшафтного заказника «Іванівський бір», розташованого в межах міста Енергодару, вже другий рік триває масове знищення лісу й водних об’єктів. Під сокиру пішли &lt;strong&gt;заплавні ліси&lt;/strong&gt; та 90-річний &lt;strong&gt;сосновий бір&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-02-10T11:21:06.507" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5504" PostTypeId="2" ParentId="5502" CreationDate="2019-02-10T09:31:44.417" Score="4" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://univer.nuczu.edu.ua/tmp_metod/1047/%D1%E0%E2%F7%E5%ED%EA%EE%20%CB.%20%C3._%D0%EE%F1%B3%E9%F1%FC%EA%EE-%F3%EA%F0%E0%BF%ED%F1%FC%EA%E8%E9%20%F1%EB%EE%E2%ED%E8%EA%20%F1%EB%EE%E2%EE%F1%EF%EE%EB%F3%F7%E5%ED%FC.%20%D2%F0%F3%E4%ED%EE%F9%B3%20%EF%E5%F0%E5%EA%EB%E0%E4%F3.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику Савченко&lt;/a&gt; (431 ст.) є переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;сыр-бор&lt;/strong&gt; разгоревшийся&quot; - &quot;&lt;strong&gt;буча&lt;/strong&gt;, що зчинилася&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6253&amp;amp;page=229&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; є це слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;БУ́ЧА, і, жін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Великий крик, галас, тривога.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Сварка, колотнеча.&lt;br&gt;&#xA;  Битва, бійка або заколот.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Збива́ти, зчиня́ти бу́чу&lt;/strong&gt;; (1) Зчиня́лася (здійма́лася, збива́лася і&#xA;  т. ін.) / зчини́лася (здійня́лася, зби́лася і т. ін.) бу́ча: а)&#xA;  &lt;strong&gt;починалася сварка, колотнеча&lt;/strong&gt;. На другий день, після появи цього&#xA;  вовкуватого Санька, раним-рано в камері зчинилась велика буча (І.&#xA;  Багряний); б) починалася битва, бійка, заколот. Його займали хмари –&#xA;  ся неспокійна небесна людність, за якою він стежив .. Часом здіймались&#xA;  там бучі, народні повстання (М. Коцюбинський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, мені здається, що слово галас також може бути хорошим варіантом перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сам вислів походить від російського &quot;сырой сосновый лес&quot; (в російському &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D1%8B%D1%80-%D0%B1%D0%BE%D1%80#%D0%AD%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловнику&lt;/a&gt; про це написано більше).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-02-10T14:41:58.680" LastActivityDate="2019-02-10T14:41:58.680" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5505" PostTypeId="2" ParentId="396" CreationDate="2019-02-10T11:57:54.487" Score="0" Body="&lt;p&gt;Я живу на Львівщині. І це наша розмовна мова. Кобіта, то жінка. &quot;Маєш файну кобіту, тє не злостит.&quot;   Або товариша його кобіта затягнула в неділю в діточе кафе, без алкоголю,  він сі висловив і прислав фотографію: &quot; не го шляк трафит&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1930" LastActivityDate="2019-02-10T11:57:54.487" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5506" PostTypeId="1" CreationDate="2019-02-10T19:11:15.483" Score="2" ViewCount="272" Body="&lt;p&gt;Зіткнувшись з терміном &lt;strong&gt;&lt;code&gt;соціальна стигматизація&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, виявила, що іменник &lt;strong&gt;&lt;code&gt;стигматизація&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; походить від грецького &lt;strong&gt;&lt;code&gt;стигма&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B8%D0%B3%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Соціальна стигматизація&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (грец. Στíγμα — тавро, клеймо) — негативне виділення суспільством індивіда (або соціальної групи) за&#xA;  якоюсь ознакою з відповідним стереотипним набором соціальних реакцій&#xA;  на цього індивіда (або представників соціальної групи). На&#xA;  стигматизацію впливають забобони, ідеологеми, які історично&#xA;  встановилися у конкретному суспільстві і стали частиною їхнього&#xA;  світогляду. При цьому певні характеристики індивіда не беруться до&#xA;  уваги.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як свідчить українська вікіпедія, термін &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B8%D0%B3%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;стигма&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; має кілька значень в різних галузях - у біології, медицині, історії. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ тлумачить так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/styghma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;СТИ́ГМА&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;іст. У стародавній Греції — клеймо на тілі раба або злочинця.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;мед. Кривава виразка або червона пляма на тілі людини;  //  Загальна назва різних шкіряних захворювань, викликаних істерією.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;зоол. У павукоподібних, багатоніжок і комах — отвір, яким відкриваються назовні органи дихання; дихальце. Дорослі комахи&#xA;  звичайно дихають за допомогою трахей, які починаються від дихалець&#xA;  (стигм), що розташовані на сегментах тіла (Підручник дезинфекції,&#xA;  1953, 168).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 9, 1978. — Стор. 693.,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а також пропонує ніби абсолютний синонім:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/styghmat&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;СТИГМА́Т&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, чол., іст., мед. Те саме, що &lt;strong&gt;стигма&lt;/strong&gt; 1, 2. До&#xA;  своєрідних випадків істеричного самонавіювання належать, наприклад,&#xA;  безсумнівні випадки уявної вагітності.. Сюди ж треба віднести стани і&#xA;  стигмати різних релігійних екстатиків (Павлов, Фізіологія вищої&#xA;  нервової діяльності, 1951, 157);  * Образно. Цілі покоління людські&#xA;  трудилися над цим похмурим стигматом землі [Кельнським собором],&#xA;  споруджували не радісний і світлий храм для своїх дітей, а понурий&#xA;  пам'ятник для себе, для своїх сліз і своєї крові (Павло Загребельний,&#xA;  Європа. Захід, 1961, 101).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 9, 1978. — Стор. 693.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, українська вікі дає значно вужче тлумачення &lt;strong&gt;&lt;code&gt;стигмату&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;, до того ж у множині:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B8%D0%B3%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Стигма́ти&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (грец. στίγματος, «знаки, язви, рани») — тілесні&#xA;  знаки, що з'являються на тілі живої особи і є схожими на п'ять ран (на&#xA;  руках, ногах, і боці) котрі Христос отримав при розп'ятті. Понад 300&#xA;  осіб стверджували про їх появу, особливо деякі глибокорелігійні.&#xA;  Багато з них також стверджували про наявність у них дару ясновидіння.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Стигмати є незнаними до 13 століття, Святий Франциск Ассизький був&#xA;  першим святим, чий випадок був добре задокументований та визнаний&#xA;  церковною владою. Висунено багато природніх пояснень, і&#xA;  Римо-Католицька церква обережно ставиться до цього феномену, який не&#xA;  складає основ для канонізації.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У православній церкві це явище не є поширеним, до нього ставляться із&#xA;  застереженням і тлумачать його у зв'язку з емоційними переживаннями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Якщо погодитись, що &lt;code&gt;стигма&lt;/code&gt; й &lt;code&gt;стигмат&lt;/code&gt; - поняття тотожні, а за словотворним ланцюжком однокореневий іменник, що відображає явище або процес, для обох з них - &lt;code&gt;стигматизація&lt;/code&gt;, відтак дієслово - &lt;code&gt;стигматизувати&lt;/code&gt;, то який із двох дієприкметників правильний (бо пошук Google видає результати для обох варіантів) - &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B3%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;oq=%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B3%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;aqs=chrome..69i57j0.5819j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;стигматизований&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B3%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;oq=%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%B3%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;aqs=chrome..69i57.3173j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;стигмований&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;?&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Якщо ж припустити, що словотвірні ланцюжки повинні відрізнятися, то має бути так:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;стигма&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; - &lt;code&gt;стигмація, стигмувати, стигмований&lt;/code&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;стигмат&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; - &lt;code&gt;стигматизація, стигматизувати, стигматизований&lt;/code&gt;&lt;strong&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи як інакше?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastActivityDate="2019-02-10T19:11:15.483" Title="Словотвірні ланцюжки від &quot;стигма&quot; та &quot;стигмат&quot;" Tags="|вибір-слова|синоніми|словотворення|морфологія|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5507" PostTypeId="2" ParentId="5263" CreationDate="2019-02-11T06:44:44.170" Score="4" Body="&lt;p&gt;Нещодавно наткнувся на такі слова у книзі &quot;Сага про...&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;І на Сонці є плями, а ми - живі люди&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Після чого я подумав, що можливо в українській мові є вислів &quot;і на Сонці є плями&quot;. І на сайті &lt;a href=&quot;http://ros-ukr-idioms.wikidot.com/i&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українського словника&lt;/a&gt; мені справді вдалося знайти такий переклад (хоча більше ніде не вдалося знайти такий вислів і тому не впевнений у 100% достовірності того, що це не калька):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;И на солнце есть (бывают) пятна&quot;  - &quot;І на сонці є (бувають) плями&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І беручи до уваги поради із коментарів я зробив висновок, що друга частина не обов'язково має бути дослівним перекладом, тому отримав такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;І на Сонці є плями, а я ж лише людина&quot;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І гадаю, що можливий варіант запропонований у коментарях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;І кінь на 4-ох ногах спотикається, а у мене їх всього дві&quot;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-02-11T06:44:44.170" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5508" PostTypeId="2" ParentId="4022" CreationDate="2019-02-11T07:34:29.687" Score="0" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://kak-pravilno.net/nataliya-chi-natalya-yak-pravilno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як правильно?&lt;/a&gt; (не офіційне джерело) пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правильно&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наталія – цей варіант вважається основним, оскільки написання саме в&#xA;  такій формі найбільш розповсюджене.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наталя – ця форма імені вважається більш розмовною, але на&#xA;  сьогоднішній день також широко використовується в офіційній мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, цікаво те, що дівчаток із першим варіантом імені в Україні набагато більше ніж з другим (див. &lt;a href=&quot;http://database.ukrcensus.gov.ua/dw_name/find4.asp?abc=%CD&amp;amp;pol=%C4%B2%C2%D7%C0%D2%CA%C0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статистику&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; (ст. 48) пише, що Наталія, Наталя, Ната, Наталка, Наташа і навіть Тала, Таля - це одне і те ж ім'я.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-02-11T07:34:29.687" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5509" PostTypeId="2" ParentId="3820" CreationDate="2019-02-11T07:53:30.420" Score="2" Body="&lt;p&gt;Наткнувся на статтю &quot;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://eprints.zu.edu.ua/21511/1/tom_lex.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Назви осіб за родом діяльності в українській перекладній лексикографії 1918–1933 рр.&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&quot;, де пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чимало в словниках зафіксовано назв осіб за родом діяльності, що &#xA;  &lt;strong&gt;сьогодні  мають  інші  відповідники&lt;/strong&gt;.  У  частини  сучасних найменувань&#xA;  простежується вплив російської мови:... забудовець [КЄ] (рос. &#xA;  застройщик) – забудовник;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та й відсутність цього слова у СУМ11 і СУМ20 свідчить про те, що воно вже не вживається. Натомість, в обох словниках є слово &quot;забудовник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-02-11T07:53:30.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5510" PostTypeId="1" CreationDate="2019-02-11T09:35:23.457" Score="6" ViewCount="988" Body="&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/neobmezhenyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Необмежений&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 1. Який не має видимих меж; безмежний.  //  Який не має обмежень, не поставлений ні в які рамки. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Дуже великий щодо кількості, ступеня вияву.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BD%D0%B5%D0%BE%D0%B1%D0%BC%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику синонімів&lt;/a&gt; немає слова без обмежень, лише &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezmezhnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;безмежний&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли говоримо про термін придатності товару, яке слово правильно вживати необмежений чи без обмежень? Чи можна використовувати обидва слова, як взаємозамінні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-04-09T20:01:11.290" Title="Термін придатності необмежений чи без обмежень?" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5511" PostTypeId="2" ParentId="5510" CreationDate="2019-02-12T08:02:57.483" Score="2" Body="&lt;p&gt;Термін придатності саме &lt;em&gt;необмежений&lt;/em&gt;, бо у нього немає &lt;em&gt;межі&lt;/em&gt;. Порівняйте з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D0%BC%D0%B5%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обмежена множина&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж ми кажемо, що термін придатності &lt;em&gt;без обмежень&lt;/em&gt;, тобто на нього не накладено обмежень, то це не означає, що він &lt;em&gt;необмежений&lt;/em&gt;, бо той хто визначав цей термін придатності міг не скористатись відсутністю обмежень, наприклад тому, що покупці часто думають, що раз менший термін придатності, то продукт натуральніший.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-02-12T08:02:57.483" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5513" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5514" CreationDate="2019-02-18T14:31:51.693" Score="4" ViewCount="80" Body="&lt;p&gt;Майже впевнений у крилатому виразі &quot;робити за грош&lt;strong&gt;И&lt;/strong&gt;&quot; у значенні &quot;майже задурно&quot;. Відрізняється лише однією буквою від &quot;Робити за грош&lt;strong&gt;І&lt;/strong&gt;&quot;, т.т. за оплату.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У СУМі є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghrish&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гріш&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Гріш ціна; Ціна — мідний гріш&lt;/strong&gt; — нічого не вартий; нікуди не годиться.&#xA;  Гріш ціна тому генералові, який не знає своїх кращих командирів (Юрій&#xA;  Бедзик, Полки.., 1959, 323); Ціна всяким законам про вибори народних&#xA;  представників — мідний гріш, поки немає фактично завойованого&#xA;  самодержавства народу.. (Ленін, 9, 1949, 164); &#xA;  &lt;strong&gt;Ламаного гроша не вартий&lt;/strong&gt; — не має ніякої цінності; &#xA;  нічого не вартий. [Клеопатра:] їхні&#xA;  роботи ламаного гроша не варті (Олександр Корнійчук, Чому посміх.&#xA;  зорі, 1958, 74); &lt;strong&gt;Ні на гріш&lt;/strong&gt; — нема нічого. Ваших панів-радикалів,&#xA;  окрім двох-трьох людей, я ні за що вважаю.. Правди у них нема ні на&#xA;  гріш, я в них не вірю (Леся Українка, V, 1956, 160);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://svitslova.com/idioms-dictionary/2393-grish-cina.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; є ще пару прикладів &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Цитрон заморський,— гріш йому ціна, коли керсетку он яку червону дають&#xA;  за вузлик прілого пшона. (Ліна Костенко, Маруся Чурай).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але &quot;робити за грош&lt;strong&gt;И&lt;/strong&gt;&quot; &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/search.php?fullname=%E4%E0%F0%EE%EC&amp;amp;submit=%D8%F3%EA%E0%F2%E8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не знайшов&lt;/a&gt; навіть у російсько-українському словнику фразеологізмів&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому є сумніви&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи не росіянізм це часом?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи вірно я використав &lt;em&gt;гріш&lt;/em&gt; у множині?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи існує в українській мові такий фразеологізм?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-02-18T14:50:53.763" LastActivityDate="2019-02-18T17:36:54.553" Title="Робити щось за гроши у значені &quot;майже задурно&quot;" Tags="|фразеологізми|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5514" PostTypeId="2" ParentId="5513" CreationDate="2019-02-18T17:36:54.553" Score="3" Body="&lt;p&gt;Одразу як побачив питання, то згадав вислів &quot;&lt;strong&gt;робити за безцінь&lt;/strong&gt;&quot;. Є він і в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bezcinj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За безцінь, рідко За безцін — дуже дешево, майже дарма.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B3%D1%80%D1%96%D1%88&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічного словника&lt;/a&gt; - множина від слова &quot;гріш&quot; буде &quot;гроші&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знаю, що в російській мові є вислів &quot;работать за гроши&quot;, тому &quot;робити за гроши&quot; і справді може бути калькою. Взагалі саме слово &quot;гріш&quot; запозичене із старочеської чи давньоверхньонімецької мов (див. &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1982/EtSlUkrM_1982.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt;, ст.599).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-02-18T17:36:54.553" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5515" PostTypeId="2" ParentId="2551" CreationDate="2019-02-18T23:24:36.537" Score="4" Body="&lt;p&gt;Майже щодня кожний користувач всесвітньої «павутини»,&#xA;опрацьовуючи матеріали в електронних книгозбірнях,&#xA;реєструючись у соціальних мережах, щось купуючи в Інтернет-&#xA;магазинах, викладаючи фото в Instagram чи переглядаючи&#xA;стрічку новин за кавою, бачить різні слова на позначення&#xA;поняття, якому відповідає англ. &lt;strong&gt;subscribe&lt;/strong&gt; – підписуватися,&#xA;приєднуватися. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На російськомовних сайтах зазвичай це&#xA;&lt;strong&gt;подписчик&lt;/strong&gt; , а на українськомовних трапляються варіанти:&#xA;&lt;strong&gt;підписник&lt;/strong&gt; , &lt;strong&gt;підписчик&lt;/strong&gt; , &lt;strong&gt;підписант&lt;/strong&gt; , &lt;strong&gt;абонент&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;передплатник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи коректні наведені слововживання? Чи відповідають&#xA;вони літературній нормі української мови? В 11-томному&#xA;Словнику української мови (1970-1980) слів «&lt;strong&gt;підписник&lt;/strong&gt;» і&#xA;«&lt;strong&gt;підписант&lt;/strong&gt;» не зафіксовано. Є лише іменник &lt;strong&gt;підписка&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Дія за знач. Підписати, підписувати, і підписатися, підписуватися.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Письмове зобов’язання або потвердження чогось (СУМ, VI, 482)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;та дієслова &lt;strong&gt;підписуватися&lt;/strong&gt;, підписатися &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Ставити свій підпис під чим-небудь. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Виявляти бажання, згоду на участь у чому-небудь (у збиранні коштів, пожертвувань і т. ін.), звичайно записуючись у список (СУМ, VI, 482).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Кодифікована в СУМ іменникова назва &lt;strong&gt;передплатник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;той, хто передплатив яке-небудь друковане видання (СУМ, VI, 174),&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;а дієслово &lt;strong&gt;передплачувати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;передплатити&lt;/strong&gt; має таке&#xA;тлумачення: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;складати угоду про надсилання друкованого видання з попередньою його&#xA;  оплатою та одержувати це видання за такою угодою (СУМ, VI, 174).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З появою нових реалій помічаємо нові контексти&#xA;слововживань &lt;strong&gt;передплата&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;передплатник&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;абонент&lt;/strong&gt;,&#xA;&lt;strong&gt;абонемент&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На різних сайтах з оплати комунальних послуг часто&#xA;трапляється слово &lt;strong&gt;абонент&lt;/strong&gt; на позначення користувача цього&#xA;типу електронних ресурсів і відповідно – енерго-, газо- чи&#xA;водопостачання тощо. СУМ тлумачить слово &lt;strong&gt;абонент&lt;/strong&gt; як&#xA;&quot;той, хто користується абонементом&quot; (СУМ, I, 4), а відповідно&#xA;&lt;strong&gt;абонемент&lt;/strong&gt; – &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Право користуватися, за плату або безплатно, чим-небудь (телефоном, місцем у театрі, книжками з бібліотеки і т. ін.) протягом певного&#xA;  часу; документ, що посвідчує це право.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Реєстрова бібліотечна картка читача абонемента» (СУМ, I, 4).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У «Словнику термінів інформаційних систем і технологій»&#xA;(К., 2008) В. Дербенцева та ін. &lt;strong&gt;абонент&lt;/strong&gt; – це &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;юридична або фізична особа, що користується послугами обчислювальної&#xA;  системи (с.7).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У цьому ж словнику зафіксовано й лексему&#xA;&lt;strong&gt;підписувач&lt;/strong&gt; (англ. &lt;strong&gt;subscriber&lt;/strong&gt;), проте з іншим відтінком значення,&#xA;аніж перелічені в назві контекстуальні синоніми: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;особа, яка має таємний ключ та використовує його для накладання електронного&#xA;  цифрового підпису на електронні документи (с. 142).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Тоді як правильно називати тих, кого прагнуть «накручувати»&#xA;(штучно збільшувати кількість) у соцмережах: &lt;strong&gt;передплатники&lt;/strong&gt;,&#xA;&lt;strong&gt;абоненти&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;підписники&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;підписчики&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;підписанти&lt;/strong&gt;?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На нашу&#xA;думку, якщо йдеться про надання &lt;em&gt;попередньо оплачених&#xA;інформаційних послуг&lt;/em&gt; (отримання електронних передплатних&#xA;видань, користування платними сегментами сайтів тощо),&#xA;доцільно вживати слово &lt;strong&gt;передплатник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Користувача сайту – &lt;em&gt;платника послуг, скажімо, Київгазу&lt;/em&gt;,&#xA;Укртелекому, Дніпроводоканалу та ін., логічно назвати&#xA;&lt;strong&gt;абонентом&lt;/strong&gt;, оскільки він отримує право за плату (після надання&#xA;послуги) користуватися водою, газом, електроенергією,&#xA;телефоном і т. ін., фіксувати показники лічильників і&#xA;контролювати платежі на відповідному сайті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник української мови (2012) подає слово &lt;strong&gt;підписант&lt;/strong&gt; –&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;той, хто підписав колективне клопотання, звернення, заяву (с. 774)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;– зі стилістичною ремаркою розмовне. У засобах&#xA;масової комунікації ця лексема іноді вживається з негативною&#xA;конотацією, тоді як в офіційно-діловій сфері має стилістично&#xA;нейтральне значення і все ширше застосовується для номінації&#xA;уповноваженої особи, що має юридичне право підпису&#xA;(пор. у словнику Л.В. Туровської, Л.М. Василькової «Нові&#xA;слова та значення» (2008): &lt;strong&gt;підписант&lt;/strong&gt; – &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;той, хто підписує офіційні документи (с. 184)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;). Нині набувають популярності&#xA;електронні петиції до органів влади, тому можна передбачити&#xA;зміну в стилістичному забарвленні й термінологізації слова&#xA;підписант на означення осіб, що в такий спосіб здійснили&#xA;своє волевиявлення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не радимо вживати лексему &lt;strong&gt;підписчик&lt;/strong&gt;, кальку з російської&#xA;мови, утворену за не властивою українській мові словотвірною&#xA;моделлю називання осіб.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Користувача, який за допомогою опцій «Подобається» або&#xA;«Підписатися» на якомусь електронному ресурсі чи сторінці&#xA;в соціальній мережі зголосився на безоплатне отримання&#xA;актуальної інформації, реклами та новин, доцільно називати&#xA;&lt;strong&gt;підписнúк&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(с) &lt;a href=&quot;https://scholar.google.com.ua/citations?user=S1OigVoAAAAJ&amp;amp;hl=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ангеліна Ганжа (Пономаренко)&lt;/a&gt;- кандидат філологічних наук, Інститут української мови&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оригінал знайшов &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/122969/38-Ganzha.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Тобто підписатися, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidpyska&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підписка&lt;/a&gt; та підписник. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2019-02-18T23:24:36.537" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5516" PostTypeId="2" ParentId="5220" CreationDate="2019-02-21T10:08:06.703" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=parent&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Загальний народний англійсько-український словник 2010– &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;parent [ˈpeərənt, амер. ˈperənt ˈpær-]&lt;br&gt;&#xA;    1. n&#xA;      1) ба́тько, ма́ти; заст. породитель, роди́лець&lt;br&gt;&#xA;      2) праба́тько, пра́оте́ць, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пре́док&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;      3) біол. тварина або рослина, від якої пішли інші&lt;br&gt;&#xA;      4) причи́на; осно́ва; джерело́&lt;br&gt;&#xA;      5) батьківська компанія, організація тощо&lt;br&gt;&#xA;    2. adj&lt;br&gt;&#xA;      1) батькі́вський, матери́нський&lt;br&gt;&#xA;      2) перви́нний, початко́вий, поро́джувальний; вихідни́й&lt;br&gt;&#xA;    3. v&#xA;      бути батьком, матір’ю; виховувати (дітей)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такий же переклад на цьому &lt;a href=&quot;https://www.yenotes.com/uk/?q=parent&amp;amp;from_lang=en&amp;amp;to_lang=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, в наведеному вами речені варто використати слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/predok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;предок&quot;&lt;/a&gt;, тобто без означення жінка чи чоловік. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-02-21T10:08:06.703" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5517" PostTypeId="1" CreationDate="2019-02-21T10:19:36.697" Score="5" ViewCount="2459" Body="&lt;p&gt;Приклад вживання - &amp;quot;Ти мені вже в печінках сидиш&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53409/361236.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник фразеологізмів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;сиді́ти в печінка́х&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; кому. Набридати, ставати неприємним, нестерпним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить походження даного фразеологізму?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-03-11T18:19:09.043" Title="Походження виразу &quot;сидіти в печінках&quot;" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5522" PostTypeId="2" ParentId="5220" CreationDate="2019-02-21T22:17:32.763" Score="4" Body="&lt;p&gt;На ресурсі &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u.org.ua&lt;/a&gt; присутній варіант українською для обох родів &lt;strong&gt;&lt;code&gt;родитель&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;&lt;code&gt;родителька&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, їх пропонують:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Роди́тель&lt;/strong&gt;, -ля, м. Родитель, отець. Чуб. III. 29. Шануй учителя паче родителя. Ном. № 6101. Роди́телі. а) Родители, отецъ и мать. Та я&#xA;  ж буду віконечка одсувать і своїх родителів в гості виглядать. Мил.&#xA;  181. б) Родственники (покойные?) Дочь плачетъ надъ мертвымъ отцомъ. Стрічайте, мої родителі, мого татуся рідненького, пробірайте містечко&#xA;  коло себе близесенько і доглядайте так, як я доглядала. Мил. 189. На&#xA;  проводи в нас на гробки ходять, родителів поминають. Черниг. г.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;та &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.)&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Роди́тель, ница = &lt;strong&gt;роди́тель, ба́тько і д. Отецъ, роди́телька, ма́ти&#xA;  і д. Мать&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обидва іменники наявні і в СУМ, хоч і з позначкою &quot;рідко&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rodytelj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;РОДИ́ТЕЛЬ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, я, чол., рідко. Те саме, що батько 1. — Та хай&#xA;  тільки заявиться — я шкуру з нього [сина] спущу! Ломакою вам його&#xA;  прижену! Щоб напоумили! Щоб родителя свого шанував! (Олесь Гончар,&#xA;  Партиз. іскра, 1958, 79).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 8, 1977. — Стор. 595.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rodyteljka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;РОДИ́ТЕЛЬКА&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, и, жін., рідко. Те саме, що мати1 1. Як&#xA;  закричить же Хведір, як зарепетує! — Ой, пробі, пробі! Ой, клоччя&#xA;  пече!.. Матінко ж моя, родителько, моя ж ти сотворителько!.. Ой,&#xA;  пробі!.. (Гнат Хоткевич, I, 1966, 78).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 8, 1977. — Стор. 595.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічно знаходимо обидва іменники на &lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F:%D0%A0%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікі Київського університету імені Бориса Грінченка&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не так вже й мало результатів дає й Google Search, наприклад, за словом &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B0&amp;amp;oq=%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B0&amp;amp;aqs=chrome..69i57j69i61j0l2.4865j0j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;родителька&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що ж до наведеної Вами цитати, то з ширшого контексту все ж зрозуміло, що мова про батька, тому сміливо можна вживати цей чудовий іменник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=AyVzCwAAQBAJ&amp;amp;pg=PA93&amp;amp;lpg=PA93&amp;amp;dq=Was%20she,%20in%20mourning%20her%20butchered%20parent,%20crying%20out%20(she%20had%20not%20wept)%20for%20a%20guilty%20man?&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=HVqAMGbySk&amp;amp;sig=ACfU3U25aTLxWPKp03_fIbv9aMEFjC4Lbw&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwjVxKDt5c3gAhUP0aYKHc-ZCtcQ6AEwAnoECAMQAQ#v=onepage&amp;amp;q=Was%20she%2C%20in%20mourning%20her%20butchered%20parent%2C%20crying%20out%20(she%20had%20not%20wept)%20for%20a%20guilty%20man%3F&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Contemporary Indian Writing in English between Global Fiction and Transmodern Historiography by Christoph Senft&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/X1eXh.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/X1eXh.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=_7l7iqOeO3sC&amp;amp;pg=PA335&amp;amp;lpg=PA335&amp;amp;dq=Was%20she,%20in%20mourning%20her%20butchered%20parent,%20crying%20out%20(she%20had%20not%20wept)%20for%20a%20guilty%20man?&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=QO1bSltMSw&amp;amp;sig=ACfU3U0wqQm7yLm-mgXJnl4VG8NB1NH5mQ&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwiNwMDd6s3gAhXJwcQBHYuzA6AQ6AEwBHoECAMQAQ#v=onepage&amp;amp;q=Was%20she%2C%20in%20mourning%20her%20butchered%20parent%2C%20crying%20out%20(she%20had%20not%20wept)%20for%20a%20guilty%20man%3F&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Shalimar the Clown by Salman Rushdie&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/gijZD.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/gijZD.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2019-02-22T06:46:40.880" LastActivityDate="2019-02-22T06:46:40.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5523" PostTypeId="2" ParentId="3280" CreationDate="2019-02-21T22:30:13.707" Score="4" Body="&lt;p&gt;Стаття СУМ на іменник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chas&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЧАС&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; пропонує і &lt;em&gt;на часі&lt;/em&gt;, й &lt;em&gt;не на часі&lt;/em&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;На часі&lt;/strong&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) саме в пору, у необхідний момент; вчасно. Я відчував, що&#xA;  позбавляюсь сил. Вага одежі й Жабі тягли мене наспід, під лід. І&#xA;  допомога Михайлова якраз була &lt;em&gt;на часі&lt;/em&gt; (Олесь Досвітній, Вибр., 1959,&#xA;  183); — Не знаю, що й сказати... — мовила Тетяна, поглядаючи на матір.&#xA;  — Трохи ніби твоє освідчення несподіване... і &lt;em&gt;не на часі&lt;/em&gt; (Спиридон&#xA;  Добровольський, Тече річка.., 1961, 226); &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) на черзі дня. — Колгоспи &lt;em&gt;на часі&lt;/em&gt;, щасливе життя зазирає до нас у&#xA;  шибки, стукотить майбутнє в двері... (Юрій Яновський, I, 1954, 119);&#xA;  Уже давно &lt;em&gt;на часі&lt;/em&gt; синтетичне дослідження про Григорія Тютюнника —&#xA;  письменника пластичного, сильного письма, творця глибоких національно&#xA;  виразних характерів (Радянське літературознавство, 1, 1969, 34);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не бачу застережень щодо вживання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2019-02-22T06:47:43.037" LastActivityDate="2019-02-22T06:47:43.037" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5524" PostTypeId="2" ParentId="4608" CreationDate="2019-02-23T07:53:14.160" Score="4" Body="&lt;p&gt;Дійсно в словнику &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53402/266735.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синонімів Караванського&lt;/a&gt; не містить синоніма &quot;плед&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КОЦ  КОЦЬ 1. килим, ліжник; 2. рядно, укривало; Р. покривало.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, якщо рознлянути визначення слів &quot;плед&quot; і &quot;коц&quot; в ВТССУМ &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53402/894560.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Коц&lt;/a&gt;-а, рідше коць, -я, ч. , розм. 1》 Грубе вовняне однотонне&#xA;  вкривало з начісками. || рідко. Покривало на ліжко з якої-небудь&#xA;  тканини. 2》 Ворсовий пристрижений однобічний килим.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/946504.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Плед&lt;/a&gt;-а, ч. Шерстяне або напівшерстяне покривало, перев. з&#xA;  торочками, що його використовують як хустку або ковдру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І плед, і коц є покривалом, тому на мою думку, в деяких випадках можемо вживати слова як взаємозамінні. Підтвердження цьому знайшла в означенні слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;коц&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; наведеному в словнику &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/103/53402/1077206.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Українська літературна мова на Буковині&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Коц. Плед,&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; ковдра, покривало. Артикули для подорожи: нецесарія, ташки, жіночи куфри до пакованя подорожи і валізи, специяльні куфри&#xA;  Madler-а з Липска, пуделка на капелюхи, плєди, коци (Kamelhaar),&#xA;  анґлійскі пледи для пань і панів і т. д. (Б., 1907, рекл.)// &lt;strong&gt;&lt;em&gt;пол.&#xA;  koc - плед,&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; ковдра.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2019-02-23T15:54:15.183" LastActivityDate="2019-02-23T15:54:15.183" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5525" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5618" CreationDate="2019-02-25T09:01:30.540" Score="4" ViewCount="120" Body="&lt;p&gt;Маю такий текст - &lt;em&gt;&quot;На важких та глинистих грунтах на дно посадкової ями, обов'язково роблять &lt;strong&gt;дренажну &quot;подушку&quot;&lt;/strong&gt;. Для дренажного шару використовують - гравій, щебінь або пісок.&quot;&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи потрібно слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;подушка&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; брати в лапки?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад в СУМ-11 стаття &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podushka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;подушка&quot;&lt;/a&gt; (знач.3) містить такий приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Підлогу в свинарниках зробили з укладеної плазом цегли на &lt;strong&gt;&lt;em&gt;шлаковій&#xA;  подушці&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (Хлібороб України, 11, 1967, 18);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-04-05T10:15:08.367" Title="Чи потрібно використовувати лапки в словосполучені - дренажна &quot;подушка&quot;?" Tags="|орфографія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5526" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5528" CreationDate="2019-02-25T20:41:11.743" Score="5" ViewCount="112" Body="&lt;p&gt;For example, &quot;He kept me updated on this matter&quot;. There is &quot;Тримати в курсі&quot; but it sounds more like a calque from Russian &quot;держать в курсе&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="35" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-02-25T22:36:21.103" LastActivityDate="2019-02-26T08:13:15.913" Title="How to translate &quot;to keep someone updated&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5527" PostTypeId="2" ParentId="2880" CreationDate="2019-02-26T08:11:14.447" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=entity&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Англійсько-український словник з математики та інформатики 2010р. (Є. Мейнарович, М. Кратко)&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;entity = ['ɛntəti] &lt;strong&gt;&lt;em&gt;1. суть 2. су́тність&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 3. одини́ця 4. ко́мплекс;&#xA;  об’є́кт; катего́рія 4. ці́ле&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=entity&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки). Частина І англійсько-українська 2010р. (О. Кочерга, Є. Мейнарович)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;entity  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;1. суть, су́тність&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; 2. одини́ця; (одне́) ціле, ці́лість; (цілий)&#xA;  об’є́кт 3. (х.) індиві́д  ['εntəti, 'εnt̬ət̬i]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, цілком нормативний переклад слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;entity&quot; - &quot;сутність&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Сміливо можете його використовувати.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-02-26T08:11:14.447" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5528" PostTypeId="2" ParentId="5526" CreationDate="2019-02-26T08:13:15.913" Score="4" Body="&lt;p&gt;Maybe &lt;em&gt;бути в курсі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вводити в курс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тримати в курсі&lt;/em&gt; and similar expressions really appeared as calques, but they were adopted more than a hundred years ago and now are perceived as “almost native”:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Ще не раз до того часу напишу до Вас, тож будете все &lt;strong&gt;в курсі&lt;/strong&gt; справ&lt;/em&gt; (a letter of Mykhailo Kotsiubynsky, 1911).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Хто хоче &lt;strong&gt;стояти в курсі&lt;/strong&gt; справ, що дотикають українського культурного житя, той повинен передплачувати “Літературно-Науковий Вістник“&lt;/em&gt; (the “Літературно-Науковий Вістник” journal, 1913).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;— Ви не &lt;strong&gt;в курсі&lt;/strong&gt; наших справ? &amp;lt;…&gt; Це дуже зле й дуже добре, що ви не &lt;strong&gt;в курсі&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (the “Божки” novel of Volodymyr Vynnychenko, 1914).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Щоб бути завжди &lt;strong&gt;в курсі&lt;/strong&gt; національного життя і національних відносин, Секретарство закладає інформаційний відділ, що рівночасно подаватиме найширші відомості про національне життя на Україні&lt;/em&gt; (the 2-nd Declaration of General Secretariat of Ukraine, 1917).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(From &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/sortx?q=aword%2C&amp;quot;%D0%B2&amp;quot;+&amp;quot;%D0%BA%D1%83%D1%80%D1%81%D1%96&amp;quot;&amp;amp;corpname=grac3&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attrs=word%2Ctag&amp;amp;ctxattrs=word&amp;amp;structs=doc&amp;amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.genre%2C%3Ddoc.region%2C%3Ddoc.translator&amp;amp;pagesize=100&amp;amp;sattr=doc.date&amp;amp;skey=rc&amp;amp;spos=3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;General Regionally Annotated Corpus of Ukrainian (GRAC)&lt;/a&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also you may just express that directly like “he informed me”:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він вістував мені&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він давав мені знати&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він ділився зі мною інформацією/новинами&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він доводив мені інформацію/новини&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він доповідав мені&lt;/em&gt; (“he reported me”, about making official reports to boss)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він інформував мене&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він передавав мені інформацію/новини&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він повідомляв мені&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він рапортував мені&lt;/em&gt; (“he reported me”, about making official reports to boss)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;він сповіщав мене&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(From list of semi-synonyms for &lt;em&gt;інформувати&lt;/em&gt; in &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Dictionaries of Ukraine on-line&lt;/a&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-02-26T08:13:15.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5529" PostTypeId="1" CreationDate="2019-02-27T11:55:45.797" Score="1" ViewCount="591" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/frazeologizmu/vidmovlyatu-tomu,-xto-svataetsya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова- ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/lPzoe.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/lPzoe.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вирази про гарбуз -&quot;дати гарбуза&quot; та &quot;годувати гарбузами&quot; є в &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53395/356956.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фразеологічному словнику української мови&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Відмовляти тому, хто сватається.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-11 &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidkosha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відкоша&lt;/a&gt; - давати (діставати, дати, дістати) відкоша — давати&#xA;  (діставати) відсіч.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Три вирази зрозумілі, а останій не розумію. Яке він має відношення до означення відмовити тому, хто сватається?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Адже в ФСУМ статті &quot;рак&quot; вказано&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53408/360845.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;пекти раків&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;пекти́ / спекти́ ра́ків (ра́ки, ра́ка). Червоніти перев. від сорому,&#xA;  ніяковіти і т. ін&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-02-27T11:55:45.797" Title="&quot;Піднести печеного рака&quot;" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5530" PostTypeId="1" CreationDate="2019-02-27T18:56:39.253" Score="-3" ViewCount="339" Body="&lt;p&gt;r2u.org.ua не дає нормальних перекладів, на мою думку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вникать&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Контекст: коли хочу у чомусь розібратися. Як і сказав у заголовку. Якщо хтось знає інший контекст, хай наведе.&#xA;&quot;Давай розберемося. Давай заглибимося. Давай удамося?&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось ще спроби знайти розв'язок самостійно:&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%96%D0%B1%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;РОЗІБРАТИСЯ&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B7%D0%B0%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАГЛИБИТИСЯ&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%A3%D0%94%D0%90%D0%A2%D0%98%D0%A1%D0%AF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УДАТИСЯ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І якщо хтось, знову ж таки, вважає якийсь з наведених варіантів нормальним, хай не соромиться висловити свою думку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="894" LastEditDate="2019-03-01T09:56:43.720" LastActivityDate="2019-03-02T14:52:01.663" Title="Як перекласти &quot;вникать&quot; з російської? Може &quot;розібратися&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5531" PostTypeId="1" CreationDate="2019-02-28T08:46:15.173" Score="2" ViewCount="123" Body="&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krokis&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Крокіс&lt;/a&gt; 1. (Carthamus crocus). Багаторічна декоративна трав'яниста&#xA;  рослина з яскравими жовтогарячими квітками, зібраними в кошикоподібні&#xA;  суцвіття; дикий шафран.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shafran&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Шафран&lt;/a&gt;  (Crocus, L.). Багаторічна трав'яниста рослина родини&#xA;  півникових перев. з оранжево-жовтими квітами. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krokus&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Крокус&lt;/a&gt; 1, у, чол. Те саме, що крокіс.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BA%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Шафран, крокіс, крокус - синоніми&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте в СУМ-20 має інші визначення слів &quot;крокус&quot; та &quot;крокіс&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=45443&amp;amp;page=1437&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Крокус&lt;/a&gt; Багаторічна трав'яниста рослина родини півникових з&#xA;  яскравими квітками; шафран.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=45433&amp;amp;page=1437&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Крокіс&lt;/a&gt; ко́су, ч. Те саме, що нагі́дки́.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нагідки це інший рід рослин, взято з СУМ-11. (СУМ-20 хоч і написано, що додано до слова &quot;настувати&quot;, проте шукає лише до &quot;мішурний&quot;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naghidky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нагідки&lt;/a&gt; нагідок, мн. (одн. нагідка, и, жін.) (Calendula L.). Рід&#xA;  трав'янистих та півкущових рослин родини складноцвітих з&#xA;  оранжево-жовтими квітками, зібраними в кошики.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B0%D1%84%D1%80%D0%B0%D0%BD_(%D1%80%D1%96%D0%B4)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; має назву &quot;Шафран (рід)&quot;, а картинка зправа підписана &quot;крокус&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли пише про квітку шафран (crocus) чи нормативно використовувати слово &lt;em&gt;&quot;крокіс&quot;&lt;/em&gt;? Чи варто надати перевагу лише словам &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;шафран&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;крокус&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-04-11T21:01:40.530" Title="Чи нормативно вживати слово &quot;крокіс&quot; для означення рослин роду Crocus?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5532" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5535" CreationDate="2019-03-02T12:16:49.300" Score="1" ViewCount="171" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/JESYeb.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/JESYeb.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/burchaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бурчати&lt;/a&gt; 1. перех. і без додатка. Говорити невиразно,&#xA;нерозбірливо.  //  Докучливо висловлювати своє невдоволення&#xA;чим-небудь, дорікати комусь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/murchaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мурчати&lt;/a&gt; 1. неперех. Те саме, що муркотати. 2. перех. і без&#xA;додатка, перен., розм. Те саме, що мурмотати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/murkotaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Муркотати&lt;/a&gt;1. неперех. Безперестанно видавати звуки «мур-мур» (про&#xA;котів та інших котячих). 2. перех. і без додатка, перен., розм. Те&#xA;саме, що мурмотати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/murmotaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мурмотати,&lt;/a&gt; мурмотіти очу, отиш, недок., розм. 1. перех. і без&#xA;додатка. Говорити тихо, невиразно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/31/53393/27502.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику синонімів Полюги&lt;/a&gt; слова &amp;quot;бурмотіти&amp;quot; та &amp;quot;муркотіти&amp;quot; подаються як синоніми&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;БУРЧАТИ  (неприязно висловлювати своє незадоволення) буркотіти,&#xA;миркати, мурчати, бубоніти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно інтерпретувати вираз з картинки?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-03-03T10:27:56.417" Title="Як правильно інтерпретувати вираз &quot;Хочете щастя? Менше бурчіть, більше мурчіть.&quot;" Tags="|значення-слів|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5533" PostTypeId="2" ParentId="5530" CreationDate="2019-03-02T14:52:01.663" Score="2" Body="&lt;p&gt;В словниках з &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладів&lt;/a&gt; наданих Вами в питанні найбільш зустрічається слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;вникати&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, але якщо воно Вам не подрбається можемо підібрати синонім. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словнику синонімів Полюги є декілька синонімів до слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;вникати&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(намагатися розібратися в чомусь невідомому) &lt;em&gt;вглиблюватися, входити&lt;/em&gt;, розм. &lt;em&gt;докопуватися.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо розглянути визначення самого слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;вникати&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; з СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15342&amp;amp;page=506&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вникати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;  а́ю, а́єш, недок., &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вникнути&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, ну, неш, док., у що. Старатися, намагатися зрозуміти суть чого-небудь,&#xA;  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;розібратися&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; в чому-небудь; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;вдумуватися&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, цілком можливий варіант використання слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;розібратися&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, адже це і буде &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;вникнути&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також декілька синонімів до слова &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%96%D0%B1%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;розібратися&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;розуміти що і без додатка (правильно сприйняти зміст, значення, суть&#xA;  чого-небудь), збагнути, вбагнути &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, унтути &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, утямити&#xA;  &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, зметикувати &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, уторопати &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, розторопати,  зміркувати &lt;em&gt;діал.&lt;/em&gt;, розкусити &lt;em&gt;розм&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-03-02T14:52:01.663" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5535" PostTypeId="2" ParentId="5532" CreationDate="2019-03-03T10:27:56.417" Score="2" Body="&lt;p&gt;Слово буркотіти у цьому контексті має таке &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/burkotaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значення&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Говорити невиразно і сердито, висловлюючи невдоволення ким-,&#xA;  чим-небудь; &lt;strong&gt;бурчати&lt;/strong&gt;&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/burchaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бурчати&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Докучливо висловлювати своє невдоволення чим-небудь, дорікати&#xA;  комусь.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Муркотати тут означає &quot;отримувати задоволення&quot;. Навіть на картинці, яку ви прикріпили, зображені кішки. Більшість людей вважає, що вони муркочуть, коли їм добре (хоч це і не зовсім &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/features-44957995&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;так&lt;/a&gt;). А ще я не раз чув такий вислів: &quot;Муркотіти від задоволення&quot;. Мені вдалося знайти деяки приклади вживання цього вислову в книжках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лариса від задоволення мало не муркотіла, як кішка на сонці. затемнені&#xA;  (&quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=alNHDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT198&amp;amp;dq=%D0%BC%D1%83%D1%80%D0%BA%D0%BE%D1%82%D1%96%D1%82%D0%B8%20%D0%B2%D1%96%D0%B4%20%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjQtoCh4OXgAhUjqYsKHcyFABAQ6AEILjAB#v=onepage&amp;amp;q=%D0%BC%D1%83%D1%80%D0%BA%D0%BE%D1%82%D1%96%D1%82%D0%B8%20%D0%B2%D1%96%D0%B4%20%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мудрі жінки&lt;/a&gt;&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходить, що &lt;strong&gt;в цьому випадку&lt;/strong&gt; слова &quot;буркотіти&quot; та &quot;муркотати&quot; - антоніми. І вираз можна пояснити як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Менше висловлюйте незадоволення, більше отримуйте задоволення&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-03T10:27:56.417" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5536" PostTypeId="2" ParentId="5525" CreationDate="2019-03-03T11:42:30.927" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно до Українського правопису 2015 року:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 124. Лапки (« »)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У лапки беруться:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Цитати, причому й тоді, коли цитата входить у речення як його складова частина:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;... Усім нам, працівникам галузі перекладу, цього «високого&#xA;  мистецтва», за виразом К. І. Чуковського, або «благородного ремесла»,&#xA;  як говорить Марія Домбровська, корисно пам’ятати слова О.&#xA;  Твардовського про С. Маршака як перекладача Бернса: «Він зробив його&#xA;  росіянином, залишивши шотландцем». Я б додав ще: «Він зробив його&#xA;  Маршаком, залишивши Бернсом» — бо ж не сама тільки печать&#xA;  національності, а й печать індивідуальності лежить на кожному&#xA;  талановитому перекладі (Рильський).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Слова, що їх не вважають за свої або наводять з відтінком презирливого чи іронічного ставлення до чужого вислову, а також слова,&#xA;  вжиті вперше або, навпаки, застарілі та незвичайні:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для більшості її (Лесі Українки) сучасників той дух (новаторського&#xA;  мистецтва) нагадував «хмару, що сунулась так тяжко по долині», а для&#xA;  нас, «на високості» XX століття, він «одмінився, просвічений нагірним,&#xA;  чистим світлом» (Павличко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Моє ім’я враз із кількома іменами подібних до мене «во время оно»&#xA;  оббігало весь край, було пострахам усіх «мирних і вірноконституційних&#xA;  горожан», — з моїм іменем усі вони в’язали поняття перевороту,&#xA;  революції, різні (Франко).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Індивідуальні назви заводів, фабрик, клубів, пароплавів, організацій, підприємств, наукових праць, літературних творів, газет,&#xA;  журналів, кінофільмів тощо (див. ще § 38, п. 15, 17–20):&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Завод «Арсенал», швейна фабрика «Дитячий одяг», катер «Ластівка»,&#xA;  фірма «Світанок», видавництво «Довіра», «Перехресні стежки» Івана&#xA;  Франка, газета «Слово», кінофільм «Устим Кармелюк».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зараз немає підстав для того, щоб брати слово &quot;подушка&quot; в лапки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-03T11:42:30.927" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5537" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-03T11:51:48.260" Score="1" ViewCount="581" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/futbolka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ФУТБО́ЛКА&lt;/a&gt;, и, жін. Спортивна трикотажна сорочка з виложистим&#xA;  коміром.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/978-966-00-0197-8/978-966-00-0197-8.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічному словнику української мови. Том 6.&lt;/a&gt; (ст. 142) містить слово &quot;футбол&quot;, там же слова &quot;футболіст&quot; та &quot;футболка&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Jys7g.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Jys7g.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто це і є спільне похлдження для трьох слів? Чи слово &quot;футболка&quot; має іншу етимологію?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-03-06T22:31:56.247" Title="Походження слова &quot;футболка&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5538" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5554" CreationDate="2019-03-03T11:57:37.980" Score="1" ViewCount="278" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50951&amp;amp;page=1617&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мжичка&lt;/a&gt; Дуже дрібні краплі води, які насичують повітря; дрібний,&#xA;  густий дощ, сніг з дощем; мряка (у 1 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BC%D0%B6%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мряка, мрячка розм., сльота розм., мжа діал.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема слово &quot;мжа&quot; в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mzha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ -11&lt;/a&gt; має позначку діал., а в &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50948&amp;amp;page=1617&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; позначки діал. вже немає. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо є ще якісь не розмовні синоніми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-03-06T22:09:40.670" Title="Не розмовні синоніми до слова &quot;мжичка&quot;" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5539" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5549" CreationDate="2019-03-03T12:08:35.573" Score="0" ViewCount="3522" Body="&lt;p&gt;На сайті є питання &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3280/%D0%A9%D0%BE-%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B0%D1%94-%D0%BD%D0%B5-%D0%BD%D0%B0-%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%96/5523#5523&quot;&gt;&amp;quot;Що означає &amp;quot;не на часі&amp;quot;?&amp;quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мене ж цікавить чи є синоніми до словосполучення &amp;quot;на часі&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 стаття &amp;quot;час&amp;quot; подає таке визначення&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На часі: а) саме в пору, у необхідний момент; вчасно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &amp;quot;вчасно&amp;quot; буде повним синонімов до &amp;quot;на часі&amp;quot;? Які ще є синоніми до &amp;quot;на часі&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-03-05T15:21:42.050" Title="Синоніми до словосполучення &quot;на часі&quot;" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5540" PostTypeId="2" ParentId="4076" CreationDate="2019-03-04T07:48:08.920" Score="2" Body="&lt;p&gt;На сайты &quot;Словотвір&quot; до слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;хештег&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; найбільше голосів набрав відповідник &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;кришмітка&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, де наведене досить грунтовне пояснення утворення даного слова. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З огляду на технічну складову питання додам коротке обґрунтування&#xA;  назви &quot;кришмітка&quot;. Слово hash-tag отримало таку назву не просто із-за&#xA;  символа “решітка”, причиною використання цього символа є скорочення&#xA;  написання слова hash-tag, коріння якого по своїй суті заходить глибоко&#xA;  в науку про компьютери. Розробники використовють слово hash як&#xA;  скорочення слова dictionary (словничок) що є спеціальною структурою&#xA;  даних котра пришвидшує пошук. Hash-tag або “#tag” з технічної точки&#xA;  зору означає те що слово “tag” проіндексується (потрапить у індекс або&#xA;  іншими словами словничок) і надалі буде доступне для швидкого пошуку.&#xA;  Тепер про саме слово hash, у тій же компьютерній науці існує багато&#xA;  стуктур даних здатних виконувати роль словничка. [...] &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;[... ]Hash-функція отримала таку назву із-за дій що вона виконує над&#xA;  вхідними данними всередині себе. Фактично вона “кришить”, “рубає”,&#xA;  “перемішує”, “заплутує” вхідні данні, що відповідає англійському&#xA;  перекладу слова hash. Тобто логічним було б перекласти слово хеш у&#xA;  цьому контексті як “криш” або &quot;міш&quot;. Переклад слова “tag” вже&#xA;  здійснений, і це “мітка”, поєднавши ці варіанти отримаємо “кришмітка”&#xA;  що в одночас володіє певною милозвучністю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що ж до &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/meta-teg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;metatag&lt;/a&gt; однозначного лідера серед відповідників, поки що немає &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;вказняки, надмітка, помітка, спеціальна мітка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, можна використати слово &lt;strong&gt;&quot;метамітка&quot;&lt;/strong&gt;. Ви вже вказали в питанні в українській мові є префікс &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=155175&amp;amp;page=1605&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мета-&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, то чому б його не використати для утворення нового слова. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-03-04T07:48:08.920" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5541" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-04T08:48:07.207" Score="9" ViewCount="191" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BC%D0%B0%D1%81%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B0*&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;- Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ма́сляница – ма́сниця, ма́сляна (-ної), ма́сляниця; ум. ма́сничка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-11 є слова &quot;масниця&quot; та &quot;масничка&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/masnycja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Масниця&lt;/a&gt;  і, жін., церк. Давньослов'янське свято проводів зими,&#xA;  пристосоване християнською церквою до тижня перед великим постом і&#xA;  пов'язане зі звичаєм веселитися та готувати певні страви (млинці,&#xA;  вареники з сиром і т. ін.).    &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/masnychka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Масничка&lt;/a&gt; и, жін., церк. Пестл. до&#xA;  масниця.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BC%D0%B0%D1%81%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; окрім наведених вище варіантів, також присутне слово &quot;масляна&quot;, якого немає в СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Масниця (церковне свято проводів зими), масляна, масляниця &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;,&#xA;  масничка &lt;em&gt;пестл.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але більшість варіантів пошуку в Google подає саме слово &quot;масляна&quot; &lt;a href=&quot;https://24tv.ua/lifestyle/koli_maslyana_v_ukrayini_data_ta_traditsiyi_maslyanoyi_shho_ne_mozhna_robiti_n916719&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://vv-hotel.com/ua/131/%D0%97%D0%B8%D0%BC%D0%B0/%D0%9C%D0%B0%D1%81%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://tsn.ua/groshi/v-ukrayini-rozpochinayetsya-maslyana-skilki-koshtuvatimut-mlinci-ta-yak-obrati-pravilni-dlya-nih-produkti-1306455.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є нормативним використання слова &quot;масляна&quot; для перекладу слова &quot;масляница&quot;? Чи варто надати перевагу використанню лише слів, які є в СУМ-11? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2020-07-29T00:07:05.720" Title="Переклад з російської &quot;масляница&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5542" PostTypeId="2" ParentId="3981" CreationDate="2019-03-04T09:14:39.430" Score="2" Body="&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidupalyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Підупалий&lt;/a&gt; 1. Дієпр. акт. мин. ч. до підупасти. 2. у знач. прикм.&#xA;  Фізично слабіший, позбавлений минулої сили, міцності. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidupadaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Підупати, аю, аєш, недок., ПІДУПАСТИ, аду, адеш, док.&lt;/a&gt; 1. Ставати&#xA;  слабішим; дещо позбавлятися минулої сили, міцності.//  Ставати гіршим,&#xA;  псуватися (про настрій, душевний стан і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значення слова &quot;маринарка&quot; є в інших словниках &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53404/1064429.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексикон львівський&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;марина́рка (мариню́рка) піджак (м, ср, ст)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53404/903190.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВТССУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;маринарка &#xA;  -и, ж. , зах. Жакет, піджак&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/100/53404/1042022.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник галицьких говірок&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;маринарка  піджак&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/103/53404/1077336.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Укр. літ. мова на Буковині&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Марина́рка. Морський флот. &lt;em&gt;При заприсяженю маринаркиу Вільгельмсгафен&#xA;  виголосив цісар німецкий слідуючі характеристичні слова (Б., 1895, 8,&#xA;  3); Міністерство війни і маринарки наразі не обсаджені і управляє ними&#xA;  тим часом президент міністрів Рібо (Б., 1895, 5, 4); Дня 20. с. м.&#xA;  поплине ся міжнародна ескадра в Гольтенав, де вечером в академиї&#xA;  маринарки буде баль (Б., 1895, 45, 3)&lt;/em&gt;// пол. marynarka - 1) флот, 2)&#xA;  піджак; нім. die Marine - військово- морський флот; порівн. маринарка,&#xA;  фр. -1) короткий сертук, піджак, 2) фльота (гал., СЧС, 517).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Можливо, &lt;strong&gt;&quot;підупала маринарка&quot;&lt;/strong&gt; означає &lt;strong&gt;&quot;погіршився настрій у морського флоту&quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-03-04T09:14:39.430" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5543" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-04T14:14:29.273" Score="0" ViewCount="4334" Body="&lt;p&gt;Як правильно зробити переклад назви рослини &quot;подснежник&quot; (на фото)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/aJLffm.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/aJLffm.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;В &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D1%81%D0%BD%D0%B5%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) Вгору&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Подсне́жник, бот. Anemone Hepatica L. – пе́рвістка, ум. перві́сточка.&#xA;  [Розцвіта́є перві́сточка бі́ла (Л. Укр.)]; Hepatica triloba –&#xA;  про́ліска, пере́ліска; Galantus nivalis L. (подснежный колокольчик&#xA;  голубой) – про́ліски (-ків), скоро́ліски, про́серен (-ну), про́серень&#xA;  (-реня);Scilla bifolica L. – ряст (-ту); &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо брати латинські назви для пошуку в Вікіпедії (назви з наведеного перекладу з російської мови) маємо різні рослини &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%87%D1%96%D0%BD%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8F_%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Anemone Hepatica L.&lt;/a&gt; - печіночниця звичайна, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%96%D0%B4%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Galantus nivalis L.&lt;/a&gt;- Підсніжник звичайний, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%B4%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scilla bifolia L&lt;/a&gt; - проліски двохлисті&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prolisok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пролісок&lt;/a&gt;  1, ска, чол., одн. (мн. проліски, ів) (Scilla,&#xA;  L.). Рід трав'янистих рослин родини лілійних з блакитними або синіми,&#xA;  рідше фіолетовими або майже білими квітками на безлистому стеблі.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidsnizhnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Підсніжник&lt;/a&gt;а, чол. Білий пролісок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке слово варто обрати для перекладу &quot;підсніжник&quot; чи &quot;пролісок&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-03-04T16:50:28.497" Title="Переклад з російської &quot;подснежник&quot;" Tags="|переклад|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5545" PostTypeId="2" ParentId="5543" CreationDate="2019-03-04T16:50:28.497" Score="1" Body="&lt;p&gt;На сайті Мова ДНК нації є &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/inshe/pidsnizhnuk-i-prolisok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;картинка&lt;/a&gt;. Якщо подивитися на неї, то стає зрозуміло, що в підсніжника квіти білого кольору, а в проліска - блакитного.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, якщо вірити Вікіпедії, то &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%96%D0%B4%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підсніжник&lt;/a&gt; відноситься до родини Амарилісових, а &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%81%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пролісок&lt;/a&gt; до родини холодкових, тобто це все таки різні рослини.&#xA;Однак, тут же читаємо (в статті про підсніжник):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Інші назви, що трапляються в українській мові: &lt;strong&gt;пролісок&lt;/strong&gt;, скоролісок,&#xA;  просерен.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, якщо заглянемо в &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D1%81%D0%BD%D0%B5%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=rusb&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник Кримського&lt;/a&gt;, то не зустрінемо там варіанту &quot;підсніжник&quot;, натомість:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Подсне́жник&lt;/strong&gt;, бот. Anemone Hepatica L. – пе́рвістка, ум. перві́сточка. [Розцвіта́є перві́сточка бі́ла (Л. Укр.)]; Hepatica&#xA;  triloba – про́ліска, пере́ліска; Galantus nivalis L. (подснежный&#xA;  колокольчик голубой) – про́ліски (-ків), скоро́ліски, про́серен (-ну),&#xA;  про́серень (-реня); Scilla cernua (пролеска) – про́ліска, про́ліски&#xA;  (-ків), (просирень) про́серен (-ну), про́серень (-реня м. р.); Scilla&#xA;  bifolica L. – ряст (-ту); Primula – перво́цвіт (-ту); Crocus&#xA;  reticulatus L. – бра[и]нду́ші (-шів), бра[и]нду́шки (-шок).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, якщо на Вікіпедії прочитати про пролісок, то можна наткнутися на такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Також пролісками в розмовній мові можуть називатися й інші весняні&#xA;  квіти білої, синьої чи блакитної барви — підсніжник звичайний, шафран&#xA;  Гейфеля, зубниця залозиста, фіялка каменелюбна (Viola rupestris) та&#xA;  інші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна зробити висновок, що все ж таки це різні рослини, але в народі як часто плутають між собою. Крім того, слово &quot;підсніжник&quot; є в СУМі (без жодних позначок), тому ми можемо його вживати для перекладу слова &quot;подснежник&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-04T16:50:28.497" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5546" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-04T23:36:55.877" Score="6" ViewCount="396" Body="&lt;p&gt;Чи є в українській мові відповідник слову &quot;&lt;a href=&quot;https://en.oxforddictionaries.com/definition/communicator&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;communicator&lt;/a&gt;&quot; який характеризує людину, що вміє гарно доносити інформацію до інших людей?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Контекст:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Matthew Parker (born 22 December 1980) is an Australian recreational mathematics author, YouTube personality and communicator. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="115" LastActivityDate="2019-03-06T21:53:27.650" Title="Чи є в українській мові відповідник слову &quot;communicator&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5547" PostTypeId="2" ParentId="5546" CreationDate="2019-03-05T07:09:45.400" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=communicator&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-український словник з математики та інформатики 2010р. (Є. Мейнарович, М. Кратко) &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;communicator = [kə'mju:nɪkeɪtə] перемика́ч кана́лів; комуніка́тор&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=210918&amp;amp;page=320&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Комунікатор&lt;/a&gt; 1. Той, хто здійснює комунікацію (у 2 знач.). &lt;em&gt;За&#xA;  умов діалогу, коли послідовно змінюються ролі учасників комунікації&#xA;  (комунікатор перетворюється на реципієнта й навпаки), зворотний&#xA;  зв'язок допомагає збагаченню й розвиткові інформації (з наук.-попул.&#xA;  літ.); У міжособистісній та міжгруповій комунікації неважко визначити,&#xA;  хто є комунікатором (з навч. літ.); Американські вчені розробили&#xA;  загальну комунікативну модель ефективної рекламної кампанії, у якій&#xA;  беруть участь рекламодавець (комунікатор), рекламна агенція, засоби&#xA;  масової інформації (носій звернення) та цільова аудиторія (реципієнт)&#xA;  (із журн.).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43411&amp;amp;page=320&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Комунікація&lt;/a&gt; 2. Те саме, що спілкува́ння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/komunikator&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонують декілька варіантів відповідників (посилання на СУМ-11)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;спілкувальник, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/movecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мовець&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zv.jazkivecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зв'язківець&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайты &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/communicator&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Glosbe&lt;/a&gt; пропонують переклад &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;communicator - пропагандист&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/propaghandyst&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пропагандист&lt;/a&gt;а, чол. Особа, що займається пропагандою — виступає&#xA;  перед трудящими з бесідами, доповідями, лекціями тощо, проводить&#xA;  політзаняття і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-03-05T07:09:45.400" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5548" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-05T13:51:02.437" Score="5" ViewCount="194" Body="&lt;p&gt;Чи відмінюються назви сортів виноградів та вин, як-от: Піно Нуар, Совіньйон Блан, Каберне Совіньйон, Каберне Фран тощо? А також Сіра? І яке закінчення мають у родовому відмінку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1861" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-03-23T20:46:33.677" LastActivityDate="2019-12-20T00:02:30.330" Title="Чи відмінюються назви сортів виноградів та вин?" Tags="|власні-назви|запозичені-слова|відмінювання|родовий-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5549" PostTypeId="2" ParentId="5539" CreationDate="2019-03-05T15:21:42.050" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Karavanskyy_Sviatoslav/Praktychnyi_slovnyk_synonimiv_ukrainskoi_movy.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Практичного словника синонімів української мови&lt;/a&gt; (ст. 8), синонімами можуть бути:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Своєчасний, актуальний&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;https://supermif.com/frazeologizm/nnn.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фразеологічного словника&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;необхідний у даний момент; вчасний; важливий для даного часу; який&#xA;  відповідає найважливішим потребам сучасності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%BD%D0%B0_%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%96#%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікісловника&lt;/a&gt;, його можна замінити словосполученнями:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;підходящий, необхідний у даний момент; вчасний&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;важливий для сучасного періоду; який відповідає найважливішим потребам&#xA;  сьогодення&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-05T15:21:42.050" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5552" PostTypeId="2" ParentId="5548" CreationDate="2019-03-06T21:28:00.117" Score="1" Body="&lt;p&gt;Існують &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D1%96_%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D1%96_%D1%81%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;великі винні сорти&lt;/a&gt; від них і походять назви деяких вин, таких як: Шардоне, Мерло, Піно Нуар.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно до сайту &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/article.aspx?l1=118&amp;amp;DID=364&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лінгвістичного порталу&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;... слово каберне - вино - середнього роду. Отже, вистояне каберне,&#xA;  славетне каберне. Каберне як сорт винограду має чоловічий рід, тому&#xA;  зелений каберне, стиглий каберне,..&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо мова йде про назви цих сортів, то вони не відмінюються.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це підтверджує і таблиця на сайті &lt;a href=&quot;http://aztekium.pl/find.py?lang=uk&amp;amp;q=%D0%BA%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Аztekium&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2019-03-24T22:14:13.880" LastActivityDate="2019-03-24T22:14:13.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5553" PostTypeId="2" ParentId="5546" CreationDate="2019-03-06T21:53:27.650" Score="2" Body="&lt;p&gt;До речі, ваше речення вже переклали в українській &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D1%82%D1%82_%D0%9F%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Метью Паркер (народився 22 грудня 1980 року) — австралійський автор&#xA;  рекреаційної математики, YouTube-особистість і комунікатор.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;комунікатор&quot; є і в СУМ-20, і на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D1%83%D0%BD%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80_(%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, можемо подивитися варіанти &lt;a href=&quot;https://translate.academic.ru/communicator/en/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладу&lt;/a&gt; слова &quot;communicator&quot;, серед тих, які можуть підійти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Комунікатор, фахівець з поширення інформації&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікісловник дає синоніми до слова &quot;комунікатор&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(мовним чином) &lt;strong&gt;мовець&lt;/strong&gt;, (дискусією) &lt;strong&gt;дискутант&lt;/strong&gt;, (будучи в опозиції,&#xA;  опонуючи) &lt;strong&gt;опонент&lt;/strong&gt;, (хто повідомляє що-небудь) &lt;strong&gt;повідомляч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;доповідач&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-06T21:53:27.650" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5554" PostTypeId="2" ParentId="5538" CreationDate="2019-03-06T22:09:40.670" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не розумію чому вам не підійшов варіант &quot;мряка&quot;? Він є в &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/5541/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4-%D0%B7-%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97-%D0%BC%D0%B0%D1%81%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B0&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; і біля нього немає позначок &quot;діал.&quot; чи &quot;розмов.&quot;, а значення у нього:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Густий дрібний дощ, краплини якого немов перебувають у завислому&#xA;  стані.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Біля слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sljota&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сльота&lt;/a&gt;&quot; в СУМі також немає жодних позначок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Невпинний дощ, &lt;strong&gt;мряка&lt;/strong&gt; або мокрий сніг.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-06T22:09:40.670" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5555" PostTypeId="2" ParentId="5537" CreationDate="2019-03-06T22:31:56.247" Score="1" Body="&lt;p&gt;Так, ЕСУМ вказує на спільне походження слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того в статті &quot;&lt;a href=&quot;http://coomtshirt.com/uk/istoriya-futbolki/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Історія футболки&lt;/a&gt;&quot; (не офіційне джерело, а тому інформація не є 100% достовірною&quot;) пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А російська назва «футболка» з’явилося після того, як її в якості&#xA;  спортивної форми стали носити футболісти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоч тут пише, що назва &quot;російська&quot;, але гадаю, що в українську мову та російську слово футболка потрапило одночасно (можливо, справді із розвитком футболу).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тако на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/futbolka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пише, що &quot;футболка&quot; походить від &quot;Football&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-06T22:31:56.247" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5556" PostTypeId="2" ParentId="5541" CreationDate="2019-03-06T22:43:39.840" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50013&amp;amp;page=1579&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Масляна&lt;/a&gt;&quot; з'явилося в СУМ-20, є там і &quot;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50023&amp;amp;page=1579&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Масниця&lt;/a&gt;&quot;, і &quot;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50017&amp;amp;page=1579&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Масляниця&lt;/a&gt;&quot; (примітка &quot;рідко&quot;), і &quot;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50025&amp;amp;page=1579&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Масничка&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так як всі ці слова є в офіційному джерелі, ви можете використовувати їх (хоч, бажано уникати слова &quot;Масляниця&quot;) для перекладу слова &quot;Масляница&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-06T22:43:39.840" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5558" PostTypeId="2" ParentId="5057" CreationDate="2019-03-07T10:51:29.113" Score="1" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/28066-merva.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Грінченка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ме́рва, -ви, ж. 1) Мятая, тертая негодная солома. На городі мерва. Грин. III. 659. 2) Дрянь, негодное. 3) мн. = морва.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;З мертвого &lt;a href=&quot;http://www.litforum.net.ua/showthread.php?p=58578&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форуму&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Мерво - це безлад, хаос. це слово я ніколи не намагався шукати в словниках))) просто користувався завжди. з батьківських уст&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;http://maysterni.com/publication.php?id=59330&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вірша Юрія Матевощука&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ти ж маленька ніжність, підліткове стерво,&lt;br&gt;&#xA;  Віддалась, огидна, крізь облуду фраз,&lt;br&gt;&#xA;  Мама взнає — зробить тобі справжнє мерво,&lt;br&gt;&#xA;  Але ж ти говориш: «Було і не раз!…».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Див. також: &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=2768&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обговорення на форумі slovnyk.ua&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-03-07T10:51:29.113" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5559" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-09T14:23:03.737" Score="2" ViewCount="132" Body="&lt;p&gt;У поемі &quot;Поет&quot; Тодося Осьмачки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;і стало чути тенькання краплин&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;з цебра у воду - у криничний &lt;strong&gt;рин&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не можу знайти це слово ані в СУМі, ані просто в Ґуґлі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-04-10T11:00:55.150" Title="Що таке &quot;рин&quot;? Не можу знайти це слово" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5561" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-10T17:15:49.610" Score="2" ViewCount="50" Body="&lt;p&gt;У поемі &quot;Поет&quot; Тодося Осьмачки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Давно з криниці напоїли скот,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;за &lt;strong&gt;Тугаєві гори&lt;/strong&gt; сонце сіло,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;і підвели до зоряних висот&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;тумани сиві волохате тіло,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що таке &quot;Тугаєві гори&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшов полководця &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%83%D0%B3%D0%B0%D0%B9-%D0%91%D0%B5%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тугай-Бея&lt;/a&gt;. Думав, якась гора на його честь. Знайшов ще &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%83%D0%B3%D0%B0%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тугайні ліси&lt;/a&gt;. Знайшов ще гору &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%83%D0%B3%D0%B0%D1%8F_(%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тугую&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але все це символізує або й фактично перебуває на сході, коли сонце сідає, заходить на заході.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Допоможіть зрозуміти, будь ласка, що то за такі &quot;Тугаєві гори&quot;. Може, я знайшов відповідь, а треба лише змінити кут зору (Осьмачка сидів десь східніше за кордон Росії з Казахстаном?)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%81%D1%8C_%D0%9E%D1%81%D1%8C%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0#%D0%97_%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%82%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Знайшов&lt;/a&gt;, що його засилали у Свердловськ (припускаю, що сучасний Єкатеринбург), Бутирку, але досі не до кінця розумію, про які гори він пише.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-03-10T17:30:37.037" LastActivityDate="2019-03-11T19:22:45.370" Title="Що таке &quot;Тугаєві гори&quot;?" Tags="|значення-слів|означення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5562" PostTypeId="2" ParentId="5559" CreationDate="2019-03-11T10:17:01.243" Score="1" Body="&lt;p&gt;Перед навединими вами рядками, є ще такі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;криниця друга й разом &lt;strong&gt;ринва&lt;/strong&gt; мокра&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;держалася на двох безверхих кроквах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, рин - це те саме, що і ринва (лише чоловічий рід). Автор міг просто упустити закінчення, щоб зберегти ритм вірша.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі є визначення слова &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rynva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ринва&lt;/a&gt;&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;РИ́НВА, и, жін. Труба або жолоб для стікання води.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А ще (згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B8%D0%BD%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; - дає посилання на словник Грінченка) це може бути &amp;quot;жолоб по якому спускають зайву воду&amp;quot;. Згідно до сайту &lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%A0%D0%B8%D0%BD%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Abby Lingvo Live&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Труба або жолоб для стікання води.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-03-11T10:17:01.243" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5564" PostTypeId="2" ParentId="5479" CreationDate="2019-03-11T12:03:54.817" Score="1" Body="&lt;p&gt;Мені здається, що варіант &quot;чилюд&quot; на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/kapcha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; є досить дотепним та включає в собі значення слова: &quot;Перевіряє чи ви людина?&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі перекласти це слово буде складно, бо потрібно врахувати, що це все ж таки абревіатура від:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«completely automated public turing test to tell computers and humans&#xA;  apart»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перекладається як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;повністю автоматизований публічний тест Тюринга для розрізнення&#xA;  комп'ютерів і людей (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/CAPTCHA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо із цим слово краще поступити так само як із словом &quot;НАТО&quot;. Тобто вживати &quot;капча&quot;, а для пояснення використовувати вже описовий переклад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, якщо ми говоримо про варіант &quot;протибот&quot; - слово &quot;бот&quot; - запозичення. Те ж саме із словом &quot;яне&lt;strong&gt;робот&lt;/strong&gt;ка&quot;. А навіщо замінювати одне запозичення на інше?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-11T12:03:54.817" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5565" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5567" CreationDate="2019-03-11T14:21:04.750" Score="4" ViewCount="894" Body="&lt;p&gt;Є такий ноторіальний документ, що дозволяє одній людині діяти від імені іншої, включно з правом підпису та укладання угод. Наприклад, можна дозволити комусь пере-укласти угоди з комунальними підпріємствами після купівлі нового житла. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якому терміну варто надавати перевагу у цьому контексті?    &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обидва слова мають відповідні значення згідно СУМу&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/DORUChENNJa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ДОРУ́ЧЕННЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, я, сер.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Документ, що дає кому-небудь право діяти від імені особи, що видала цей документ; довіреність. Турбай попросив рахунок і в лівому кутку&#xA;  вписав доручення на ім'я Лариси (Микола Руденко, Остання шабля, 1959,&#xA;  572); Він лише попросив, щоб йому виплатити всі гроші, зароблені в&#xA;  колгоспі, за дорученням, яке він дасть Кіндратові Горенку (Василь&#xA;  Кучер, Трудна любов, 1960, 593).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dovirenistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ДОВІ́РЕНІСТЬ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, ності, жін. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Документ, що дає кому-небудь право діяти від&#xA;  імені особи, яка видала його; доручення. Для виконання від імені&#xA;  довірителя дій, що повинні безпосередньо встановлювати права і&#xA;  обов'язки довірителя, довірений повинен мати письмову довіреність або&#xA;  уповноваження (Цивільний кодекс УРСР, 1950, 47); — Отож, як дали мені&#xA;  ту довіреність, я й почав клопотаться, од нижчих судів аж до вищих&#xA;  (Олекса Стороженко, I, 1957, 230).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи не є &lt;strong&gt;довіреність&lt;/strong&gt; русизмом?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastActivityDate="2019-03-11T15:35:52.917" Title="Довіреність чи доручення на укладання угод" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5566" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5585" CreationDate="2019-03-11T15:04:36.450" Score="3" ViewCount="175" Body="&lt;p&gt;Нещодавно відвідав одне місто на Галичині. Якось мене попросили підлити квіти у &quot;&lt;strong&gt;бабнику&lt;/strong&gt;&quot; (виглядає як звичайний горщик для квітів). Цікавить чи взагалі зустрічається це слово у такому значенні в українській мові? І чи є якась різниця між &quot;бабником&quot; і &quot;горщиком для квітів&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще цікаво те, що я не зміг його знайти ні в СУМі, ні в &lt;a href=&quot;http://www.aratta-ukraine.com/text_ua.php?id=2291&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику галицького діалекту&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-13T18:33:13.990" Title="&quot;Бабник&quot; для квітів" Tags="|значення-слів|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5567" PostTypeId="2" ParentId="5565" CreationDate="2019-03-11T15:35:52.917" Score="2" Body="&lt;p&gt;Відповідь на це питання можна знайти на сайті &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B4%D0%BE%D1%80%D1%83%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Онлайн Корректор&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;доручення&lt;/strong&gt; — дія за значенням доручати; договір, за яким одна сторона (повірений) зобов’язується вчинити від імені та за рахунок&#xA;  другої сторони (довірителя) певні юридичні дії;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;довіреність&lt;/strong&gt; — документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Керівник дав мені &lt;strong&gt;доручення&lt;/strong&gt; скласти звіт.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Батько видав мені &lt;strong&gt;довіреність&lt;/strong&gt; на керування автомобілем.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://zib.com.ua/ua/13361-dovirenist_chi_doruchennya_scho_neobhidno_mati_povirenomu_dl.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Закон Біснес&lt;/a&gt; також є стаття присвячена цьому питанню:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...Але основним нормативним актом у питанні визначення правових понять&#xA;  слід вважати ЦК, який також є найбільш виваженим та послідовним у&#xA;  цьому питанні. Кодекс однозначно визначає документом, що видається&#xA;  однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами,&#xA;  саме &lt;strong&gt;довіреність&lt;/strong&gt; (стст.95, 207, 243, 244, 246 та інші).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Доручення&lt;/strong&gt;, за нормами ЦК, має іншу правову природу (гл.68) — це&#xA;  договір, за яким одна сторона (повірений) зобов’язується вчинити від&#xA;  імені та за рахунок другої сторони (довірителя) певні юридичні дії. На&#xA;  його підставі може бути видана &lt;strong&gt;довіреність&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-11T15:35:52.917" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5568" PostTypeId="2" ParentId="5334" CreationDate="2019-03-11T16:10:53.690" Score="3" Body="&lt;p&gt;Здається вдалося знайти відповідь. В &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53403/31265.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературному слововживанні&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Леткий.&lt;/strong&gt; Який має здатність швидко зникати, поширюючись у повітрі або випаровуючись: летка мазь, леткі речовини.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Летючий.&lt;/strong&gt; Переважно який має здатність пересуватися в повітрі за допомогою крил, а також вітру, поштовху тощо: летюча бджола, летюча&#xA;  риба, летючий пісок, летючий сніг, летючі міни.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Летучий.&lt;/strong&gt; 1. Який літає, летить, переміщується в повітрі: летучий дим, летучі піски. 2. Те саме, що леткий: летучі кислоти, летучі&#xA;  речовини, летучі продукти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І також на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9/%D0%9D%D0%B5%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B0%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9_%D0%BE%D0%B1%27%D1%94%D0%BA%D1%82_%E2%86%92_%D0%9D%D0%B5%D0%BF%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BE%D0%B1%27%D1%94%D0%BA%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; є цікава думка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Погоджуюсь, що об'єкт необов'язково є пристосованим для польотів, отже&#xA;  краще казати летючий (ми лиш знаємо, що він летів на той момент, коли&#xA;  його бачили), і непізнаний в даному випадку не дуже гарне слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також взяв інформацію із двої форумів присвячених українській мові (&lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=4107&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник ЮА&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?t=657&amp;amp;start=10&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;R2u&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто виходить, що якщо ми говоримо про апарат, який може літати (має для цього спеціальне обладнання), то ми можемо вживати слово &quot;&lt;strong&gt;летючий&lt;/strong&gt;&quot; або &quot;&lt;strong&gt;літаючий&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;Літальний&lt;/strong&gt;&quot; - призначений для літання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж щось літає саме собою, то краще вживати лише слово &quot;&lt;strong&gt;летючий&lt;/strong&gt;&quot; (&quot;Летючий голандець&quot; плаває без екіпажу, летюча риба та дракон літають без допомоги додаткового обладнання тощо) або &quot;&lt;strong&gt;леткий&lt;/strong&gt;&quot; (якщо говоримо про речовини, кислоти тощо).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-11T16:10:53.690" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5569" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-11T17:11:15.857" Score="3" ViewCount="200" Body="&lt;p&gt;Сьогодні натрапив на обговорення розшифрування абревіатури &quot;НЛО&quot; на Вікіпедії. Користувачі пропонували 4 варіанти: &quot;нерозпізнаний&quot;, &quot;невизначений&quot;, &quot;непізнаний&quot;, &quot;невпізнаний&quot;. На жаль, до згоди користувачі дійти не змогли. Проте, зараз є стаття: &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BF%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B0%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9_%D0%BE%D0%B1%27%D1%94%D0%BA%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Непізнаний літаючий об'єкт&lt;/a&gt;&quot;, але пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;НЛО — невизначений (невпізнаний) літаючий об'єкт&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, всі 4 слова можна знайти в СУМі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/NEVYZNAChENYJ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НЕВИ́ЗНАЧЕНИЙ&lt;/a&gt; - точно не встановлений; не зовсім виразний, ясний.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nevpiznanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НЕВПІ́ЗНАНИЙ&lt;/a&gt; - якого не можна пізнати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nerozpiznanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НЕРОЗПІ́ЗНАНИЙ&lt;/a&gt; - якого важко відрізнити, розпізнати; &lt;strong&gt;те саме, що&#xA;  непізнаний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nepiznanyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НЕПІ́ЗНАНИЙ&lt;/a&gt; - якого ще не пізнали, не вивчили.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що найкращим варіантом є &quot;нерозпізнаний&quot;. Однак, я не впевнений.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-13T19:05:43.983" Title="НЛО - &quot;нерозпізнаний&quot;, &quot;невизначений&quot;, &quot;непізнаний&quot; чи &quot;невпізнаний&quot; літаючий об'єкт?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5570" PostTypeId="2" ParentId="5517" CreationDate="2019-03-11T18:19:09.043" Score="2" Body="&lt;p&gt;Зазвичай про походження народних фразеологізмів немає багато інформації, однак дещо вдалося знайти. В &quot;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/hens1/hn06.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Галицько-Волинському літописі&lt;/a&gt;&quot; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вислів &quot;прояти на печенехъ&quot; знаходить повний відповідник у сучасному&#xA;  вислові, зареєстрованому в волинських діалектах (с. Городно,&#xA;  Головнянського р-ну): допекти до печінок. І. Франко реєструє в&#xA;  Галичині: «ти мені печінки виїв» (І. Франко, XXIV, 482). Номис&#xA;  подібних висловів з компонентом «печінка» не знає. Б. Грінченко подає&#xA;  за Шевченком — в печінках сидіти, що цілком відповідає вислову&#xA;  волинського літописця (див. Грінченко: печінка). У Даля подібного&#xA;  вислову не знаходимо. &lt;strong&gt;Отже, можна думати, що це речèння-штамп було&#xA;  особливо поширене в південноруських діалектах.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також є інформація у праці &quot;&lt;a href=&quot;http://www.levchenko.eu/images/pobierz/GRUDEN-Levchenko.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічна символіка: лінгвокультурологічний аспект&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Серед соматичних символів, які здебільшого тотожні в порівнюваних&#xA;  мовах, цікаві відмінності спостережено у функціонуванні та&#xA;  символічному навантаженні слова укр. &lt;strong&gt;печінка&lt;/strong&gt;. У словнику Д.Ушакова&#xA;  зазначено, що рос.печенка &lt;strong&gt;вживають як символ гніву, роздратування,&#xA;  жовчного настрою&lt;/strong&gt;[Уш, т.3, с.250]. М.Новикова вважає,  що  символіці &#xA;  печінки  як  синонімові  життя,  життєвої  енергії,  а  іноді  й&#xA;  “місця перебування” емоційних станів, притаманна універсальність [166,&#xA;  с.244]. При  всій  тотожності  українського  й  російського  символів&#xA;  печінка  / печенка, українські  фразеологічні  словники  фіксують &#xA;  значно  більше  ФО  з  цим компонентом, їх варіантів: пор. укр. сидіти&#xA;  в печінках кому [ФСУМ, с.802] – рос. сидит в печенках  у  кого  [ФСРЯ,&#xA;  с.423] ...  укр. відбити  печінки  [ФСУМ,  с.115] –  рос. (все) &#xA;  печенки  отбить, отшибить [БАС, т.9, с.1144] ... укр.брати за  печінки&#xA;  –  рос. за  печенку  берет‘раздражает,  сердит’  [Уш,  т.3, с.250]; до&#xA;  (самых)  печенок,  до  (самой)  печенки  (продрог,  измок)[БАС,  т.9,&#xA;  с.1144]; говорить  печенкой,  не  гнѣвайся  печенку  испортишь  [Даль,&#xA;  т.3, с.109] –  біл. пячонка  пячэцца[МРБСП] –  пор.  укр. Гнів  кров &#xA;  псує.  Утовкують  сердитого [Франко, т.16, вип.2, с.347]. Низку&#xA;  українських ФО з аналізованим компонентом продовжують одиниці:&#xA;  &lt;strong&gt;вивертати печінки&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;витрясти печінки&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;в’їстися в печінки&lt;/strong&gt;(пор.рос.выматывать кишки–  біл. вантробы пераядаць, нутро&#xA;  паліць, кішкі пераядаць,  гізунты  выцягваць,  вантробы  выцягваць &#xA;  (даставаць)[МРБСП];вантробы  ад’есці ‘прычыніць  душэўныя  пакуты,&#xA;  надакучыць  каму’  [СБНФ, с.35]); &lt;strong&gt;диявол  в  печінки&lt;/strong&gt;,  &lt;strong&gt;лізти  в &#xA;  печінки&lt;/strong&gt;,  &lt;strong&gt;мара  в  печінки&lt;/strong&gt;,  &lt;strong&gt;насадити  в  печінки&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;пекти в&#xA;  самі печінки&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;трясця йому в печінки&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;тягне за печінки&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;як&#xA;  на печінки&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;матері  в  печінку&lt;/strong&gt;;  &lt;strong&gt;щоб  мені  печінку &#xA;  роздуло&lt;/strong&gt;,  &lt;strong&gt;добратися  до  самих  печінок&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;допікати до живих&#xA;  печінок&lt;/strong&gt; тощо [ФСУМ, с.626]. В  українській фразеологічній системі&#xA;  існує одиниця, яка не має вказаного символічного значення, а створена&#xA;  на основі  актуалізації  слоту  “колір”:  укр. посинів, як печінка &#xA;  ‘дуже  змерз’  [ССНП, с.115].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-11T18:19:09.043" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5571" PostTypeId="2" ParentId="5561" CreationDate="2019-03-11T19:22:45.370" Score="2" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що це якісь гори, що знаходяться на Черкащині и десь поблизу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, у творі є багато географічних назв з цієї місцевості - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;річка Рось&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%B3%D0%BD%D0%B0%D1%97%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;село Сигнаївка&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%A2%D0%B0%D1%88%D0%BB%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;село Ташлик&lt;/a&gt;, Руда гора тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-друге, сам автор із Черкащини, а згідно до &lt;a href=&quot;https://pidruchniki.com/kulturologiya/osmachka_todos_stepanovich&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;критики&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;1947 р. написав поему &quot;Поет&quot; — автобіографічний твір, який присвятив&#xA;  батькові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І гадаю, що ви праві і швидше за все &quot;Тугаєві гори&quot; пов'язані із Тугай-беєм. Можливо, ця назва пов'язана із Охматівською битвою, яка відбулася на Черкащині і в якій приймав участь Тугай-бей.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також слід врахувати, що на Черкащині справді є багато гір. Наприклад, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D1%88%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D1%80%D1%8F%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мошногори&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Канівські гори&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-11T19:22:45.370" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5572" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-12T10:05:13.303" Score="6" ViewCount="334" Body="&lt;p&gt;Фразеологізм &quot;з ма́ком і з та́ком&quot; означає &quot;і краще, і гірше; всіляко, по-різному&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, що означає в цьому контексті слово так. Я спробував пошукати в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tak&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; і з усіх визначень, можливо, може підійти наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;7&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;розм. Указує на відсутність того, про що йшла мова раніше. У мого батька було три стодоли: в одній був мак, друга була так, а в третій&#xA;  миша з розуму зійшла, що їжі не знайшла (Українські народні прислів'я&#xA;  та приказки, 1963, 68); Кому смак, а кому й так (Українські народні&#xA;  прислів'я та приказки, 1963, 68).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але тут ідеться про прислівник, а в фразеологізмі без сумніву вжито іменник. Більше мені нічого знайти не вдалося.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-11T18:01:02.567" Title="Що таке &quot;так&quot; у фразеологізмі &quot;з ма́ком і з та́ком&quot;?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5573" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5588" CreationDate="2019-03-12T13:34:20.080" Score="7" ViewCount="249" Body="&lt;p&gt;Василь Вражливий, &quot;Дівчина&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І кожного вечора, кожної ночі співали посмішки. Тільки з зорею&#xA;  стомлені заснули...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;А вранці Гордій ішов &lt;strong&gt;косити віку&lt;/strong&gt; і все згадував Марину.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Клята дівчина! Чого морочить? Вдруге відразу засну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Шукаю в ґуґлі, в словниках, в &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac&amp;amp;reload=&amp;amp;iquery=%D0%BA%D0%BE%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B8%20%D0%B2%D1%96%D0%BA%D1%83&amp;amp;queryselector=iqueryrow&amp;amp;lemma=&amp;amp;phrase=&amp;amp;word=&amp;amp;char=&amp;amp;cql=&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;fc_lemword_window_type=both&amp;amp;fc_lemword_wsize=5&amp;amp;fc_lemword=&amp;amp;fc_lemword_type=all&amp;amp;usesubcorp=&amp;amp;fsca_doc.author=&amp;amp;fsca_doc.title=&amp;amp;fsca_doc.date=&amp;amp;fsca_doc.region=&amp;amp;fsca_doc.translator=&amp;amp;fsca_doc.born=&amp;amp;fsca_doc.publisher=&amp;amp;fsca_doc.publication=&amp;amp;fsca_doc.uri=&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;корпусі&lt;/a&gt; ГРАК, але знаходжу лише два схожих приклади використання, а пояснення самого вислову не знаходжу. Допоможіть, будь ласка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-03-12T13:50:31.063" LastActivityDate="2019-04-08T11:36:11.297" Title="Що таке &quot;косити віку&quot;? І що таке &quot;віка&quot;?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5574" PostTypeId="2" ParentId="5573" CreationDate="2019-03-12T15:53:38.943" Score="7" Body="&lt;p&gt;Гордій косив вику - рослину, яка вирощується як зелене добриво і на корм худобі (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%BA%D0%B0_%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;). Народна назва - віка посівна (сайт &lt;a href=&quot;https://agrarii-razom.com.ua/plants/vika&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Аграрії разом&lt;/a&gt;). До речі, ви в питанні дали посилання, де є приклад який підтверджує цю теорію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Раптом Федот згадав , що такий самий мотивчик наспівував батько , коли&#xA;  косив віку на корм худобі&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-12T15:53:38.943" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5575" PostTypeId="2" ParentId="4221" CreationDate="2019-03-12T18:54:43.680" Score="0" Body="&lt;p&gt;Вам потрібно врахувати, що Словотвір не є офіційним джерелом, там лише пропонують варіанти українських відповідників. Звичайно, вам ніхто не може заборонити вживати слово &quot;гортанчик&quot; (на мою думку, це досить цікавий варіант), але слід врахувати, що не кожна людина зможе зрозуміти про що йдеться.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варніант &quot;планшет&quot; зараз є більш поширеним, а крім того він є в ВТС. А цей словник є рекомендований Міністерством освіти і науки України (див. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедію&lt;/a&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-12T18:54:43.680" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5576" PostTypeId="2" ParentId="3737" CreationDate="2019-03-12T19:43:45.993" Score="2" Body="&lt;p&gt;Пропоную варіант &quot;просування сайту&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prosuvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;просування&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prosovuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;просовувати&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;//  перен. Сприяти розвиткові, поступальному рухові і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, зустрічаємо цей варіант на Вікіпедії - стаття &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D0%B0%D0%B9%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Просування сайту&lt;/a&gt;&quot;, а також &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_(%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%BA%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B3)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Просування (маркетинг)&lt;/a&gt;&quot;. А також зверніть увагу на літературні джерела:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ігор Ашманов, Андрій Іванов. Оптимізація і &lt;strong&gt;просування сайтів&lt;/strong&gt; в пошукових системах.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-12T19:43:45.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5577" PostTypeId="2" ParentId="4880" CreationDate="2019-03-12T20:01:57.197" Score="2" Body="&lt;p&gt;Знайшов ще &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/112507/28-Horodenska.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пояснення&lt;/a&gt; від мовознавця &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Катерини Городенської&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;... прикметник поліцейський утворений не за українським, а російським&#xA;зразком, бо в  ньому перед суфіксом -ськ- використано структурну&#xA;прокладку -ей, пор. російські милицейский, полицейский, армейский та&#xA;ін. В українській літературній мові від іменників на -ія прикметники&#xA;утворюють переважно за допомогою суфіксів -н- (пор.: Біблія –&#xA;біблійний, коаліція – коаліційний) або -ськ- (армія – армійський). Від&#xA;слова поліція органічним для української мови є прикметник поліційний,&#xA;який подають перекладні російсько-українські словники (щоправда, на&#xA;другому місці, після прикметника поліцейський) і який був уживаний,&#xA;пор.:Там його [Кониського] держали під поліційним доглядом... (І.&#xA;Франко); То не поліційний свисток, то свисток спортивний (Пігмаліон,&#xA;перекл. О. Мокровольського); ...всі матеріали про УВО-ОУН з поліційних&#xA;архівів колишньої польської та гітлерівсько-німецької держав...&#xA;опинилися в руках большевиків (П. Мірчук. Нарис історії ОУН).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само потрібно замінити і поширену сьогодні не українську назву&#xA;поліцейський, якою іменують особу, що працює в поліції. Зважаючи на&#xA;помітне в мовній практиці намагання утворювати від іменників на -ія&#xA;назви осіб за допомогою суфікса -янт (пор.: коаліція – коаліціянт,&#xA;міліція – міліціянт та ін.), рекомендуємо для вжитку назву поліціянт,&#xA;якою вже послуговуються автори деяких видань, пор.: Патрульні&#xA;поліціянти допомогли оформити всі знайдені речі (Львівська газета,&#xA;6.10.2015); Бажання стати новими поліцянтами..висловило понад 30 000 українців, які подали заявки нак онкурс (ВВСУкраїна, 25.02.2015).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, українською мовою органічніше вживати поліційний замість&#xA;поліцейський та поліціянт замість поліцейський.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачите, думки мовознавців ще досі різняться.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-03-12T20:32:24.417" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5578" PostTypeId="2" ParentId="5531" CreationDate="2019-03-12T20:27:20.020" Score="1" Body="&lt;p&gt;Крок&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;с та шафран - це різні рослини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%96%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Крокіс&lt;/a&gt; - рід &lt;strong&gt;однорічних&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;рідше&lt;/strong&gt; дворічних або багаторічних рослин &lt;strong&gt;родини Айстрових&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Шафран або крокус - рід трав'янистих &lt;strong&gt;багаторічних&lt;/strong&gt; рослин &lt;strong&gt;родини Півникових&lt;/strong&gt; .&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, шафран використовують як прянощі, а крокіс - ні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І врахуйте, що Вікіпедія в обох випадках дає посилання на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Енциклопедію українознавства&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-12T20:27:20.020" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5579" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-12T21:02:14.487" Score="1" ViewCount="342" Body="&lt;p&gt;В англійській мові є такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тravel&lt;/strong&gt; - подорож&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Trip&lt;/strong&gt; - подорож (зазвичай коротка), коли ви їдете в інше місце та повертаєтеся.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Journey&lt;/strong&gt; - подорож з пункту А в пункт Б або ж довга сухопутня подорож.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Tour&lt;/strong&gt; - поїздка кудись з певною метою&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Cruise&lt;/strong&gt; - морська подорож&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Такі перекладачі як &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/Journey&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt; перекладають слова &quot;Trip&quot;, &quot;Journey&quot; та &quot;Тravel&quot; як &quot;подорож&quot; чи &quot;поїздка&quot;. Та цікаво чи є в українській мові слова які б означали &quot;коротку подорож&quot; чи &quot;довгу подорож&quot;. Вирішив пошукати &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синоніми&lt;/a&gt; до слова &quot;подорож&quot; і, здається, зараз вже знайшов деякі можливі відповідники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тravel&lt;/strong&gt; - подорож&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Journey&lt;/strong&gt; - мандрівка&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але як бути із такими словами як &quot;&lt;strong&gt;Trip&lt;/strong&gt;&quot;, &quot;&lt;strong&gt;Tour&lt;/strong&gt;&quot; (перекласти лише запозиченим &quot;тур&quot; чи використати слово &quot;екскурсія&quot;) та &quot;&lt;strong&gt;Cruise&lt;/strong&gt;&quot; (лише &quot;круїз&quot;? - саме такий варіант дає &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/Cruise&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-12T21:02:14.487" Title="Тrip, tour та cruise - подорож?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5580" PostTypeId="2" ParentId="3733" CreationDate="2019-03-12T21:36:27.110" Score="1" Body="&lt;p&gt;Спробую запропонувати варіант.&#xA;Згідно до &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D1%83%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; &quot;шугаринг&quot; може ще називатися як епіляція цукром, карамельна епіляція, персидська епіляція. А в &lt;a href=&quot;https://storinka-m.kiev.ua/article.php?id=1312&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику чужомовних слів Штепи&lt;/a&gt; є відповідник до цього слова - &quot;волосопад&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На основі цих слів можна запропонувати такі варіанти як &quot;&lt;strong&gt;цукровий волосопад&lt;/strong&gt;&quot; чи &quot;&lt;strong&gt;карамельний волосопад&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-12T21:36:27.110" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5581" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5586" CreationDate="2019-03-12T22:03:59.640" Score="2" ViewCount="3478" Body="&lt;p&gt;В СУМі є обидва варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/salfetka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Салфетка&lt;/a&gt;, и, жін. Те саме, що серветка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/servetka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Серветка&lt;/a&gt; - невеликий (звичайно квадратний) шматок тканини або спеціального паперу, який використовують під час їжі, щоб запобігти забрудненню одягу, а також для витирання рук і губів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D1%81%D0%B0%D0%BB%D1%84%D0%B5%D1%82%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt; перекладає російське слово &quot;салфетка&quot; як &quot;серветка&quot; або &quot;рушничок&quot;. Однак, на Вікіпедії також присутні обидва варіанти. Більше того - жодний з них не є українським, бо &quot;салфетка&quot; - запозичення з російської, а &quot;серветка&quot; - з польської.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То якому ж варіанту кращи надати перевагу? Чи можна вживати обидва варіанти (а судячи з того, що вони є в СУМі без ніяких приміток, то, напевно, відповідь &quot;так&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-03-13T18:41:46.797" Title="Серветка чи салфетка?" Tags="|різниця-між-словами|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5582" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5583" CreationDate="2019-03-12T22:27:54.057" Score="5" ViewCount="14515" Body="&lt;p&gt;Натрапив на фразеологізм &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D0%BC%D1%96%D1%8F%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D1%83%D1%82%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сміятися на кутні&lt;/a&gt;&quot;, що означає &quot;плакати&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але не знаю значення слова &quot;кутня&quot;, пошуки в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kutnja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; нічого не дали. Що таке &quot;кутня&quot; і чому якщо я &quot;сміятимуся на кутні&quot;, то насправді я плакатиму?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2019-03-13T10:16:20.907" LastActivityDate="2019-04-15T15:33:56.157" Title="Що таке &quot;кутня&quot; з виразу &quot;сміятися на кутні&quot;?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5583" PostTypeId="2" ParentId="5582" CreationDate="2019-03-13T09:52:18.857" Score="7" Body="&lt;p&gt;У СУМі є потрібна вам стаття КУ́ТНІЙ: маються на увазі &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kutnij&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кутні&lt;/a&gt; зуби&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Кутні зуби&lt;/strong&gt; — задні п'ять зубів з кожного боку обох щелеп. Повернув Нечипір язиком у роті... аж так і є: намацав піввареника, що застряло у кутніх зубах (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 109); На кутніх зубах спробував [Дорохтей] золото (Михайло Стельмах, I, 1962, 50). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У тій же самій статті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сміятися (засміятися, реготатися, зареготатися) на кутні [зуби]&lt;/strong&gt; — плакати. — Ми то тепер регочемо, а чи не доведеться нам на кутні зареготатись, як німець справді машиною весь хліб підніме? — спитав хтось (Панас Мирний, IV, 1955, 243); — Ще й сміється, дурне! Щоб ти на кутні сміялося!.. (Олександр Ковінька, Кутя.., 1960, 86).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &quot;сміятися на кутні зуби&quot; - так сильно сміятися що навіть видно задні зуби. Чому це означає &quot;плакати&quot; - можливо це сарказм, принаймні у наведених прикладах є протиставлення &quot;зараз смієшся/сміємося, а потім будемо ще сильніше &quot;сміятися&quot; (тобто плакати)&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або цей &quot;зворотній смисл&quot; може бути спостереженням що сильний сміх і плач схожі у своїх проявах. У дитячій книзі &quot;&lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/James_Kruss/Tim_Taler_abo_Prodanyi_smikh.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Тім Талер або проданий сміх&lt;/a&gt;&quot; головний герой продає свій сміх і більше не може сміятися. Але щоб показати ніби він сміється на комедійній виставі, він плакав, бо сильний сміх схожий на сильний плач:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В ту хвилину Тім уперше помітив, як схоже виявляються в людини сміх і плач. І він зробив страшну річ: закрив обличчя долонями, нахиливсь уперед і вдав, ніби сміється. А насправді Тім плакав. Крізь сльози він мурмотів: «Сестричко-королівно, ну навіщо ти засміялася? Навіщо?!»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ось епізод де сміх повертається до героя:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Колись давно, в ляльковому театрі, йому впало в очі. що сміх і плач бувають зовні дуже схожі. А тепер він дізнався, що сміх і плач часом дуже подібні не тільки зовні - їх іноді й розрізнити важко. Тім сміявся й плакав воднораз. Він здригався, ніби хлипаючи. і з очей йому текли сльози, а руки безвладно обвисли. Він забув геть про все довкола, бо неначе вдруге народжувався на світ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо фразеологічних прикладів протилежного значення щодо буквального маю приклад побажання &quot;скатертиною дорога&quot;, яке колись було побажанням подорожі без пригод, але потім стало означати &quot;ми за вами не будемо сумувати, раді що ви нарешті від нас їдете&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dorogha&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Скатертю дорога&lt;/a&gt; — уживається при потребі показати, висловити тому, хто йде, їде і т. ін., що за ним не дуже жалкують і без нього обійдуться. — Петруся нашого спитати, — хитнув [Артем] головою на перегородку, — і той знає, що до чого. А він... — Скатертю дорога! — каже. Ви бачили! (Андрій Головко, II, 1957, 447); &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2019-03-13T10:38:41.050" LastActivityDate="2019-03-13T10:38:41.050" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5584" PostTypeId="2" ParentId="5582" CreationDate="2019-03-13T10:30:11.187" Score="2" Body="&lt;p&gt;В доповнення до відповіді Artemix додам, що це може означати плакати, через те, що часто, коли люди плачуть, у них видні кутні зуби. Ось усміхайлик зі скайпівського набору для позначення стурбованості:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/x0A0l.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/x0A0l.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/mEEBQb.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/mEEBQb.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Es8a0b.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Es8a0b.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/eKeweb.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/eKeweb.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;РЕД: Випадково натрапив на таке пояснення у статті &lt;a href=&quot;https://gazeta.ua/articles/chistota-movlennya/_15-vluchnih-ukrayinskih-frazeologizmiv-na-vsi-vipadki-zhittya/793874&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;15 влучних українських фразеологізмів на всі випадки життя&lt;/a&gt; на gazeta.ua:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сміятися на кутні – означає геть протилежне – плакати. Самі&#xA;  поміркуйте: зазвичай, людина сміється, коли їй радісно. Та щоб стало&#xA;  видно кутні зуби, усмішка має бути дуже натягнутою. Так буває, коли&#xA;  сміються з примусу, під тиском або плачуть.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-04-15T15:33:56.157" LastActivityDate="2019-04-15T15:33:56.157" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5585" PostTypeId="2" ParentId="5566" CreationDate="2019-03-13T18:33:13.990" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53393/826954.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВТССУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;бабник  I б`абник-а, ч.  Те саме, що бабій 1), баболюб.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;II бабн`ик&#xA;  -а, ч.  Посудина, у якій випікають бабу III.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53393/826901.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Баба&lt;/a&gt; III -и, ж.  Рід печива з пшеничного борошна.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53395/855311.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Горщок&lt;/a&gt; горшка, ч. Глиняний посуд, у якому варять їжу. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;|| Глиняний посуд із діркою у дні для вирощування квітів та інших рослин.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль зображення &quot;бабника&quot; в значенні посуду не знайшла, тому сказати точно чи є різниця між цими посудинами не можу. Якщо суто з означень наведених в ВТССУМ то горщик для квітів з диркою у дні, а бабник ні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-03-13T18:33:13.990" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5586" PostTypeId="2" ParentId="5581" CreationDate="2019-03-13T18:41:46.797" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як Ви самі зазначили у питанні обидва слова є в СУМ-11 та не мають жодних позначок для обмеження вживання такуж інформація є в ВТССУМ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53409/983021.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Серветка&lt;/a&gt; -и, ж. 1》 Невеликий (звичайно квадратний) шматок тканини&#xA;  або спеціального паперу, що його використовують під час їжі, щоб&#xA;  запобігти забрудненню одягу, а також для витирання рук і губів.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53409/980179.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Салфетка&lt;/a&gt; -и, ж. Те саме, що серветка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D1%81%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BA%D0%B0#%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D1%96%D0%B20&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; містить обидва слова. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;СЕРВЕ́ТКА, САЛФЕ́ТКА.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Шеф саме скінчив снідати і витирав серветкою&#xA;  уста (Ірина Вільде); Черговий по столу зібрав посуд, суворовці&#xA;  поскручували салфетки і повкладали їх у кільця (І. Багмут).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, на мою думку, обидва слова можна сміливо вживати як синоніми та взаємозамінні. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-03-13T18:41:46.797" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5587" PostTypeId="2" ParentId="5569" CreationDate="2019-03-13T19:05:43.983" Score="1" Body="&lt;p&gt;Згодна з Вами,  що найкращим варіантом є &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;нерозпізнаний&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Підтвердження цього варіанту знайшла в цих словниках &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/29/53405/16724.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УСЕ (Універсальний словник-енциклопедія)&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;НЛО &#xA;  &lt;strong&gt;нерозпізнаний літаючий об'єкт&lt;/strong&gt; (англ. UFO, Undefined Flying Object), предмети чи явища (помічені, зазвичай, випадковими особами),&#xA;  які не вдалося зідентифікувати з жодними відомими об'єктами та&#xA;  явищами; приписувані позаземним цивілізаціям.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53405/130291.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічний словник української мови:&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;НЛО &#xA;  &lt;em&gt;абревіатура&lt;/em&gt; &#xA;  &lt;strong&gt;нерозпізнаний літаючий об'єкт&lt;/strong&gt;  незмінювана словникова одиниця&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-03-13T19:05:43.983" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5588" PostTypeId="2" ParentId="5573" CreationDate="2019-03-13T19:16:35.293" Score="6" Body="&lt;p&gt;Правильна назва рослини &lt;strong&gt;вика&lt;/strong&gt;, проте в народі часто називають &lt;strong&gt;&lt;em&gt;віка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, за аналогією до скороченої форми жіночого імені Вікторія. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/29/53394/7728.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УСЕ (Універсальний словник-енциклопедія):&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВИКА  одно- або багаторічна трав'яниста рослина родини бобових; бл.&#xA;  120 видів, поширені здебільшого в пн. півкулі; вирощують переважно в.&#xA;  яру і в. озиму на зелений корм, сіно, силос. I&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53394/50811.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфографічний словник української мови:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ви́ка  іменник жіночого роду  кормова бобова рослина&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/47/53394/306208.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-російський словник:&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;бот.  вика&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53394/838919.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови:&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;вика &#xA;  -и, ж. Кормова бобова рослина, плоди якої мають форму довгих стручків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=8960&amp;amp;page=318&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВИ́КА, и, жін. Кормова бобова рослина, плоди якої мають форму довгих&#xA;  стручків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-04-08T11:36:11.297" LastActivityDate="2019-04-08T11:36:11.297" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5591" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5593" CreationDate="2019-03-15T12:15:07.203" Score="8" ViewCount="1822" Body="&lt;p&gt;Зауважив що iOS i Android плавно переїхали на використання &lt;em&gt;Учора&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;Вчора&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Установити&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;Встановити&lt;/em&gt; і т.ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує якась норма української мови, яка обґрунтовує такий 'зсув'?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="419" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-03-25T11:01:07.283" LastActivityDate="2019-03-25T11:01:07.283" Title="Учора-Вчора, Установити-Встановити" Tags="|чергування|software|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5592" PostTypeId="2" ParentId="5591" CreationDate="2019-03-15T13:01:22.063" Score="9" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par11&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;чинним правописом&lt;/a&gt; 2015 року, &lt;code&gt;У-В&lt;/code&gt; є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D0%BE%D1%84%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;алофонами&lt;/a&gt; і в багатьох випадках чергуються.&lt;br&gt;&#xA;Це стосується як прийменників &lt;code&gt;у&lt;/code&gt; / &lt;code&gt;в&lt;/code&gt;, так і слів з префіксами &lt;code&gt;у-&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;в-&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Перевага надається &lt;code&gt;У&lt;/code&gt; з метою уникнення збігу приголосних;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Перевага надається &lt;code&gt;В&lt;/code&gt; з метою уникнення збігу голосних;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чергування не відбувається у власних назвах;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чергування не відбувається у випадку, коли слова на &lt;code&gt;у-&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;в-&lt;/code&gt; мають різне лексичне значення: &lt;em&gt;вклад/уклад, вдача/удача&lt;/em&gt;, або один із двох варіантів не існує: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ustanova&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;установа&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; = заклад, організація; але не існує слова &lt;em&gt;встанова&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова, надані автором запитання, існують в обох варіантах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Зсув», на мою думку, лише уявний.&lt;br&gt;&#xA;Справа в тім, що протягом часів примусової русифікації варіант &lt;code&gt;в-&lt;/code&gt; отримував незаслуговану перевагу з метою притягнути українську ближче до «стандартів язика»  окупанта (в якій такого чергування нема). Як наслідок, ми усі навчалися за підручниками, де &lt;em&gt;«вчора»&lt;/em&gt; було мало не єдиною нормою.&lt;br&gt;&#xA;Це ж стосувалося манери локалізації програмного забезпечення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Лише зараз, коли вихована нова ґенерація перекладачів, оновлена локалізація  програмного забезпечення більш широко використовує слова з префіксами &lt;code&gt;у-&lt;/code&gt; і послуговується правилами співзвучності там, де це потрібно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-03-16T21:54:16.483" LastActivityDate="2019-03-16T21:54:16.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5593" PostTypeId="2" ParentId="5591" CreationDate="2019-03-15T14:17:20.200" Score="2" Body="&lt;p&gt;У більшості випадків такі слова є повними синонімами (хоча є випадки, коли слова не зовсім синонімічні, наприклад &lt;em&gt;вклад&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;уклад&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вправа&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;управа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вступ&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;уступ&lt;/em&gt;, або зовсім не мають пари, наприклад &lt;em&gt;влада&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;учень&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;увага&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Використання &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;у&lt;/em&gt; в «Правописі» 2015 року регулює &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 11 «Чергування У — В»&lt;/a&gt;. Якщо коротко й моїми словами, то:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Між двома приголосними вживаємо &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;шуруп &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; стелі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;день &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;чителя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;струмок &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; яру&lt;/em&gt; [зауважу, що &lt;em&gt;яр&lt;/em&gt; починається з приголосного, а не з голосного, бо ми кажемо про звуки, а не про букви — ⟨&lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;ар⟩].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Між приголосним і голосним, між голосним і приголосним, між двома голосними вживаємо &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;інновація &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; обладнанні&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;діра &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; паркеті&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дім &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; очереті&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;робота &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;чителя&lt;/em&gt;.&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Але! Перед словом на &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;льв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;св&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хв&lt;/em&gt; тощо вживаємо &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;люди &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; Львові&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Після паузи (крапки, коми тощо) ми не враховуємо звуки, що були до паузи, а враховуємо лише подальші звуки (перед голосним вживаємо &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;, перед приголосним вживаємо &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;): &lt;em&gt;«Остап сидів на коні. &lt;strong&gt;У&lt;/strong&gt; повітрі лунали постріли»&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;«Дмитро замислився. &lt;strong&gt;У&lt;/strong&gt;бивча здогадка змусила його здригнутися»&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/news/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B8/2018/08/22/UkrainianSpelling.pdf#page=17&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проекті «Правопису» 2018 року на с. 17&lt;/a&gt; майже те саме, лише пом'якшили останній пункт мого вищенаведеного переліку — після паузи перед приголосною дозволили вживати як &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;«…на коні. &lt;strong&gt;У&lt;/strong&gt; повітрі…»&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;«…замислився. &lt;strong&gt;У&lt;/strong&gt;бивча…»&lt;/em&gt;), так і &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;«…на коні. &lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt; повітрі…»&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;«…замислився. &lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt;бивча…»&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча багато хто сприймає це радше як рекомендації, ніж як правила. Класики часто писали де-факто всупереч ним і виходило милозвучно. Див. також статтю &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/41931&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Адескриптивна прескрипція (про чергування у/в)»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Припускаю, що перекладачі iOS/Android вирішили строго слідувати «Правопису» 2015 (або ж проекту «Правопису» 2018, який хоч і лояльніший, але основним варіантом усе-таки вважає той самий, що й «Правопис» 2015). Я припускаю, що Ви кажете про випадки, коли слово &lt;em&gt;вчора&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;учора&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;встановити&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;установити&lt;/em&gt; чи ін. йде &lt;strong&gt;на початку речення, фрази, команди, назви кнопки чи пункту меню тощо&lt;/strong&gt;. У таких випадках, згідно з «Правописом» 2015 (і проект «Правопису» 2018 схиляється туди ж, хоч і формально дозволяє обидва варіанти), справді слід починати перше слово з &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-03-15T14:46:17.663" LastActivityDate="2019-03-15T14:46:17.663" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5595" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-22T11:54:21.677" Score="6" ViewCount="153" Body="&lt;p&gt;У &quot;Ганусі&quot; Мізерницького:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Похмурий ранок, Гануся умощується в бричку їхати на станцію. З &lt;strong&gt;кардонки&lt;/strong&gt; виглядає пір’я шуліки. Гануся трохи сумна й задумлива.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словники СУМ-11 і -20, Грінченка, r2u такого слова не знаходять, етимолоґічний словник у 6-ти томах так само не допоміг.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що це за таке слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-05-10T23:59:41.740" Title="Що таке &quot;кардонка&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5596" PostTypeId="2" ParentId="5595" CreationDate="2019-03-22T19:31:33.480" Score="7" Body="&lt;p&gt;Схоже це &quot;картонка&quot; - коробка з картону або фанери &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kartonka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/kartonka&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;КАРТО́НКА&lt;/strong&gt;, Коробка з картону для легких речей.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;[Аліна:] То я вам привезла свою вінчальну сукню показати... (Розкриває картонку) (Сава Голованівський, Драми, 1958, 9).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Кардонка&quot; з тим самим значенням є у &lt;a href=&quot;https://www.skarnik.by/tsbm/32018&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;білоруських&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/ushakov/831854/%D0%9A%D0%90%D0%A0%D0%A2%D0%9E%D0%9D%D0%9A%D0%90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російських&lt;/a&gt; словниках (як діалектна або розмовна).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2019-04-18T11:14:52.900" LastActivityDate="2019-04-18T11:14:52.900" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5597" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5600" CreationDate="2019-03-23T19:47:49.793" Score="4" ViewCount="201" Body="&lt;p&gt;Як правильно називати жінку, що робить дописи у власному блозі, з урахуванням фемінітивів: &lt;em&gt;блогерка&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;блогиня&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою суб'єктивну думку, варіант &lt;em&gt;&quot;блогерка&quot;&lt;/em&gt; значно милозвучніший за &lt;em&gt;&quot;блогиня&quot;&lt;/em&gt;. Але, можливо, існує формальне правило словотворення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="55" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-03-25T14:16:47.537" LastActivityDate="2019-03-25T14:16:47.537" Title="Назва жінки, що регулярно робить дописи у власному блозі, з використанням фемінитиву?" Tags="|словотворення|фемінітиви|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5599" PostTypeId="2" ParentId="5591" CreationDate="2019-03-24T08:35:33.550" Score="2" Body="&lt;p&gt;Коли кодифікувалася сучасна українська мова у середині 19 століття, була спроба ввести в українську абетку літеру &quot;Ў&quot; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У нескладове&lt;/a&gt;), яка існує в сучасній білоруській мові і звучить як у англійській літера &quot;W&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але чомусь цього не сталося, хоча слів, де вона напрошується, можна нарахувати дуже багато: &lt;strong&gt;У&lt;/strong&gt;країна/&lt;strong&gt;В&lt;/strong&gt;країна, &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;чора/&lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;чора, &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;становити/&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;становити, ді&lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;чина, &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;чинок, во&lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;к, кро&lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;, йшо&lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;, бу&lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; (як і всі дієслова чол. роду мин.часу).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1876" LastActivityDate="2019-03-24T08:35:33.550" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5600" PostTypeId="2" ParentId="5597" CreationDate="2019-03-24T18:17:06.917" Score="3" Body="&lt;p&gt;В СУМ-20 є слово &quot;блогер&quot;, на мою думку, краще використовувати саме це слово. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=191053&amp;amp;page=180&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Блогер&lt;/a&gt; а, ч., інформ. Власник або автор блогу. Блогери об'єднуються у спільноти за інтересами, діляться один з одним своїми міркуваннями, настроями, шукають однодумців (з газ.).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="1467" LastEditDate="2019-03-24T18:22:21.317" LastActivityDate="2019-03-24T18:22:21.317" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5601" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-25T12:10:12.577" Score="4" ViewCount="1230" Body="&lt;p&gt;Do people in Ukraine, especially Kyiv, sometimes say &quot;Sorry, Michael&quot; instead of &quot;sorry&quot;? Supposedly, this expression comes from some movie?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Thank you in advance.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1985" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-03-25T15:42:01.017" LastActivityDate="2019-10-29T14:01:51.737" Title="&quot;Sorry Michael&quot; in Ukrainian slang" Tags="|сленг|" AnswerCount="2" CommentCount="13" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5602" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5603" CreationDate="2019-03-25T12:26:09.210" Score="5" ViewCount="289" Body="&lt;p&gt;У О. Мізерницького в &quot;Ганусі&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Диви!.. Відколи такого не бачили... Я думав, що такі вже давно перевелись, а вони... — резонує дядько з возу.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Десь, мабуть, в бесті  свого часу дожидали... ну й дождали, — одповідає йому другий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/ElWelding/Home/ContactUs?lang=uk&amp;amp;ww=%D0%B1%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ulif&lt;/a&gt; є лише в пошуковому сервісі, а &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; вже немає. На &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/best&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; немає. На &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%B5%D1%81%D1%82*&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt; також немає. Не знайшов навіть в етимолоґічному словнику.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-04-23T12:10:01.550" LastActivityDate="2019-04-23T12:10:01.550" Title="Що таке &quot;бест&quot;? Словосполучення &quot;в бесті дожидати&quot;" Tags="|вживання-слів|значення-слів|фразеологізми|сталий-вираз|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5603" PostTypeId="2" ParentId="5602" CreationDate="2019-03-25T12:30:37.073" Score="6" Body="&lt;p&gt;Спочатку я не знайшов на всіх цих сайтах інформації, але потім натрапив на &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/36/53393/235229.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник іншомовник слів&lt;/a&gt; на Словопедії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;БЕСТ (перс.) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Засноване на старовинному звичаї &lt;strong&gt;право притулку&lt;/strong&gt; (недоторканності) в Ірані на території священних і недоторканних місць (напр., мечеті, будинки вищих духовних осіб, іноземні посольства), &lt;em&gt;звідки людину, що її переслідує влада, не можна взяти силою&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;перен. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;сісти в бест&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - &lt;em&gt;сховатися від переслідування, вичікувати зміни обставин.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, слово походить від перської мови, в якій значить &quot;право притулку на території священних і недоторканних місць, звідки людину не можна взяти силою&quot;, а в українській мові прижилося у виразі &quot;сидіти в бесті&quot; / &quot;дожидати в бесті&quot; - переховуватися від переслідування, вичікуючи на зміну обставин.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-03-25T12:30:37.073" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5604" PostTypeId="2" ParentId="5601" CreationDate="2019-03-25T15:28:45.017" Score="6" Body="&lt;p&gt;It's some rarely-used meme. Despite living in Kyiv, I've never heard it before. Searching through Internet shows few Russian-language references (though it doesn't mean that Ukrainian-speaking people don't use it; also the area of this meme is unclear for me: either it's used in Ukraine only, or in larger area like ex-USSR).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The full phrase seems to sound like:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Sorry, Michael, [it's] just business.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I've found two versions about it's origin:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;It's a distorted phrase from &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/The_Godfather&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;The Godfather (1972)&lt;/a&gt; movie:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikiquote.org/wiki/The_Godfather&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;It's not personal, Sonny. It's strictly business.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(which might sound like “Sorry, Sonny, it's just business” in some  localizations). Despite this phrase is directed to Sonny, not to Michael — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Michael_Corleone&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Michael Corleone&lt;/a&gt; is actually the one who says it — but it got strongly associated to Michael.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Source: &lt;a href=&quot;https://w1ndg1rl.livejournal.com/399696.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;this discussion&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Similar phrase also seems to &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=erYybUiE0gk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;appear in The Godfather videogame&lt;/a&gt;.)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;It's from one of anecdotes about Vovochka. Vovochka is a &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Little_Johnny&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Little Johny&lt;/a&gt;-like character of anecdotes, popular since the Soviet era. Some of these anecdotes are political and mock specific-day realities (though often such anecdotes outlive their context and get new names/references/etc when the original context becomes outdated), other are just about human relationships.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The specific anecdote is:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;(Somewhere in USSR, Russia or etc during lesson in school.)&lt;br&gt;&#xA;  Teacher: “Who is the most popular person?”&lt;br&gt;&#xA;  Vovochka: “&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Michael_Jackson&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Michael Jackson&lt;/a&gt;!”&lt;br&gt;&#xA;  Teacher: “No, you're wrong. It's…” — teacher voices the name of a that-day official authority (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Leonid_Brezhnev&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Brezhnev&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Vladimir_Putin&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Putin&lt;/a&gt; or etc) and continues: “Vovochka, you get the lowest mark!”&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;The next day…&lt;br&gt;&#xA;  Teacher: “Who is the most popular person?”&lt;br&gt;&#xA;  Vovochka: “Michael Jackson!”&lt;br&gt;&#xA;  Teacher: “No, you're wrong. You get the lowest mark again!”  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;The next day…&lt;br&gt;&#xA;  Teacher: “Who is the most popular person?”&lt;br&gt;&#xA;  Vovochka voices a name of that-time authority.&lt;br&gt;&#xA;  Teacher: “Excellent! You get the highest mark!”&lt;br&gt;&#xA;  Vovochka (stealthily taking Michael Jackson's portrait from his schoolbag and looking onto it with great regret: “Sorry, Michael, it's just business…”&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Source: &lt;a href=&quot;https://users.livejournal.com/-vector-/61606.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;this blog item&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Which one of these versions is correct (and maybe none of them, the meme might come from another movie or another source) — I don't know.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-03-25T15:43:35.727" LastActivityDate="2019-03-25T15:43:35.727" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5605" PostTypeId="2" ParentId="1452" CreationDate="2019-03-25T21:35:30.057" Score="1" Body="&lt;p&gt;За вимовою мiжнародним фонетичною абеткою і гісторією слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//fr.wiktionary.org/wiki/%C3%89lys%C3%A9e#Nom_propre&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фр.&lt;/a&gt; Élysée [e.li.ze] — елізе&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;//fr.wiktionary.org/wiki/Elysium#la&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лат.&lt;/a&gt; Elysium [eː.ˈly.si.um] — &lt;sup&gt;е&lt;/sup&gt;л&lt;sup&gt;і&lt;/sup&gt;сіум.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;//fr.wiktionary.org/wiki/%E1%BC%A8%CE%BB%CF%8D%CF%83%CE%B9%CE%BF%CE%BD#Nom_propre&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стр-ґр.&lt;/a&gt; Ἠλύσιον, Êlúsion [ɛː.ˈly.si.on] — &lt;sup&gt;е&lt;/sup&gt;л&lt;sup&gt;і&lt;/sup&gt;сіон.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;sub&gt; Українська не має подовжених голосних та звука [y] — огубленого [і].&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не зовсім є шанцєм брати вимову власних ьмен (а тут, схоже, тоь випадок) за зовсім першоџерелом, бо тоді багато імен б писали ся зовсӥм инакше, наприклад &lt;em&gt;Џони&lt;/em&gt; з &lt;em&gt;Іванами&lt;/em&gt; б цӧму сенсі не стало б. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому маю думку, шчо красше брати забарвєнє нації, котре подекуди привносить і смисленєве:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Елізе~ поля&lt;/em&gt; — Паріська маґістраль&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Елісі~ поля&lt;/em&gt; — Елладська міцолоґія&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2019-03-25T21:35:30.057" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5607" PostTypeId="1" CreationDate="2019-03-27T08:29:56.880" Score="4" ViewCount="12539" Body="&lt;p&gt;В німецькій і анґлійській мовах є різниця між словами hip/thigh, die Hüfte/der Schenkel.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В російській це все просто називають бедро.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Точно знаю, що на Прикарпатті кажуть &quot;бедро&quot; на зовнішню сторону верхньої частини ноги, а &quot;стегно&quot; — на частину ноги від тазостегнового до колінного суглоба. Це було б лоґічно: розрізняти дві різні частини тіла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/steghno&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;СТЕГНО́, а, сер. Частина ноги людини або тварини від тазостегнового до колінного суглоба, а також зовнішня сторона верхньої частини ноги, тазу. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bedro&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;БЕДРО́&lt;/a&gt;, а, сер., рідко. Те саме, що стегно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є, все-таки, різниця між словами, а чи треба повністю довіряти СУМу, коли обираю, яке використати? Основне питання: чи є семантична різниця між словами &quot;стегно&quot; і &quot;бедро&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-04-06T21:59:07.330" Title="Стегно і бедро. Чи є різниця?" Tags="|значення-слів|різниця-між-словами|семантика|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5611" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5620" CreationDate="2019-04-01T11:20:39.433" Score="4" ViewCount="141" Body="&lt;p&gt;У &quot;Недузі&quot; Плужника:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— А &lt;strong&gt;капернаумчик&lt;/strong&gt;-то невеселий попався нам, — промовив Куниця, обдивляючись навкруги.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Контекст: два товариші заходять в одну пивницю, і один іншому таке каже.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось є таке &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;колишнє місто в Ізраїлі&lt;/a&gt; від:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;כְּפַר נַחוּם‎ (кфар нахум) — «село Наума» або &lt;strong&gt;«село розради»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але жодної згадки про фразеолоґічне вживання такого слова я поки не знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На r2u є ще дві &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BC&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згадки&lt;/a&gt;. Одна з них біблійна. З іншої також незрозуміло, що значить це слово.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-04-07T17:09:36.517" LastActivityDate="2019-04-15T17:54:10.103" Title="Що таке капернаум, капернаумчик?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5612" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-01T13:13:53.543" Score="3" ViewCount="1744" Body="&lt;p&gt;Російською можна сказати &lt;em&gt;щось має купу плюшок&lt;/em&gt; маючи на увазі, що щось має купу плюсів, бонусів, переваг, додаткових можливостей тощо. Чи є якийсь відповідник українською? &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BB%D1%8E%D1%88%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt; відповіді не дає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-04-01T16:36:30.480" LastActivityDate="2019-04-04T10:37:51.263" Title="Як перекласти з російської &quot;плюшка&quot; в значенні перевага" Tags="|переклад|from-russian|сленг|сталий-вираз|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5613" PostTypeId="2" ParentId="5611" CreationDate="2019-04-01T13:26:31.300" Score="4" Body="&lt;p&gt;У своїй автобіографічній повісті &lt;em&gt;Художник&lt;/em&gt; Шевченко &lt;a href=&quot;https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%A5%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%BA_(%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пише&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я полагодив йому нарис, провів сутїнї і ми пішли до „&lt;strong&gt;Капернаума&lt;/strong&gt;“ чай&#xA;  пити. „&lt;strong&gt;Капернаум&lt;/strong&gt;“ — се просто ресторан „Берлин“, на розї шестої&#xA;  „лїнїї“ і академічного переулка: &lt;strong&gt;Капернаумом&lt;/strong&gt; охрестив його, здаєть ся,&#xA;  Піменов підчас свого голїнного студенства.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Після цього в Петербурзі жартома так називали всі ресторани. А товариші зайшли в пивницю, яку один з них і назвав так.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-04-01T13:33:43.153" LastActivityDate="2019-04-01T13:33:43.153" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5614" PostTypeId="2" ParentId="5607" CreationDate="2019-04-02T11:36:42.287" Score="2" Body="&lt;p&gt;стегно = частина ноги людини від тазостегнового до колінного суглоба, а також зовнішній бік верхньої частини ноги, тазу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;thigh = the part of the leg of the human body between the hip and the knee&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;thigh = стегно, в широкому сенсі&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;hip = the area below the waist and above the legs at either side of the body, or the joint which connects the leg to the upper part of the body&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;hip = таз, тазостегновий суглоб&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;hip = стегно у вузькому сенсі, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;put hands on hips&quot; = &quot;покласти руки на стегна&quot;, оскільки ми не говоримо &quot;покласти руки на таз [тазостегновий суглоб]&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У підсумку, семантичної різниці між словами &quot;стегно&quot; і &quot;бедро&quot;, подібної англійським hip/thigh, - не вбачається.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В російській слова &quot;бедро&quot; й &quot;стегно&quot; використовуються майже з прямо зворотною частотою у порівнянні з українською (&quot;стегно&quot;, &quot;бедро&quot;); також є слово &quot;ляжка&quot; (розм.), більш локалізоване ніж &quot;бедро&quot;, й тим самим певною мірою наближене до &quot;thigh&quot;, але останнє навряд чи ми вживатимемо в науковій статті поза межами лінгвістики/філології :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2001" LastActivityDate="2019-04-02T11:36:42.287" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5615" PostTypeId="2" ParentId="5612" CreationDate="2019-04-02T13:51:17.990" Score="2" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;фішка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це не обов'язково перевага, це може бути просто якась специфіка, особливість тощо, але може вживатися й для позначення переваги. Я не знаю, чи не походить це переносне значення слова з російської, але де-факто вживається:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Там фішка в тому, що обладнання було їхнє, а сировина наша. &amp;lt;…&gt; А в чому фішка твоєї роботи. &amp;lt;…&gt; …вся фішка в тому, що ви бюджетники? //&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=IikYAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D1%84%D1%96%D1%88%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сергій Жадан, «Гімн демократичної молоді», с. 49, 90, 91&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Потрібна фішка, розумієте, забойна фішка. //&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=FjgYAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D1%84%D1%96%D1%88%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Марина Меднікова, «Тю!», с. 86&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Інший Сергій (він не займається єдиноборствами, його фішка — теніс) грає роль арбітра. //&lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=S6pOAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D1%84%D1%96%D1%88%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;З журналу «Березіль»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;козир&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України он-лайн»&lt;/a&gt; наводять це слово як розмовний квазісинонім до слова &lt;em&gt;перевага&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;принада&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідти ж. Це вже не розмовний варіант, а більш літературний. Також можна використовувати й значеннєвопов'язані дієслова, наприклад, «цей варіант &lt;em&gt;приваблює&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;притягає&lt;/em&gt; тим, що… / багато чим».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-04-04T10:37:51.263" LastActivityDate="2019-04-04T10:37:51.263" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5616" PostTypeId="2" ParentId="5612" CreationDate="2019-04-02T20:36:32.537" Score="1" Body="&lt;p&gt;Окрім розмовного варіанту &quot;козир&quot; можна також використати слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pljus&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;плюс&lt;/a&gt;&quot; (також розмовне):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;род. а, перен., розм. &lt;strong&gt;Позитивна сторона чогось; достоїнство кого-, чого-небудь.&lt;/strong&gt; — Кожна людина, яка навчилась грамоти, вже не та буде, що колись, темна й затуркана. Це вже плюс для суспільства (Василь Кучер, Трудна любов, 1960, 119);&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;Взагалі що-небудь позитивне, бажане, очікуване.&lt;/strong&gt; Як то Ви себе почуваєте..? Що дала Вам Криворівня — плюс чи мінус? (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 440);&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;//  &lt;strong&gt;Перевага, вигода.&lt;/strong&gt; На нашій стороні той плюс, що весь світ уже переходить тепер до такого руху, який повинен породити всесвітню соціалістичну революцію (Ленін, 45, 1974, 381).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-02T20:36:32.537" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5618" PostTypeId="2" ParentId="5525" CreationDate="2019-04-05T10:15:08.367" Score="2" Body="&lt;p&gt;Власне третє значення як раз описує вашу ситуацію:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;спец. Підкладка або &lt;strong&gt;прокладка в основі&lt;/strong&gt; різних споруд, пристроїв, механізмів і т. ін., яка пом'якшус удари або &lt;strong&gt;служить запобіжним засобом від&lt;/strong&gt; тертя, тиску і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Користуючись цим означенням можна описати що таке &quot;дренажна подушка&quot;: це &lt;strong&gt;прокладка в основі&lt;/strong&gt; посадкової ями, яка &lt;strong&gt;служить запобіжним засобом від&lt;/strong&gt; накопичення зайвої води.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже в цьому реченні слово &quot;подушка&quot; вживається у спеціальному значенні і не є метафорою. Тому його треба вживати без лапок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Абсолютну впевненість може дати спеціалізований словник з будівництва.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нажаль словосполучення &quot;дренажна подушка&quot; у словниках знайти не вдалося (хоча є багато прикладів ужитку), а тексти ДСТУ в основному продаються і не доступні для безкоштовного перегляду. Тим не менш у словниках є приклади вживання слова &quot;подушка&quot; у схожому контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Shmyh_Roman/Terminolohichnyi_slovnyk-dovidnyk_z_budivnytstva_ta_arkhitektury.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Термінологічному словнику-довіднику з будівництва та архітектури&lt;/a&gt; за редакцією Р. А. Шмига, Львів 2010:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бутобетон – важкий бетон із включеннями (до 30-40% загального об’єму) бутового каменю. Застосовують для зведення монолітних гравітаційних гребель, влаштування стрічкових&#xA;  фундаментів, &lt;strong&gt;фундаментних подушок&lt;/strong&gt; під устаткування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Видання МОН України &quot;&lt;a href=&quot;http://eprints.kname.edu.ua/3625/1/%D0%97%D0%98%D0%A12-%D1%83%D0%BA%D1%801.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Архітектура будівель і споруд&lt;/a&gt;&quot;, Харків 2007:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Розділ &quot;Основні фундаменти&quot;, стор. 24: &quot;Замінений шар ґрунту називають &lt;strong&gt;подушкою&lt;/strong&gt;.&#xA;  При невеликому нав антаженні на основу застосовують &lt;strong&gt;піщані подушки&lt;/strong&gt; з великої чи середньої крупності піску. &lt;strong&gt;Товщина подушки&lt;/strong&gt; має бути такою, щоб тиск на слабкий шар ґрунту, що лежить нижче, не перевищував його нормативного опору. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;стор. 50: Рис.6.5. Перекриття по сталевих балках:&#xA;  а – обпирання кінців балок на стіни; б – деталькріплення анкера; у – перекриття із заповненням залізобетонною монолітною плитою; м – те жцегельними склепіннями; 1 – сталева балка; 2 – &lt;strong&gt;бетонна подушка&lt;/strong&gt;; &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;стор. 75: Рис.8.7. Влаштування зовнішнього входу в підвал:&#xA;  1 – бетонна підготовка; 2 – ущільнена &lt;strong&gt;піщана подушка&lt;/strong&gt;;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/data/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D1%82%D0%B5%D1%85%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%97%20%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%97%20%281928%29.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник технічної термінології 1928-29 рр.&lt;/a&gt; на сайті r2u.org.ua:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Подушка&lt;/strong&gt; – &lt;strong&gt;по́душка&lt;/strong&gt;; п. (в телеге на оси под кузовом) – оплі́н (-ле́ну); п. (непосредств. на оси) – наса́д (-ду); п. (на перед. оси) – коло́ворот (-ту); п. (подшипника) – пі́дкладень (-дня); п. буферная – п. відпружнико́вий; п. воздушная – &lt;strong&gt;по́душка&lt;/strong&gt; повітряна́; п. для сидения – п. сідалко́ва; п. опорная – п-нь опо́рний; п. осная верхняя – наса́д (-ду); п. о. нижняя – &lt;strong&gt;по́душка&lt;/strong&gt;; п. подвижная – п. рухо́мий; п. поддерживающая – п. підтримни́й; п. пружинная – &lt;strong&gt;п-ка&lt;/strong&gt; пружи́нна; п. рамная – підварца́бник (-ка); п. скользящая – пі́дкладень ковзни́й; п. стрелочная – п. ви́личий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2019-04-05T10:15:08.367" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5619" PostTypeId="2" ParentId="5607" CreationDate="2019-04-06T21:59:07.330" Score="1" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що варто надавати перевагу слову &quot;стегно&quot;. Шукаючи інформацію, я вводив слово &quot;бедро&quot; в пошуку та отримував варіанти, переважно, російською мовою. Також на сайті &lt;a href=&quot;http://svoboda-news.com/svwp/%D0%B2%D0%B8%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%83-%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%83-6/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Svoboda News&lt;/a&gt; знайшов наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бедро – не українське слово, замість нього треба вживати стегно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та й якщо подивимося на Вікіпедії статтю про &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D0%B3%D0%B0_%D0%BB%D1%8E%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ногу&lt;/a&gt;, то бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нога анатомічно складається з трьох основних частин: стегна, гомілки і&#xA;  стопи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В свою чергу сама Вікіпедія посилається на Атлас анатомії людини (не зміг знайти український варіант цієї книги).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, якщо вам доведеться обирати, то правильним варіантом буде саме &quot;стегно&quot;. Я так розумію, що слово &quot;бедро&quot; було запозичене з російської мови (хоч ЕСУМ цього не підтверджує), де воно &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%B5%D0%B4%D1%80%D0%BE#%D0%97%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5_3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;означає&lt;/a&gt;: &quot;нижня або задня кінцівка людини чи тварини між тазобедренним та колінним суглобом&quot;, що відповідає значенню слова &quot;стегно&quot;. Також на Вікіпедії українській статті про &quot;стегно&quot; відповідає російська стаття про &quot;бедро&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;стегно&quot; та &quot;бедро&quot; означають одну і ту ж частину тіла;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;потрібно надавати перевагу слову &quot;стегно&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-06T21:59:07.330" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5620" PostTypeId="2" ParentId="5611" CreationDate="2019-04-07T16:02:28.397" Score="4" Body="&lt;p&gt;Підтверджую версію користувача Yola.&#xA;Знайшов дипломну роботу &quot;&lt;a href=&quot;https://wudger.ru/cg/menedzhment-organizacii/formirovanie-turisticheskoj-programmy-gostej-sankt-peterburga.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Формирование туристической программы для гостей Санкт-Петербурга&lt;/a&gt;&quot;, де пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;Трактир Давидова називали &quot;Капернаумом&quot;. Шевченко Т.Г. запевняв, що&#xA;  цю назву придумав в майбутньому відомий скульптор С.С. Піменов для&#xA;  трактиру &quot;Берлін&quot; на 6-ій лінії Василівського острову [46;71]. З&#xA;  легкої руки Піменова &quot;капернаумами&quot; жартівливо почали називати майже&#xA;  всі схожі заклади Петербурга. Хоч, здається, що &quot;капернаумами&quot;&#xA;  називали трактири не лише в столиці, але й по всій Русі. Фет А. А.&#xA;  згадував про знайомого свого батька старого М., який регулярно&#xA;  запрошував його &quot;заглянути в &quot;Капернаумчик&quot;, маючи на увазі найближчий&#xA;  трактир.[43;201]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бачимо, що у роботі подаються посилання. Перше джерело:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Шевченко Т.Г. // Повне зiбрания творiв: у 12 т. Т. 4.: Повiстi. Кiев, 2003. С. 126.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені вдалося відшукати джерело на &lt;a href=&quot;http://kobzar.ua/item/show/238&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Порталі Шевченка&lt;/a&gt;. І там на сторінці &lt;strong&gt;125&lt;/strong&gt; пише (цитую Шевченка без перекладу, так як користувач Yola вже переклав його слова):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Поправил ему контур, проложил тени, и мы отправились в «Капернаум» чай&#xA;  пить. «Капернаум»  — сиречь  трактир  «Берлин»  на  углу  Шестой линии&#xA;  и  Академического переулка.  Так окрестил  его, кажется, Пименов во&#xA;  время своего удалого студенчества.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Друге джерело:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Фет А. Воспоминания / Предисл. Д. Благого. Сост. и прим. А. Тархова.М.: Правда, 1983. – 239 с.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшов його в &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=2tWhDAAAQBAJ&amp;amp;pg=PA375&amp;amp;lpg=PA375&amp;amp;dq=%D0%A4%D0%B5%D1%82%20%D0%90.%20%D0%92%D0%BE%D1%81%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F%20%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BC%D1%87%D0%B8%D0%BA&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=Cp-6twMvzA&amp;amp;sig=ACfU3U39qNkBQNlhMHvC2SU3jMp0IAVvIw&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwitrpvvqr7hAhVuxosKHVVxCA4Q6AEwAXoECAgQAQ#v=onepage&amp;amp;q=%D0%A4%D0%B5%D1%82%20%D0%90.%20%D0%92%D0%BE%D1%81%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%8F%20%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BC%D1%87%D0%B8%D0%BA&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гугл книгах&lt;/a&gt;, де пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&quot;А чи не заглянути нам в &quot;Капернаумчик?&quot; - він же вказав мені і&#xA;  іллюмінацію слободи, якою сам кожну ніч захоплювався. А стосовно&#xA;  трактиру, куди водив мене М., то це був досить хороший російський&#xA;  &lt;strong&gt;трактир&lt;/strong&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тако натрапив на російську статтю &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BC_(%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D1%80)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Капернаум (трактир)&lt;/a&gt;&quot; на Вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Трактир «Капернаум» — одне з улюблених місць зустрічей серед&#xA;  літераторів, які відігравали роль своєрідних суспільно-політичних&#xA;  клубів характерних для петербурзької культури кінця XIX — початку XX&#xA;  століть.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В самій же статті є і пояснення (слово справді пов'язане з містом Капернаум) і стаття посилається на різні джерела.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Стаття пояснює, що назва походить від міста &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Капернаум&lt;/a&gt; (або ж Кафарнаум чи Кфар Нахум - від івр.  כְּפַר נַחוּם - &quot;село розради&quot;, &lt;a href=&quot;https://www.morfix.co.il/%D7%A0%D6%B7%D7%97%D7%95%D6%BC%D7%9D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;נִחוּם&lt;/a&gt; - &quot;розрада&quot;), яке зустрічається в Новому Завіті. В Російській імперії це слово стало популярним і ним почали називати трактири, де люди могли не лише поїсти, а ще й поговорити на різні теми.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2019-04-15T17:54:10.103" LastActivityDate="2019-04-15T17:54:10.103" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5622" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-09T11:07:10.513" Score="6" ViewCount="68" Body="&lt;p&gt;Яке речення є граматично правильним?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Катерина нахилилася &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; квіткою.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Катерина нахилилася &lt;strong&gt;по&lt;/strong&gt; квітку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я маю на увазі те, що Катерина нахилася щоб зіравати її.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1516" LastActivityDate="2019-04-10T05:45:22.970" Title="&quot;Нахилятися за&quot; чи &quot;нахилятися по&quot;?" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5623" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-09T15:14:49.277" Score="4" ViewCount="65" Body="&lt;p&gt;Ім'я римського імператора «Constans» (із наголосом на першому складі) у Вікіпедії та інших джерелах перекладено з латинської як «Констант». Наголос зберігається на першому складі («Кóнстант») чи переміщується на другий («Констáнт»)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2012" LastActivityDate="2019-04-09T15:14:49.277" Title="Наголос у слові «Констант»" Tags="|наголос|іншомовні-слова|from-latin|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5624" PostTypeId="2" ParentId="5510" CreationDate="2019-04-09T20:01:11.290" Score="0" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що потрібно вживати слово &quot;необмежений&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Глянемо на &lt;a href=&quot;http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/Z970771.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Закон України «Про якість та безпеку харчових продуктів і продовольчої сировини»&lt;/a&gt; від 23.12.1997, де пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;16&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Експлуатаційний дозвіл має &lt;strong&gt;необмежений&lt;/strong&gt; строк дії.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словосполучення &quot;без обмежень&quot; в законі не вживається.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-09T20:01:11.290" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5625" PostTypeId="2" ParentId="5622" CreationDate="2019-04-10T05:45:22.970" Score="3" Body="&lt;p&gt;Літературне слововживання&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53407/31842.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПО&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; прийм. Вж. у словосп.: по березень, по закону (і за законом), по&#xA;  заслузі, по змозі, по карбованцю за кілограм, по коліна (і до колін) у&#xA;  воді, по пошті (і поштою), по праву руку, по радіо передавати, по&#xA;  суботах, по телефону (і телефоном), іти по воду (і рідше за водою),&#xA;  іти по гриби (і за грибами), іти за компасом, кампанія по виборах,&#xA;  наказ по армії, товариш по зброї, черговий по школі.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53399/30820.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;За&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; прийм. Вж. у словосп.: взятися за зброю (і до зброї), взятися&#xA;  за роботу (і до роботи), за власним бажанням (і з власного бажання),&#xA;  за всякої погоди, за два кроки від мене, за допомогою (і з допомогою),&#xA;  за дорученням, за законом, за звичаєм, за зразком, за ініціативою (і з&#xA;  ініціативи), за наказом (і з наказу), за повідомленням, за прикладом,&#xA;  за пропозицією, за теперішніх часів, за умови, йти за грибами (також&#xA;  по гриби), іти за компасом (і по компасу), пливти за течією, сідати за&#xA;  стіл (і до столу), старший за віком, туга за батьківщиною, українець&#xA;  за походженням (і з походження), вітер – 15 метрів за секунду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/pryjmennyky#po-za-z-na&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як ми говоримо&lt;/a&gt;&quot; Бориса Антоненка-Давидовича&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Прийменником по користуються на позначення місця руху: «Він тинявся&#xA;  без діла по вулицях і майданах столиці»; «Мені багато доводилось&#xA;  їздити по містах і селах України». Але неправильно кажуть: «Я живу по&#xA;  вулиці Леніна», — замість: «Я живу на вулиці Леніна»......Все залежить&#xA;  від того поняття, яке ми вкладаємо в речення: якщо йдеться про мету&#xA;  руху, то треба ставити прийменник по («Ми ходили по гриби». — П.&#xA;  Воронько), якщо напрям руху — прийменник за («Пливи, косо, тихо за&#xA;  водою, а я піду слідом за тобою». — &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Катерина нахилилася по квітку.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-04-10T05:45:22.970" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5626" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5630" CreationDate="2019-04-10T06:18:26.670" Score="6" ViewCount="2117" Body="&lt;p&gt;Як правильно говорити та писати без нежиті чи без нежитю.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BD%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник відмінків&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/2935T.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/2935T.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Google&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B1%D0%B5%D0%B7+%D0%BD%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8E&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;без нежитю&lt;/a&gt; Приблизна кількість результатів: 2 140 000&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B1%D0%B5%D0%B7+%D0%BD%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%96&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;без нежиті&lt;/a&gt; Приблизна кількість результатів: 2 160 000&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-04-11T08:23:16.010" LastActivityDate="2019-04-11T08:23:16.010" Title="Без нежиті чи без нежитю" Tags="|вживання-слів|іменники|родовий-відмінок|рід|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5627" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5631" CreationDate="2019-04-10T13:51:58.720" Score="6" ViewCount="259" Body="&lt;p&gt;Як звучить назва британського племені за сучасним правописом? У Вікіпедії та Вікісловнику вжито форму з одним «т», а в інших словниках зустрічається з двома: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B1%D1%80%D0%B8%D1%82%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;slovnyk.ua&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;БРИТТИ, ів, мн. (одн. бритт, а, ч.). 1. іст. Назва кельтського народу, який колись населяв Англію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/brytty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;БРИ́ТТИ, ів, мн. (одн. бритт, а, чол.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;іст. Назва кельтського народу, який колись населяв Англію. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2012" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-04-10T19:56:04.810" LastActivityDate="2019-04-11T10:29:15.510" Title="«Бритти» чи «брити»?" Tags="|правопис|граматика|іншомовні-слова|подвоєння|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5628" PostTypeId="2" ParentId="5627" CreationDate="2019-04-10T14:56:37.573" Score="4" Body="&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=5545&amp;amp;page=207&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=5545&amp;amp;page=207&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Брит&lt;/a&gt; 2, ів, мн. (одн. брит, а, ч.). 1. іст. Кельтські племена, що&#xA;  становили основне населення Британії з VIII ст. до н. е. по V ст. н.&#xA;  е. &lt;em&gt;Інженери не можуть зрозуміти, яким чином древні &lt;strong&gt;брити&lt;/strong&gt;&#xA;  спорудили Стоунхендж, не маючи під рукою ні кранів, ні потужних&#xA;  бульдозерів (з наук.-попул. літ.).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;книжн., заст. Англійці. &lt;em&gt;Так ось вона – ця круча Альбіону, Вапнисто-білий невисокий щит, Який, немов удану перепону, Поперед себе&#xA;  звів гордливий брит (М. Бажан).&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/29/53393/7019.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;УСЕ (Універсальний словник-енциклопедія)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;БРИТИ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; одне з кельтських племен, що населяли острів Великобританія; I ст. н.е. підкорені римлянами; після навали англів,&#xA;  саксів та ютів втрималися у Валлії та на Корнуолі, а також&#xA;  колонізували Бретань (Пн.-Зх. Галлію).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, правильний варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;брити&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-04-10T14:56:37.573" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5629" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-10T18:59:42.987" Score="2" ViewCount="97" Body="&lt;p&gt;Нещодавно слухав різні переклади твору &quot;Дари Волхвів&quot;. У творі зустрілося речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;She stood by the window and looked out dully at a gray cat walking a&#xA;  gray fence in a gray backyard.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І перекладач зробив наступний перклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вона стояла біля вікна і &lt;strong&gt;дивилася за&lt;/strong&gt; сірою кішкою, яка гуляла по&#xA;  сірому заборі на сірому подвір'ї&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Деякі з присутніх заявили, що словосполучення &quot;дивитися за&quot; в цьому реченні означає &quot;Доглядати за кимось&quot; і воно вжито неправильно. Натомість потрібно було використати словоспослучення &quot;дивитися на&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить чи справді &quot;дивитися за&quot; означає лише &quot;доглядати за кимось&quot; (бо судячи з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dyvytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМу&lt;/a&gt; таке значення дійсно є) і чи може воно бути синонімом до &quot;дивитися на когось&quot;. Наведу приклади перекладів творів, де &quot;дивитися за&quot; означає &quot;дивитися на когось/щось&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чак Поланік &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=jjmCDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT452&amp;amp;lpg=PT452&amp;amp;dq=%22%D0%B2%D1%96%D0%BD%20%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F%20%D0%B7%D0%B0%22&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=tm0oWuMoub&amp;amp;sig=ACfU3U0bFrVQmy7MIHMfPuN9TxF0szeWkg&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwiDlLqmmcbhAhVhmYsKHQQVCmIQ6AEwA3oECAgQAQ#v=onepage&amp;amp;q=%22%D0%B2%D1%96%D0%BD%20%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F%20%D0%B7%D0%B0%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Виправний день&lt;/a&gt;&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він &lt;strong&gt;дивився за&lt;/strong&gt; світлом фар у темряві&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Грей Алекс &quot;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=EU2HDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT235&amp;amp;lpg=PT235&amp;amp;dq=%22%D0%B2%D1%96%D0%BD+%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F+%D0%B7%D0%B0%22&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=f3YC7XutIB&amp;amp;sig=ACfU3U1R0nsEpW4ctjIgYCxWk99UNVUO6A&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwiDlLqmmcbhAhVhmYsKHQQVCmIQ6AEwCXoECAQQAQ#v=onepage&amp;amp;q=%22%D0%B2%D1%96%D0%BD%20%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%B2%D1%81%D1%8F%20%D0%B7%D0%B0%22&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Одержимість&lt;/a&gt;&quot;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;... він &lt;strong&gt;дивився за&lt;/strong&gt; реакцією Анни.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-07T14:07:19.177" LastActivityDate="2021-04-07T14:07:19.177" Title="&quot;Дивитися за&quot; і &quot;дивитися на&quot; - різниця" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|прийменники|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5630" PostTypeId="2" ParentId="5626" CreationDate="2019-04-11T08:22:27.003" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par44&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;sub&gt;2015 ~ роздїл 2, § 44. Поділ на відміни&lt;/sub&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;II відміна:&lt;/strong&gt; а) іменники чол. роду з кінцевим приголосним основи та із закінченням &lt;em&gt;-о&lt;/em&gt; в наз. відмінку (переважно назви осіб): &lt;em&gt;бік, велетень, завод, край, майстер, товариш; батько, Дніпро, Петро; татуньо&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;III відміна:&lt;/strong&gt; іменники жін. роду з кінцевим приголосним основи: &lt;em&gt;вість, любов, міць, річ, розкіш, сіль, тінь&lt;/em&gt;, а також слово &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt;, в якому при відмінюванні з’являється суфікс &lt;em&gt;-ер-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прийменник &lt;em&gt;без&lt;/em&gt; вимагає родового відмінку: &lt;em&gt;без&lt;/em&gt; к/чого.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зараз &lt;em&gt;нежить&lt;/em&gt; позначають як чоловічого роду:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;СУМ 11&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nezhytj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НЕ́ЖИТЬ&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;чол.&lt;/em&gt; Запалення слизової оболонки носа, що супроводжується слизисто-гнійними виділеннями, іноді чханням. &lt;em&gt;Проценко нажив страшенний нежить і цілими днями не виходив з хати&lt;/em&gt; (Панас Мирний, III, 1954, 254); &lt;em&gt;— Я боюсь нежитю. — з грайливою лукавинкою в очах відповіла Віра&lt;/em&gt; (Микола Руденко, Вітер.., 1958, 197).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому належить до 2 відміни з відомим противостоянєм між &lt;em&gt;[~ь]&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par48&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;-а&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, без всякого &lt;em&gt;-і&lt;/em&gt; та з лоґічним кінцєм &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому правильно: &lt;strong&gt;без нежит&lt;em&gt;ю&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але не лякайте ся, коли зустріли &lt;em&gt;без нежиті&lt;/em&gt; ві старих писах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бо там слово жіночого роду (що лоґічніше особисто для мене).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Грінченко&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/32329-nezhyt.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нежить&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;-ті, ж.&lt;/em&gt; = &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/32326-nezhyd.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нежид&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;Після кішка як нап'єшся, — буде нежить.&lt;/em&gt; Мнж. 154. &lt;em&gt;Напала мене нежить.&lt;/em&gt; Лебедин. у.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому і належить третьої відміни.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І відмінювало ся так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#iiividm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;sub&gt;2015 ~ роздїл 2, III відміна §61. Однина&lt;/sub&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У родовому та давальному відмінках однини іменники третьої відміни мають закінчення &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;вісті, галузі, любові, моці, ночі, осі, подорожі, сталі, тіні, фальші&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому &lt;em&gt;без нежиті&lt;/em&gt;. Наприклад, таке саме правило для подібних слів було і для &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/231&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1928&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-04-11T08:22:27.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5631" PostTypeId="2" ParentId="5627" CreationDate="2019-04-11T10:29:15.510" Score="6" Body="&lt;p&gt;Справді дуже цікаве питання. Гадаю, що потрібно використовувати варіант &quot;брити&quot;, бо все ж таки, як зазначено в коментарях, СУМ-20 - це новіший словник.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І все ж мені стало цікаво чому є така різниця. Відповідно до &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par88&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сучасного правопису&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 88. F, Ph, Th&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;F і ph передаються літерою ф: фабрика, факт, фартух, фах, фаянс,&#xA;  федеративний, фейлетон, фігура, форма, фуга, футляр, офіційний,&#xA;  реформа; ефемерний, катастрофа, корифей, фараон, фізика, фізіологія,&#xA;  філософія, флегматик, фонетика, фосфор; Флоренція, Франція; Філіппіни,&#xA;  Фінікія; Лонгфелло, Фірдоусі, Фаон.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Th залежно від того, як слово узвичаєне в українській мові,&#xA;  передається то літерою ф: арифметика, ефір, кафедра, логарифм, міф,&#xA;  орфографія, пафос, Федір, — то літерою т: бібліотека, ортодокс,&#xA;  ортопедія, театр, теорія; Тадей, Теодор.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ми маємо слово &quot;Britons&quot; або ж &quot;Bry&lt;strong&gt;th&lt;/strong&gt;ons&quot; і жодних причин для того, щоб подвоїти тут приголосну &quot;т&quot; немає. Адже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;У загальних назвах іншомовного походження приголосні звичайно не подвоюються: акумуляція, бароко, беладона, белетристика, бравісимо,&#xA;  ват (хоч Ватт), грип, група, групето, гун (гуни), ідилічний,&#xA;  інтелектуальний, інтермецо, колектив, комісія, комуна, лібрето,&#xA;  піанісимо, піцикато, стакато, сума, фін (фіни), фортисимо, шасі, шофер&#xA;  та ін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Подвоєні приголосні зберігаються в географічних, особових та інших власних назвах: Андорра, Гаронна, Голландія, Калькутта, Марокко,&#xA;  Міссурі, Ніцца, Ренн, Яффа; Бетті, Джонні, Мюллер, Руссо, Фламмаріон,&#xA;  Шиллер.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка. Подвоєні приголосні зберігаються й в усіх похідних словах: андоррський (Андорра), марокканець (Марокко), яффський (Яффа).&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто подвоєння було б у випадку якщо б слово оригінал було &quot;Brittons&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо такі відміності спричинені саме через різні правописи. Схожа ситуація уже обговорювалася на сайті - &quot;&lt;a href=&quot;http://%D0%AF%D0%BA%20%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E%20%E2%80%9C%D0%B3%D0%B5%D1%82%D0%BE%E2%80%9D%20%D1%87%D0%B8%20%E2%80%9C%D0%B3%D0%B5%D1%82%D1%82%D0%BE%E2%80%9D?&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Як правильно українською “гето” чи “гетто”&lt;/a&gt;?&quot; Там також йшлося про відмінність між СУМ-11 і СУМ-20, причому також припускалося, що різниця спричинена різними правописами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, слова &quot;брит&quot; чи &quot;брити&quot; немає в &lt;a href=&quot;http://padaread.com/?book=56321&amp;amp;pg=82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Орфографічному словнику&lt;/a&gt;. Проте, в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1982/EtSlUkrM_1982.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; на сторінці 260 пише &quot;бритт&quot;, а також, що &quot;брити&quot; - це застаріий варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще я заглянув на російську &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%80%D0%B8%D1%82%D1%82%D1%8B&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедію&lt;/a&gt;. У них слово пишеться як &quot;бритты&quot;. Але що цікаво: там пише, що слово походить від латинського &quot;Britto&quot; (дві букви &quot;т&quot;). Я можу припустити, що так як СУМ-11 був випущений в 1970 роках, то він базувався на правописі 1960 року (метою якого було &quot;усунути розбіжності, що вважалися небажаними при паралельному вивченні обох мов (&lt;em&gt;російської та української&lt;/em&gt;)&quot; - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_1960_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83#cite_note-3&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; із посиланням на Русанівський В. М. Нове в українському правописі. — К., 1962. — с.47.) і, можливо, саме тому писалося слово &quot;бритти&quot; як в російській мові. Але це лише моя думка, яку важко підтвердити на 100%.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачите різні офіційні джерела дають різну інформацію. Схоже на те, що спершу слово писали як &quot;брити&quot; (ЕСУМ), пізніше &quot;бритти&quot; і зараз знову &quot;брити&quot;. Але все ж, я повторю те, що вже писав. СУМ-20 - це нове джерело, яке укладали відповідно до нового українського правопису, тому я б надав перевагу слову &quot;брити&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-11T10:29:15.510" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5632" PostTypeId="2" ParentId="5572" CreationDate="2019-04-11T17:14:24.480" Score="4" Body="&lt;p&gt;На жаль, &quot;чіткої&quot; відповіді в словниках знайди не вдалося, але в &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile.php?transfer=folders/en/njt.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українському словнику сталих виразів&lt;/a&gt; натрапив на переклад словосполучення &quot;Пироги с нетом&quot; і його переклад &quot;пироги з &lt;strong&gt;таком&lt;/strong&gt;&quot; або ж &quot;&lt;strong&gt;нізчимні&lt;/strong&gt; пироги&quot;. Також знайшов вислів про пироги в творі &lt;a href=&quot;https://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=14293&amp;amp;page=3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Дар Евтодеї&quot; Докія Гуменна&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Що воно за пироги з таком? Треба й собі спробувати! Купив і я — а в&#xA;  пиріжку нема ніякої начинки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, я можу зробити висновок, що &quot;з таком&quot; - це &quot;з нічим&quot;, відповідно &quot;так&quot; - це &quot;ніщо&quot;. І швидше воно якось пов'язане із тим прислівником з СУМу (вислів &quot;з таком&quot; поширений у народі), визначення якого я навів у запитанні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-11T17:14:24.480" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5633" PostTypeId="2" ParentId="1058" CreationDate="2019-04-11T17:45:41.667" Score="3" Body="&lt;p&gt;Відповідно до інформації на сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/dieslovo-prujmatu-pravula-vzhuvannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова ДНК нації&lt;/a&gt; можна вживати як &quot;вирішувати&quot;, так і &quot;ухвалювати рішення&quot;. А от &quot;приймати рішення&quot; - це калька з російської. Про це йдеться і в статті &quot;Мовні порушення&quot; на сайті  &lt;a href=&quot;https://www.ar25.org/article/movni-porushennya-zi-slovamy-pryymaty-pryyty-ta-yih-zamina.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Народний Оглядач&lt;/a&gt;, на сайті &lt;a href=&quot;http://www.rmc-ltl.info/kalka-surzhyk-smittya-movne/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ресурсно-методичного центру&lt;/a&gt; (там же пропонують варіант &quot;виносити ухвалу&quot;), &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, наприклад, в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryjmaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; пише, що варіант &quot;приймати рішення&quot; - можливий. Та й на багатьох сайтах в Інтернеті я зустрічав такий варіант (хоч, вони і не є офіційними джерелами). І ще я натрапив на слова &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-41932102&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проф. Пономарева&lt;/a&gt; про &quot;прийняти закон&quot; і &quot;ухвалити закон&quot; (розумію, що ситуація тут трішки інша, але все ж), де він каже, що обидва варіанти можливі, але варто надавати перевагу другому.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, варто надавати перевагу словам “вирішувати” та “ухвалювати рішення”, але і варіант &quot;приймати рішення&quot; також можливий.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-11T17:45:41.667" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5634" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5643" CreationDate="2019-04-11T18:17:55.460" Score="1" ViewCount="3054" Body="&lt;p&gt;Коли я був дитиною, то не раз чув як моя бабуся називала рушник &quot;полотенцем&quot;. Нещодавно вирішив подивитися чи є таке слово в СУМі. Воно там справді є, але його значення зовсім не відповідаються значенню &quot;рушник&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Те саме, що полотно 1. [Маруся (перебиває):] Ось годі, мамо, а то ви будете тут плакатись, а в городі чиїсь свині вбілять ваше полотенце&#xA;  (Степан Васильченко, III, 1960, 82); — Попрядуть люди, погнити не&#xA;  дадуть [прядиву]. Та й викине [Ошіська] на весну полотенця шматків&#xA;  чималенько (Андрій Головко, II, 1957, 24).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Частина мережки, яка являє собою широку смугу ажурного візерунка та розділяє групи дірочок у ньому. Рапорт у третьому ряді складається, як&#xA;  і в першому, з двох полотенець та двох стовпчиків (Українське народне&#xA;  художнє вишивання, 1958, 20).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Перетинка на лапці водоплавного птаха.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;спец. Зменш.-пестл. до полотно&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rushnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рушник&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Довгастий шматок тканини (бавовняної, лляної, полотняної і т. ін.) для витирання обличчя, тіла, посуду тощо. Прокоповичка обстелила край&#xA;  стола рушниками, щоб утирати губи й руки (Нечуй-Левицький, III, 1956,&#xA;  71); Маруся дістала з комода рушник, повісила на цвях біля умивальника&#xA;  (Андрій Головко, II, 1957, 442). ▲ Сталевий (стальний) рушник — довгий&#xA;  лист сталі для піднімання затонулих суден. Під корпусом затонулого&#xA;  судна в ґрунті морського дна водолази прорили 12 тунелів і протягли&#xA;  крізь кожний з них міцний стальний рушник (Яків Перельман, Цікава&#xA;  фізика.., 1950, 134).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Шматок декоративної тканини з вишиваним або тканим орнаментом; традиційно використовується для оздоблення житла, в українських&#xA;  народних обрядах і т. ін. Стіни Галя вбрала шпалерами, пообвішувала&#xA;  вишиваними рушниками (Панас Мирний, I, 1949, 359); — По конях і на&#xA;  Семипілки! Весільних рушників не знімати, молода іде з нами (Олександр&#xA;  Довженко, I, 1958, 158);  * Образно. На хмарних рушниках зоря квітки&#xA;  виводить... (Володимир Сосюра, I, 1957, 56);  * У порівняннях. В&#xA;  Румунії зустріли нас, Як рідних, бідаки. У них вузенькі ниви, Неначе&#xA;  рушники (Микола Нагнибіда, Вибр., 1950, 201).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробував пошукати чи не є ці два слова синонімами, але, на жаль, не отримав ніякого результату.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І все ж, я знайшов приклади вживання слова &quot;полотенце&quot; у значенні &quot;шматок тканини (бавовняної, лляної, полотняної і т. ін.) для витирання обличчя, тіла, посуду тощо&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Обов'язково учасникам зборів з собою взяти полотенце (для душу) та полотенце (пляжне для басейну).&lt;/em&gt; - &lt;a href=&quot;http://tay-sen.com.ua/news.php?id=343&amp;amp;m_lang_id=8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайт карате-клубу Tay-Sen&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Я вирішила взяти полотенце,і піти шукати ванну кімнату&lt;/em&gt; - я так зрозумів, що це якась історія на сайті &lt;a href=&quot;https://www.wattpad.com/454874844-%D1%82%D0%B8-%D0%BC%D0%BE%D1%8F-%D0%B2%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C-%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B5-sms&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wattpad&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звичайно зрозуміло, що джерела не є офіційними і довіряти їм не можна. Але я переконався, що в таком значенні люди справді вживають це слово. Але чи правильно це?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-14T09:30:55.760" Title="Чи правильно &quot;рушник&quot; називати &quot;полотенцем&quot;?" Tags="|значення-слів|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5635" PostTypeId="2" ParentId="3471" CreationDate="2019-04-11T19:00:09.420" Score="2" Body="&lt;p&gt;Зі словом &quot;купа&quot; все зрозуміло, навіть в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kupa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; є потрібне визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перен. Те саме, що група 1. Перед коршмою [корчмою] стояла досить велика купа селян (Іван Франко, VII, 1951, 323); — Ми уміємо і гуртом&#xA;  працювати. Недарма у нас кажуть: «Де людей купа, не болить біля пупа!»&#xA;  (Андрій Головко, II, 1957, 501); Біля них збилася жаркою купою отара&#xA;  (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 5); — От тут стежечка, що я її вчора не&#xA;  доглядівся, а тут купа вишеньок (Марко Вовчок, VI, 1956, 230); На&#xA;  південь за пологими левадами та сіножатями, за купами вільхи та&#xA;  верболозу, проти синього неба ясно вирізувалась ламана смуга горяного&#xA;  берега Росі&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також від себе додам, що не раз чув як слово &quot;купа&quot; вживалося в значенні &quot;велика кількість людей&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Набагато складніше було дізнатися значення слова &quot;лєй&quot; або ж &quot;лей&quot;. Довелося навіть залізти в заблоковану мережу ВКонтакте, щоб дам почитати коментарі людей про ситуацію, яка тоді відбувалася на кордоні. І справді, я зутрів там такі коментарі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Станом на 8.40 цілий лей і велика купка. Десь на 2-3 год. точно.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Лей вільний :-P&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цілий лєй і дві купи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я зрозумів чергу на цьому кордоні люди називають &quot;колєйка&quot; або скорочено &quot;лєй&quot; чи &quot;лей&quot;. Також в російській статті на &lt;a href=&quot;https://vesti-ukr.com/lvov/7779-chelnoki-na-polskoj-granice-zarabatyvajut-na-horomy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті Вести&lt;/a&gt; можна побачити такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нам пощастило: постояли хвилин десять, і &quot;колейка&quot; (черга) почала&#xA;  рухатись.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також в &lt;a href=&quot;https://mnogotransporta.ru/avto_sleng/koleika-58.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;жаргоні &quot;далекобійників&quot;&lt;/a&gt; є визначення цього слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;утруднений рух, але поки не пробка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, швидше за все, &quot;купа&quot; - це черга на пішому переході, а &quot;лей&quot; - на проїжджій частині. Хоча, звичайно, це лише мої здогадки і припущення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-11T19:00:09.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5636" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5646" CreationDate="2019-04-11T19:21:43.267" Score="2" ViewCount="476" Body="&lt;p&gt;&quot;Далекобійник&quot; або &quot;фурник&quot; - це просторічна назва професії водіїв великовантажних автомобілів. Жодних з цих слів немає в СУМі, а тому у мене виникло питання чи можна їх вживати в офіційній лексиці?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А якщо &quot;ні&quot;, то як краще замінити це слово, бо я ще чув наступні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водій великовантажного автомобіля&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Водій вантажного авто&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Водій-міжнародник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З цих всіх, на мою думку, найкращим є &quot;водій-міжнародник&quot;, адже &quot;далекобійники&quot; - це не просто водії вантажних автомобілей, вони також здійснюють перевезення на валикі відстані. Однак, я не впевнений, що &quot;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D1%96%D0%B9%20%D0%BC%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;client=firefox-b-d&amp;amp;ei=AZOvXJ2PNcvMrgScuamwCw&amp;amp;start=10&amp;amp;sa=N&amp;amp;ved=0ahUKEwjdk53n4MjhAhVLposKHZxcCrYQ8NMDCIUB&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=654&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;водій-міжнародник&lt;/a&gt;&quot; також не є просторічною назвою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-14T10:10:58.073" Title="Чи можна вживати слово &quot;далекобійник&quot;?" Tags="|значення-слів|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5637" PostTypeId="2" ParentId="1062" CreationDate="2019-04-11T19:41:02.077" Score="6" Body="&lt;p&gt;Для того, щоб дати відповідь на це запитання я спершу звернувся до онлайн словника &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D1%80%D0%B5%D0%B1%D1%8F%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt; і подивився, що він пропонує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Друзі&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;“Схоже, друзі, вам потрібна допомога”,—сказав він, весело усміхаючись.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Люди&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Люди, цього б ніколи не трапилось без можливості секвенувати цілий&#xA;  геном!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Молодь&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Коли я вже міг ходити на навчання, то зустрів там дуже багато молоді&#xA;  мого віку і з кількома з них подружився.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Діти&lt;/strong&gt; (якщо говоримо про малих дітей)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У кінці зустрічі діти поділилися своїми почуттями про цей захід.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На одній із сторінок ЖЖ пропонують наступні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Народ, хлопці та дівчата, товариство, шановні&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Форму &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/lofiversion/index.php?t1835.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СловникUA&lt;/a&gt; пропонує віріант &quot;&lt;strong&gt;людоньки&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще я переглянув Російсько-українські словники. Справді, більшість варіантів відносяться до групи чоловіків (тут і &lt;strong&gt;хлопці&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;хлоп’я́та&lt;/strong&gt; тощо). Однак, і тут були варіанти, які б можна використати, коли звертаємося до дітей: &lt;strong&gt;дитинята, малеча&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачите, переклад цього слова повністю залежить від контексту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-11T19:41:02.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5638" PostTypeId="2" ParentId="553" CreationDate="2019-04-11T19:57:41.313" Score="1" Body="&lt;p&gt;Додам ще можливі варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно до &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%9A%D0%BE%D1%89%D0%B5%D0%B9%20%D0%91%D0%B5%D1%81%D1%81%D0%BC%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%BD%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-українського народного сучасного словника&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кощей, Кащей – (очень костлявый) кощій, (шутл.) чахлик; (в сказках)&#xA;  Косте́й, цар-Косте́й, Кощі́й, Коще́й, (скупец) скна́ра, скупердя́,&#xA;  скупердя́га, скупи́ндя; лихва́р: • &lt;strong&gt;Кощей бессмертный&lt;/strong&gt; – Кощій&#xA;  безсмертний, (насм.) Чахлик невмирущий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з працею &quot;&lt;a href=&quot;http://iht.univ.kiev.ua/library/ks/1887/kievskaya-starina-1887-10-B-%284652-4695%29.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Шолудивый Буняка в украинский народных сказаниях&lt;/a&gt;&quot;, то можливий варіант &quot;&lt;a href=&quot;http://iht.univ.kiev.ua/library/ks/1887/kievskaya-starina-1887-10-B-%284652-4695%29.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Костій Бездушний&lt;/a&gt;&quot; (ст.37 ПДФ).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%89%D1%96%D0%B9_%D0%91%D0%B5%D0%B7%D1%81%D0%BC%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9#cite_note-%D0%91%D1%83%D0%BD%D1%8F%D0%BA%D0%B0-1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; посилаючись на ЕСУМ та на статтю &quot;Боги древніх слов'ян&quot; дає цілих три версії походження імені:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо походження слова «кощій» висунуто кілька версій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Згідно з першою, слово «кощій» походить від давньорус. костити («поганити», «бруднити», «паплюжити», «сквернити»), яке пов'язане з&#xA;  прасл. *kostь («гидота» — з первісного значення «труп», «падло»). Пор.&#xA;  укр. костити («брудно лаяти»), рос. кощун («блюзнір»), кощунство&#xA;  («блюзнірство»), кащёнок («мерзотник»), біл. касціць&#xA;  («випорожнятися»). Тобто, «Кощій» — «паплюжник», «осквернитель», що&#xA;  узгоджується з його казковим образом викрадача та мучителя прекрасних&#xA;  дівчат.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Згідно з другою, імена «Кощій» та «Костій» пов'язуються зі словами «кощавий», «кістка». Закінчення -ій при іменниковому корені слова&#xA;  позначає рясність, велику кількість: «губій», «чубій» тощо. Проте,&#xA;  прибічники першої версії припускають, що подібне значення є вторинним,&#xA;  викликаним пізнішим перетлумаченням незрозумілого слова «кощій».&#xA;  Прихильники ж теорії значення «кістлявий» відслідковують протилежний&#xA;  процес деетимологізації з поширенням слова зі заходу на схід: від&#xA;  Kościej в польських та Костій в українських казках до Кош та Кот в&#xA;  російських народних казках.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Згідно з третьою версією, слово «кощій» тюркського походження: від слова košci («раб», «невільник», «отрок»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, також вдалося знайти цікаві слова про варіант &quot;Чахлик Невмирущий&quot; у книзі &quot;Полювання на дрохв&quot; Петра Лущика:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чахлик Невмирущий - це Кощій Безсмертний, який прийняв українське&#xA;  громадянство. На початку дев'яностих, на зорі незалежності України, на&#xA;  українську мову перекладали все, що потрапляло під руку. Навіть&#xA;  замість футболу казали &quot;копаний м'яч&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2019-04-11T20:04:13.453" LastActivityDate="2019-04-11T20:04:13.453" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5639" PostTypeId="2" ParentId="1343" CreationDate="2019-04-11T20:43:03.943" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BB%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник&lt;/a&gt; пропонує наступні варіанти перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;сделать предложение кому – освідчитися кому, посвататися до когось,&#xA;  запропонувати кому одружитись, зробити пропозицію про одруження кому;&#xA;  (через сватов) послатися до кого;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак згідно з СУМом, то &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/posylatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посилатися&lt;/a&gt;&quot; - це застарілий варіант, хоч і можливий:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;заст., розм. Посилати старостів, свататися до кого-небудь. Посилався до дівчини, та не сподобався (Словник Грінченка).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/html/vyrgan_pered.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник сталих виразів 1959р.&lt;/a&gt; (І. О. Вирган, М. М. Пилинська):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сделать предложение кому – освідчитися кому; зробити пропозицію про&#xA;  одруження кому; запропонувати кому одружитися [з собою]; посвататися&#xA;  до кого.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ми говоримо про переклад &quot;предложение руки и сердца&quot;, то можна перекласти як &quot;сватання&quot;, &quot;освідчення&quot; або &quot;освідчини&quot;,&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-11T20:43:03.943" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5641" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-11T21:53:40.907" Score="7" ViewCount="260" Body="&lt;p&gt;Цікавить відповідник до німецького фразеологізму:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Was Hänschen nicht lernt, lernt Hans nimmermehr.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Його можна перекласти як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Того чого не вивчив маленький Гансик, вже не вивчить дорослий Ганс&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, означає воно: &quot;Якщо ми не навчилися чогось в дитинстві/молодості, то і коли будемо дорослими, ми цього не начимося&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я переглядав &lt;a href=&quot;https://phoenicis.com.ua/slovnyk-naiuzhyvanishykh-frazeolohizmiv.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник найуживаніших фразеологізмів&lt;/a&gt;, але мені не вдалося знайти фразеологізму, який б влучно передавав значення. Чи взагалі існує такий в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-11-09T18:34:54.827" Title="Відповідник до німецького фразеологізму" Tags="|переклад|from-german|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5642" PostTypeId="2" ParentId="4468" CreationDate="2019-04-11T22:25:21.630" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ви праві, слово &quot;булінг&quot; і справді стало популярним. Правда, не розумію чому, бо в українській мові є багато слів, якими можна його замінити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перш за все - це цькування. Такий відповідник обрали на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/bulinh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотворі&lt;/a&gt;, він є і в СУМі, і на Вікіпедії. Якщо ми говоримо про цькування в школі, то на Вікіпедії є стаття &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%BA%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B5_%D1%86%D1%8C%D0%BA%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Шкільне цькування&lt;/a&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є в нашій мові і слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/znushhannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знущання&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Зла насмішка, глузування.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/znushhatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Знущатися&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Заподіювати муки, страждання кому-небудь. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Зле висміювати кого-, що-небудь, глузувати з когось, чогось.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що &quot;знущання&quot; є хорошим відповідиком, бо воно може бути не лише фізичним, але й психологічним, так само як і &quot;булінг&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-04-11T22:25:21.630" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5643" PostTypeId="2" ParentId="5634" CreationDate="2019-04-14T09:30:55.760" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &amp;quot;полетенце&amp;quot; дійсно вживають в значенні &amp;quot;шматок тканини (бавовняної, лляної, полотняної і т. ін.) для витирання обличчя, тіла, посуду тощо&amp;quot;. Особисто я та мої рідні &amp;quot;полетенцем&amp;quot; інколи називаємо &amp;quot;рушник&amp;quot;. Думала, що це суржик і все. Якби не Ваше питання навіть не думала шукати, визначення в СУМ для слова  &amp;quot;полетенце&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Полетенце&amp;quot; суржик з російської мови&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B5&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) &lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Полоте́нце – рушни́к.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/45/53407/300232.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник-антисуржик&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПОЛОТЕНЦЕ  рушник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, краще обмежити вживання слова &amp;quot;полотенце&amp;quot; в значені &amp;quot;шматок тканини (бавовняної, лляної, полотняної і т. ін.) для витирання обличчя, тіла, посуду тощо&amp;quot; та надати перевагу слову &amp;quot;рушник&amp;quot;. Тим паче, в інших словниках  не знайшла слово &amp;quot;полотенце&amp;quot; з таким же значення як &amp;quot;рушник&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-04-14T09:30:55.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5644" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5648" CreationDate="2019-04-14T09:49:31.117" Score="5" ViewCount="472" Body="&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B2%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%B7#%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D1%96%D0%B20&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словнику синонімів&lt;/a&gt; вираз та вислів подаються, як синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВИ́СЛІВ &lt;em&gt;(сполучення слів, що виражає закінчену думку або становить&#xA;  певну єдність)&lt;/em&gt;, ВИ́РАЗ, ЗВОРО́Т, ФРА́ЗА, АФОРИ́ЗМ &lt;em&gt;(узагальнена&#xA;  думка, висловлена стисло)&lt;/em&gt;; ГНО́МА &lt;em&gt;(віршована).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-20 лише 3 знач. слова &quot;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=10342&amp;amp;page=351&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вираз&lt;/a&gt;&quot; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;те саме, що ви́слів&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а стаття &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=10739&amp;amp;page=361&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;вислів&quot;&lt;/a&gt; взагалі немає посилання на слово &quot;вираз&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи можна вважати ці слова синонімами чи краще розмежовувати їх вживання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-04-14T12:50:09.193" Title="Вираз і вислів синоніми?" Tags="|вживання-слів|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5645" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5647" CreationDate="2019-04-14T09:53:52.983" Score="0" ViewCount="52" Body="&lt;p&gt;В ЗМІ часто вживають слово &quot;перекуп&quot;/&quot;перекупи&quot; в означенні людини/людей, які щось перекуповують. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ є стаття словом &quot;перекуповувати&quot;, проте немає &quot;перекуп&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perekupovuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перекуповувати&lt;/a&gt; 1. Купувати у кого-небудь куплене, добуте ним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи нормативно вживати слово &quot;перекуп&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-04-14T10:57:18.413" Title="Перекуп- нормативне слово?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5646" PostTypeId="2" ParentId="5636" CreationDate="2019-04-14T10:10:58.073" Score="3" Body="&lt;p&gt;Перевірила, який можливий переклад російського слова &quot;дальнобойщик&quot; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B9%D1%89%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дальнобойщик&lt;/strong&gt;, разг. – фу́рник, (рус.) &lt;strong&gt;далекобі́йник&lt;/strong&gt;, дальнобійник&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;У кількох метрах від нього курила проститутка: видно, недавно відправила якогось дальнобійника та чекає на наступного (О.Форостина).&#xA;  Страх стис їй легені, як одноразову серветку в важкому кулаці стискає&#xA;  далекобійник (Катерина Бабкіна).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМ-20 вже є слово &quot;далекобійник&quot; в означенні, яке Вас цікавить. Проте слово з позначкою розмовне, що обмежує вживання в діловому мовленні. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=205122&amp;amp;page=705&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Далекобійник&lt;/a&gt;,&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; розм. Водій вантажівки, перев. автотрейлера, що&#xA;  перевозить вантажі на великі відстані (на сотні, тисячі кілометрів).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Краще вживати новостворене слово &quot;водій-міжнародник&quot;, обидва слова в СУМ без будь-яких позначок&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15459&amp;amp;page=511&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Водій&lt;/a&gt; Особа, яка керує транспортним засобом і отримує платню за&#xA;  перевезення кого-, чого-небудь. &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=51279&amp;amp;page=1627&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міжнародник&lt;/a&gt;  Фахівець із питань&#xA;  міжнародної політики, міжнародного права.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-04-14T10:10:58.073" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5647" PostTypeId="2" ParentId="5645" CreationDate="2019-04-14T10:57:18.413" Score="1" Body="&lt;p&gt;Не дуже нормативно позначати людеꙇ суто пнєвих чи з приростками іменниками від дїєслів, &lt;a href=&quot;/a/4658/585&quot;&gt;бо вони&lt;/a&gt; позначають речи, де дїя є частиною, або саму дїю без дїяня: як «схема», &lt;em&gt;пор.&lt;/em&gt; маꙇже синомічне слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pereprodazh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;перепродаж&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. До іменників для людеꙇ варто додавати відповідні наростки (хоч, правда, тут нїчого не унормовано і досї суперечки). А так, перекуп нормовано вживати і досї ꙇого вживають не для людеꙇ, котрі цӧго робять.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад існує слово з тим пнєм, але з иншим приростком і записане ві словнику — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokup&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;покуп&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, а особу звемо &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokupecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;покупець&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (зустрічаєть ся також &lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/11/53407/173493.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;покупник&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;). Чому однопнєве мусить сильно відріжняти ся? Тому тоꙇ ж СУМ має слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perekupnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;перекупник&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПЕРЕКУ́ПНИК, а, чол. Той, хто перекуповує що-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Торговці — перекупники і спекулянти — прийшли пізніше.. їх прийшла величезна юрба&lt;/em&gt; (Юрій Смолич, V, 1959, 8); &lt;em&gt;Сільськогосподарська продукція [на Кубі] реалізується державним організаціям, а не перекупникам, як це було раніше&lt;/em&gt; (Комуніст України, 1, 1961, 70).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, також [рідше] зустрічаєть ся і &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;safe=off&amp;amp;q=%22%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D1%83%D0%BF%D0%B5%D1%86%D1%8C%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;перекупець&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-04-14T10:57:18.413" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5648" PostTypeId="2" ParentId="5644" CreationDate="2019-04-14T12:50:09.193" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вислів&lt;/em&gt; — &lt;strong&gt;частковий випадок&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;виразу&lt;/em&gt;. Слово &lt;em&gt;вислів&lt;/em&gt; застосовують лише до &lt;em&gt;виразів&lt;/em&gt; природною людською мовою (української, французькою тощо); у той час як &lt;em&gt;вираз&lt;/em&gt; можна застосовувати і у випадку природної людської мови, і у випадку мов інших типів (програмування, розмітки, специфікацій, математичних тощо). Наприклад, ми не можемо сказати &lt;em&gt;тригонометричний вислів&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;вислів порівняння&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При цьому у випадку людських природних мов багато хто радить використовувати саме &lt;em&gt;вислів&lt;/em&gt; (наприклад, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53394/26080.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Уроки державної мови» в газеті «Хрещатик»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%B2%D0%B8%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt;). Основною причиною на це, мабуть, є те, що в російській мові є лише слово &lt;em&gt;выражение&lt;/em&gt; (що більш схоже на &lt;em&gt;вираз&lt;/em&gt; і семантично, і етимологічно), тому вплив російської мови призводить до того, що про слово &lt;em&gt;вислів&lt;/em&gt; дехто зовсім забуває (а дарма!). Утім, підтримуючи прагнення зберегти слово &lt;em&gt;вислів&lt;/em&gt; і погоджуючись із тим, що воно звучить влучніше за &lt;em&gt;вираз&lt;/em&gt; у випадку природних людських мов, я не можу погодитися з тим, що, мовляв, уживати &lt;em&gt;вираз&lt;/em&gt; у випадку природних людських мов зовсім неправильно (по-моєму, &lt;em&gt;вираз&lt;/em&gt; є просто словом з ширшим значенням — менш влучним, але прийнятним).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Також у слова &lt;em&gt;вираз&lt;/em&gt; є два значення, що, на мій погляд, зовсім не стосуюються обговорюванного значення (мовний вираз/вислів) — вираз обличчя (тіла) і результат дії «виражати, виразити». Адже &lt;em&gt;виражати&lt;/em&gt; можна не лише словами, а й обличчям/позою чи діями/поведінкою (і тут слово &lt;em&gt;вислів&lt;/em&gt; теж незастосовне).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-04-14T12:50:09.193" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5649" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-15T20:58:18.130" Score="2" ViewCount="2826" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://russian_argo.academic.ru/7484/%D0%9D%D0%B5_%D0%BE%D0%BF%D1%8F%D1%82%D1%8C%2C_%D0%B0_%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російський вислів&lt;/a&gt; &quot;Не опять, а снова&quot; вживається як жартівлива відповідь на фразу, яка містить слово &quot;опять&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить як можна влучно перекласти це слово україньско. Якщо ввести слово &quot;опять&quot; або &quot;снова&quot; в онлайн перекладач (наприклад, Гугл), то він видає один варіант перекладу - &quot;знову&quot;. А якщо ввести &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=ru&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=%D0%9D%D0%B5%20%D0%BE%D0%BF%D1%8F%D1%82%D1%8C%2C%20%D0%B0%20%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;повністю фразу&lt;/a&gt;, то він видає варіант &quot;Не знову, а знову&quot;, причому (мені це здається смішним) пише, що цей варіант перевірено і затверджено спільнотою Перекладача... На жаль, більше мені нічого знайти не вдалося.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо в українській мові є якийсь відповідник до такої жартівливої відповіді або ж її можна якось краще перекласти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-10T23:14:08.583" Title="Як перекласти російське &quot;не опять, а снова&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5650" PostTypeId="2" ParentId="5649" CreationDate="2019-04-15T21:37:21.047" Score="2" Body="&lt;p&gt;Одразу спадає на думку неймовірно поширений в мережі вислів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;Ніколи такого не було, і ось знову!&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%BD%D1%96%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B8+%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE+%D0%BD%D0%B5+%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%BE+%D1%96+%D0%BE%D1%81%D1%8C+%D0%B7%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%83%22&amp;amp;ei=pfm0XOqpL-XlrgTzyaSADQ&amp;amp;start=50&amp;amp;sa=N&amp;amp;ved=0ahUKEwiqkMeyh9PhAhXlsosKHfMkCdAQ8tMDCG0&amp;amp;biw=1366&amp;amp;bih=657&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ґуґл&lt;/a&gt; видає безліч результатів. У вжиток вислів вже увійшов, впізнаваний широкими масами. Вважаю, це найкращий відповідник.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-04-15T21:37:21.047" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5651" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5653" CreationDate="2019-04-16T09:24:50.627" Score="5" ViewCount="4524" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/inshe/ruxanka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt; є цікава каринка&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/5POIA.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/5POIA.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В ЗМІ також часто вживають саме слово &quot;руханка&quot; для означення виконання фізичних вправ, замість звичного слова &quot;зарядка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте в СУМ слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rukhanka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;руханка&lt;/a&gt;&quot; немає, а є лише &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zarjadka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зарядка&lt;/a&gt;&quot; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Фізичні вправи, які виконуються з метою оздоровлення організму&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;руханка&quot; є в таких словниках &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/35/53408/188113.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Орфографічний словник української мови,&lt;/a&gt; &#xA;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/57/53408/375742.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словар українського сленгу,&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53408/979614.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВТССУМ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53408/1066686.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Лексикон львівський&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якому слово варто надти перевагу вживання в офіційному мовлені? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2022-01-06T12:48:05.693" Title="Руханка чи зарядка?" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5652" PostTypeId="2" ParentId="5649" CreationDate="2019-04-16T09:57:37.627" Score="6" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Я не до кінця розумію сенс цієї російської відмовки. Але моє розуміння таке… Людина просто каже двічі те саме («не X, а X»), але в другій половині фрази застосовуючи більш рідковживаний, книжковий синонім — просто щоб на секунду спантеличити співрозмовника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Повністю ідентичним чином можна побудувати відповідь і в українській мові, застосувавши у другій половині фрази &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;«Словники України on-line», дивитися синоніми до слова «знову»&quot;&gt;якийсь більш рідковживаний синонім до &lt;em&gt;знову&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А: …знову.&lt;br&gt;&#xA;  Б: Не знову, а наново!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Я незгоден з &lt;a href=&quot;/q/5649#comment8707_5650&quot;&gt;думкою bytebuster&lt;/a&gt; про те, що російське &lt;em&gt;опять&lt;/em&gt; хтось вважає вульгарним. Можливо ця відмовка спрямована на те, щоб співрозмовник на секунду спантеличено замислився, а чи не вульгарне слово він сказав, але саме слово однозначно не є вульгарним (радше другий синонім є статистично менш уживаним). Але я навіть непевен, що ця фраза обов'язково передбачає саме такий спосіб спантеличення, адже вживаються й інші варіанти, наприклад, &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%BD%D0%B5+%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0+%D0%B0+%D0%BE%D0%BF%D1%8F%D1%82%D1%8C%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«не снова, а опять»&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Можна не застосовувати ту саму формулу (заперечення, за яким навмисне йде самосуперечлива фраза, через що співрозмовник розуміє, що це просто жарт), а навпаки, погодитися й додати &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;«Словники України on-line», дивитися фразеологізми до слова «знову»&quot;&gt;якусь приповідку за значенням «знову»&lt;/a&gt;, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А: …знову.&lt;br&gt;&#xA;  Б: Ага, знов за рибу гроші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У такому форматі підходить і &lt;a href=&quot;/a/5650&quot;&gt;варіант, запропонований P.Vovk&lt;/a&gt;, і щось банальніше типу «він/вона/воно/вони [той, кого обговорюють] знов за своє». (Російською ще знаю &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BE%D0%BF%D1%8F%D1%82%D1%8C_%D0%B4%D0%B2%D0%B0%D0%B4%D1%86%D0%B0%D1%82%D1%8C_%D0%BF%D1%8F%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;опять двадцать пять&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-04-16T09:57:37.627" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5653" PostTypeId="2" ParentId="5651" CreationDate="2019-04-16T15:09:13.313" Score="3" Body="&lt;p&gt;Заперечую. В &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%80%D1%83%D1%85%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; вже цілком можливо, що є або буде слово руханка:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;РУ́ХАНКА&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гімнастика, фізичні вправи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То Наталка прала на річці. Запнута кулинкою, орудувала на сонці над водою, як вправний&#xA;спортсмен на вранішній &lt;strong&gt;руханці&lt;/strong&gt;. (І. Багряний)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;“Як я маю зайвий час, читаю радо, графине”. “І добре робите, мій пане, сказав доктор. –&#xA;Філософія – це гімнастика мозку, &lt;strong&gt;руханка&lt;/strong&gt;, як тепер говорять. (Б. Лепкий)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само у корпусі знаходимо 502 результати на слово &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac14_full&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;keyword=%D1%80%D1%83%D1%85%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&amp;amp;attrs=word%2Ctag&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=s%2Cg&amp;amp;refs=doc%2C%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.authTrans%2C%3Ddoc.born&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;c_customrange=1&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22iquery%22%2C%22arg%22%3A%22%D1%80%D1%83%D1%85%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22iqueryrow%22%2C%22iquery%22%3A%22%D1%80%D1%83%D1%85%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0%22%7D%2C%22id%22%3A7540%7D%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;руханка&lt;/a&gt;, його використовують Вільде, Самчук, Рубчак, Тарнавський, Москалець, Дереш й інші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, у &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=32181&amp;amp;page=1041&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зарядки&lt;/a&gt;&amp;quot; значення &amp;quot;фізичні вправи&amp;quot; — друге, а в &amp;quot;руханки&amp;quot; — перше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можете використовувати те слово, яке вам більше до вподоби. Я особисто віддаю перевагу саме руханці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В офіційному мовленні варто використовувати &amp;quot;зарядка&amp;quot;, аж доки не пересвідчимось, що в СУМ-20 слово &amp;quot;руханка&amp;quot; вже нормативне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2022-01-06T12:48:05.693" LastActivityDate="2022-01-06T12:48:05.693" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5654" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-16T17:52:39.140" Score="4" ViewCount="709" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53394/356843.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник фразеологізмів&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;вси́пати по пе́рше (по шо́сте) число́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; кому і без додатка. Суворо покарати, провчити кого-небудь. — Кинувся кожен: де Маковей? Де&#xA;телефоніст? Розшукати негайно! Всипати по перше число! (О. Гончар); —&#xA;Я вам покажу “точно”! — спалахнув Гречкун.— Чого не доповіли про&#xA;готовність батальйону? Я вам всиплю по шосте число! Я вас навчу&#xA;воювати (Ю. Бедзик).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли говорять &amp;quot;всиплю по перше число&amp;quot;, то зрозуміло, що чекати на сильне покарання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яке походження вислову? Чомусаме перше (шосте) число?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-05-10T21:45:25.053" Title="Походження вислову &quot;всипати по перше число&quot;" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5655" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5675" CreationDate="2019-04-16T18:10:45.130" Score="6" ViewCount="612" Body="&lt;p&gt;Я не розумію, як саме вживати ці слова. Наприклад, &quot;чого ти нервуєш, заспокойся - все буде добре&quot;. На мою думку, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;нервувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; може хтось інший, а не ти сам себе. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Визначення з СУМ запутали ще більше&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nervuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Нервувати&lt;/a&gt;1. неперех. Те саме, що нервуватися. &#xA;  2. перех. Приводити кого-небудь у стан нервового збудження, роздратування; прикро вражати чим-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nervuvatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Нервуватися&lt;/a&gt; Бути в стані збудження, хвилювання, роздратування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B2%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F#%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%81%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D1%96%D0%B20&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; подає обидва слова як синоніми. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи потрібно розмежовувати вживання слів? Чи вони абсолютні синоніми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2019-04-24T14:42:15.083" Title="Нервувати і нервуватися - різниця вживання" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5656" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5657" CreationDate="2019-04-16T18:41:28.497" Score="3" ViewCount="199" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/inshe/anitelen&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова - ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/bXrAtm.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/bXrAtm.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-20&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=1224&amp;amp;page=52&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Анітелень&lt;/a&gt; пред., розм. Варіант слова нітелень, уживаний для&#xA;  підсилення; ні слова, ні звуку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить яке походження має дане слово? Адже в ЕСУМ його не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-05-09T13:00:27.850" LastActivityDate="2019-07-26T20:32:15.580" Title="Походження слова &quot;анітелень&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5657" PostTypeId="2" ParentId="5656" CreationDate="2019-04-17T07:17:28.937" Score="5" Body="&lt;p&gt;В ЕСУМ слово таки є. Ось:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/twdx4.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/twdx4.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, це звуконаслідувальне утворення, звідти й походить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-07-26T20:32:15.580" LastActivityDate="2019-07-26T20:32:15.580" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5658" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-17T09:25:54.420" Score="5" ViewCount="423" Body="&lt;p&gt;Неодноразово чула вживання слова &quot;фаркоп&quot; для означення &quot;пристроя на автомобілі для кріплення причіпа&quot; (своїми словами).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Визначення знайшла на сайті магазина &lt;a href=&quot;http://farkopmarket.com.ua/index.php/uk/statti/85-dlia-choho-potriben-farkop.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Farkopmarket&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;фаркоп – це тягово – зчіпний пристрій (ТЗП), який використовують для&#xA;  зчеплення автомобіля з причіпом. Саме завдяки фаркопу  можна&#xA;  перевозити вантажі які не вміщаються у багажник автомобіля.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте в жодному словнику слова &quot;фаркоп&quot; не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи нормативно використовувати дане слово для письма? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-05-12T12:28:02.820" LastActivityDate="2019-05-12T12:28:02.820" Title="Фаркоп - нормативне слово?" Tags="|вживання-слів|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5659" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5660" CreationDate="2019-04-17T09:44:37.283" Score="3" ViewCount="663" Body="&lt;p&gt;Цікавить синоніми до слова &amp;quot;ракушка&amp;quot;. В контексті: &amp;quot;Люблю на березі моря збирати ракушки&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Саме слово &amp;quot;ракушка&amp;quot; є в СУМ, але з позначкою діалектне&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rakushka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ракушка&lt;/a&gt; и, жін., діал. Черепашка (у 1, 2 знач.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/cherepashka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Черепашка&lt;/a&gt; &lt;em&gt;1.Загальновживана назва слимаків, молюсків і т. ін. із&#xA;стулчастим або іншим твердим захисним покриттям.&#xA;2. Тверде захисне покриття деяких безхребетних тварин (слимаків, молюсків і т. ін.) у вигляді стулок або витої коробочки.&lt;/em&gt; //  Стулки,&#xA;уламки стулок з такого покриття. //  збірн. Скупчення, поклади в&#xA;якомусь місці такого твердого покриття та його уламків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;ент. Невелика хоботна комаха, що є небезпечним шкідником злакових культур.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Зменш.-пестл. до черепаха.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо замінити слово &lt;em&gt;&amp;quot;ракушка&amp;quot;&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;&amp;quot;черепашка&amp;quot;&lt;/em&gt; не зовсім зрозуміло, що саме збираєш.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яким не діалетним словом (синонім) замінити &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;ракушка&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, в значенні &lt;em&gt;&amp;quot;тверде захисне покриття деяких безхребетних тварин (слимаків, молюсків і т. ін.) у вигляді стулок або витої коробочки.&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-04-17T12:57:06.710" Title="Синонім до слова &quot;ракушка&quot;" Tags="|синоніми|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5660" PostTypeId="2" ParentId="5659" CreationDate="2019-04-17T12:57:06.710" Score="6" Body="&lt;p&gt;Думаю, Вам може підійти слово &quot;мушля&quot; - це той самий захисний скелетний утвір, що вкриває тіло багатьох молюсків, плечоногих та деяких ракоподібних. Згідно з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mushlja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;, мушля є синонімом до &quot;черепашка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1199" LastActivityDate="2019-04-17T12:57:06.710" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5661" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-18T05:24:08.817" Score="5" ViewCount="2073" Body="&lt;p&gt;Чи правильно написати: &lt;em&gt;Іванова, проживаючого ...&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи тільки: &lt;em&gt;Іванова, який проживає...&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2023" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-04-18T06:18:18.610" LastActivityDate="2019-04-21T15:18:56.133" Title="Чи правильно вживати активний дієприкметник у цьому випадку?" Tags="|дієприкметники|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5662" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-18T05:27:35.100" Score="2" ViewCount="59" Body="&lt;p&gt;В супермаркетах на цінниках вказана назва &quot;туррон&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%83%D1%80%D1%80%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;  містить статтю &quot;Турро&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Турро́ або торро́ (кат. torró, вимова літературною каталанською&#xA;  [tu'ro], у Валенсії вимовляється [to'ro]) — типова страва кухні&#xA;  каталанських країн, зокрема валенсійської кухні. Турро популярний&#xA;  також в Іспанії, іспаномовна назва — турро́н (ісп. turrón).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо я правильно зрозуміла, то залежно від того, з якої мови робити переклад, правильні будуть всі три назви — турро, торро та туррон. Підтвердження цього припущення в інших джерелах не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке слово варто вибрати для вживання, якщо в словниках української мови їх немає? Чи сміливо можна використовувати всі три варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-04-18T18:33:58.357" LastActivityDate="2019-05-10T23:27:46.243" Title="Туррон, торро, турро - як правильно?" Tags="|вживання-слів|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5663" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5674" CreationDate="2019-04-18T05:36:52.597" Score="11" ViewCount="29351" Body="&lt;p&gt;Дедалі частіше чую вживання слів &amp;quot;крафтовий/крафтова&amp;quot;, але не розумію що воно означає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, крафтовий сир, крафтова пекарня, крафтове пиво.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://cheesemandry.com/craftcheese/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Неофіційне джерело про крафтовий сир&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що ж то за такий солодкий крафт? Ми більше любимо замінювати це слово&#xA;рідним українським – ремісничий. Від слова ремесло. А що таке ремесло?&#xA;Ремесло – це дрібне, невеличке виробництво, яке базується на ручній&#xA;праці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, можна сказати ремісничий сир, ремісниче пиво, реміснича пекарня. Якось дивно звучить. Офіційних джерел не знайшла.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що означає &amp;quot;крафтовий&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-05-10T22:34:23.637" Title="Що означає слово &quot;крафтовий&quot;?" Tags="|значення-слів|прикметники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5664" PostTypeId="2" ParentId="5661" CreationDate="2019-04-18T05:44:04.723" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/dieprukmetnuku-iz-zakinchennyamu-achuj,-yachuj,-uchuj,-yuchuj-vzhuvatu-chu-ni&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Мова- ДНК нації&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Йдеться про дієприкметники, що закінчуються на -ачий, -ячий, учий,&#xA;-ючий (бачачий, спляча, слабнучий, читаючий). Більшість мовознавців, зокрема Олена Курило, Борис Антоненко-Давидович, Юрій Шевельов,&#xA;Олександр Пономарів, Святослав Караванський, радили й радять уникати&#xA;їх, оскільки вони є невластивими українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/dieprukmetnuku-iz-zakinchennyamu-achuj,-yachuj,-uchuj,-yuchuj-slovnuchok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Дієприкметники із закінченнями -ачий, -ячий, -учий, -ючий: словничок&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;подорожуючий --- який подорожує, подорожній і мандрівник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За аналогією, краще написати &lt;em&gt;&amp;quot;Іванов, який проживає...&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-04-18T05:44:04.723" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5665" PostTypeId="1" CreationDate="2019-04-18T06:44:44.930" Score="6" ViewCount="3381" Body="&lt;p&gt;Знайома з Вінницької області,завжди говорть- &quot;постав зошит/книжку на стіл&quot;&#xA;Я вважаю, що зошит/книжку можна лише положити на стіл.&#xA;Тобто, горизонтально - &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polozhyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;положити&lt;/a&gt;, вертикально-&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postavyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;поставити.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, як правильно говорити, так і не знаю. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastActivityDate="2022-10-28T12:32:52.140" Title="Поставити чи положити" Tags="|вживання-слів|дієслова|" AnswerCount="4" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5666" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5668" CreationDate="2019-04-18T06:59:40.223" Score="4" ViewCount="5938" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53409/361186.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологічний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;підклада́ти (підсува́ти, підставля́ти і т. ін.) / підкла́сти&#xA;(підсу́нути, підста́вити і т. ін.) свиню́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; кому. Навмисне чи ненароком&#xA;завдавати кому-небудь прикрощів, чинити підлість або діяти підступно&#xA;проти когось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить, як виник даний фразеологізм? Чому підкласти саме свиню, а не іншу тварину?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1467" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-04-19T17:18:04.017" Title="Походження фразеологізму &quot;підкласти свиню&quot;" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5667" PostTypeId="2" ParentId="5661" CreationDate="2019-04-18T08:42:06.307" Score="2" Body="&lt;p&gt;Погляди різних мовознавців на активні дієприкметники різняться: дехто зовсім відмовляє їм у праві бути частиною української мови, дехто приймає лише ті, що більш-менш укоренилися (є в словниках), а інших намагається уникати. Загалом мовознавці сходяться в тому, що активні дієприкметники не дуже властиві українській мові, але хтось сприймає це  суворіше, а хтось м'якіше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки я не бачу &lt;em&gt;проживаючий&lt;/em&gt; у жодному словнику — навіть у тих, що містять інші слова на &lt;em&gt;-ачий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ячий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-учий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ючий&lt;/em&gt; (наприклад: &lt;em&gt;бажаючий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;оточуючий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;функціонуючий&lt;/em&gt; — які, однак, теж не бездоганні й оточені суперечками), зокрема ані в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словнику української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;, ані в &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словниках України on-line»&lt;/a&gt; — я б наполегливо рекомендував використовувати варіант «що проживає» / «який проживає».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Сказане в попередньому абзаці стосується й дієслова &lt;em&gt;мешкати&lt;/em&gt; — жоден відомий мені словник не містить слова &lt;em&gt;мешкаючий&lt;/em&gt;, тому я наполегливо раджу вживати «що мешкає» / «який мешкає», а не &lt;em&gt;мешкаючий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-04-18T09:01:36.357" LastActivityDate="2019-04-18T09:01:36.357" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5668" PostTypeId="2" ParentId="5666" CreationDate="2019-04-19T14:19:27.593" Score="3" Body="&lt;p&gt;Існує декілька версій:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Релігійна&lt;/strong&gt;. Відомо, що мусульманам не можна їсти свинину, тому якщо такій людині під час їжі подавали страву зі свинини, це ображало його релігійні почуття (тотбто хтось чинив йому підлість таким способом).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Походження від &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B0_%D1%83_%D1%81%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гри в свинки&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. За правилами цієї гри:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кожен гравець у колі має перед собою ямку, в яку тикає кінцем палиці.&#xA;  Посередині кола трохи більша ямка, в яку той, що перебуває за колом,&#xA;  намагається загнати м'яча за допомогою палиці. Гравці, що стоять&#xA;  колом, намагаються не пустити м'яча в ямку посередині.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але, відбиваючи його палицею, кожен учасник повинен одразу ткнути її&#xA;  на своє місце, бо &lt;strong&gt;той, хто «пасе свиню», заволодіє місцем, ставлячи у&#xA;  вільну ямку свою палицю. Гравець, чиєю ямкою заволоділи, починає&#xA;  «пасти свиню».&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, в той момент, коли гравець заволодіває чужим місцем він &quot;підкладає свиню&quot; іншому гравцеві.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Історична&lt;/strong&gt;. Існував такий бойовий порядок, який називався &quot;свиня&quot;. Цитую &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F_%D0%BA%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%B8#%D0%9A%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%B0_%D0%B2_%D0%97%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D0%84%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпеідію&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У Західній Європі ( VIII - IX століття) головне значення в боях, з&#xA;  причини відсутності сильної піхоти, набула лицарська кіннота. Озброєні&#xA;  важкими списоми і мечами, закуті в броню лицарі (але ще без коней),&#xA;  атакували противника, шикуючись у лінію або клином. Улюбленою формою&#xA;  бойового порядку лицарського війська був усічений клин («&lt;strong&gt;свиня&lt;/strong&gt;»),&#xA;  передні ряди якого становили добірні лицарі, що рухалася за головним&#xA;  клином піхота і прикривалася з флангів і тилу 2-3 шеренгами важких&#xA;  вершників. Піхота довершувала розгром супротивника, подавленого ударом&#xA;  щільної маси лицарів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про цей бойовий порядок можна прочитати і в роботі А. Н. Нестеренко &quot;&lt;a href=&quot;http://history.milportal.ru/sovremennye-traktovki-boevogo-poryadka-rycarskoj-kavalerii-srednevekovya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Современные трактовки боевого порядка рыцарской кавалерии Средневековья&lt;/a&gt;&quot; і в СУМі (посилання у 4-ій версії). Такий вид наступу вважався досить грізним та завдавав противнику багато &quot;прикрощів&quot;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Картярська гра&lt;/strong&gt;. В СУМі пише, що &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/svynja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;свиня&lt;/a&gt;&quot; має ще й значення &quot;рід картярської гри&quot;. І тут же, знизу, дається фразеологізм &quot;Підкладати (підкласти, підсувати, підсунути, підставляти, підставити і т. ін.) свиню&quot;. Також на &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/pokhodzhennja_frazeologizmiv/5-1-0-74&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;офіційному сайті української мови&lt;/a&gt; пише, що цей фразеологізм походить від картярської гри. На жаль, сам я в таку гру ніколи не гра та інформації про неї мені знайти не вдалося.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Книжна&lt;/strong&gt;. За цією версією фразеологізм походить з книги &lt;a href=&quot;https://www.ukrlib.com.ua/world/printit.php?tid=3979&amp;amp;page=87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ф. Рабле «Гаргантюа й Пантагрюель»&lt;/a&gt;, а саме:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тоді, на брата Жановий розказ, теслі змайстрували великанську Льоху і&#xA;  поставили її на судно з кухлем. Склепали цю свиню і справді замашно:&#xA;  важкі гармати, поставлені на неї кружкома, плювалися камінними ядрами&#xA;  і чотиригранними крицевими списами, і нутрина її була така, що під її&#xA;  прикриттям могли битися понад двісті душ, і зроблена була Льоха за&#xA;  модлом Льохи Ларіольської, завдяки якій англійці за царювання юного&#xA;  короля французького Карла VI взяли Бержерак.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наводжу імена завзятих і хоробрих кухарів, залізлих у цю Льоху, ніби в&#xA;  троянського коня...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто герої зробили велику свиню, залізли туди і, у вирішальний момент битви, завдали противнику поразки.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-04-19T17:18:04.017" LastActivityDate="2019-04-19T17:18:04.017" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5670" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5671" CreationDate="2019-04-20T12:57:58.310" Score="7" ViewCount="723" Body="&lt;p&gt;Підкажіть, будь ласка, як правильно скоротити назви у програмці для генерування звітів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є обмежене місце і повністю слова написати не виходить (англ. використовуються Sum, Avg).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переглядав у словниках скорочень, таких слів не вдалося знайти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поки що, як варіант розглядаю таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Всього - Всг.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У середньому - Срд.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У середньому годин - Срд.Год.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але можливо є кращі варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2029" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-05-13T09:57:51.880" LastActivityDate="2019-05-13T12:02:17.307" Title="Скорочення &quot;Всього&quot; та &quot;у середньому&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|скорочення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5671" PostTypeId="2" ParentId="5670" CreationDate="2019-04-20T19:00:27.850" Score="7" Body="&lt;p&gt;Раџу використовувати технічні словники, де можливі такі слова. Наприклад &lt;a href=&quot;https://www.microsoft.com/en-us/language/Search?langID=799&amp;amp;Source=true&amp;amp;productid=0&amp;amp;searchTerm=*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник Microsoft&lt;/a&gt;ʼа перекладає так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&#xA;Avg | Сер. &#xA;      Серед. &#xA;      Срдн &#xA;     (від &lt;i&gt;середнє&lt;/i&gt;)&#xA;Sum | Сум&#xA;      Сума&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, як видно, не дуже внормовано, однак маємо приклади. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-05-13T12:02:17.307" LastActivityDate="2019-05-13T12:02:17.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5674" PostTypeId="2" ParentId="5663" CreationDate="2019-04-22T20:34:53.377" Score="11" Body="&lt;p&gt;Слово &quot;крафтовий&quot; є запозиченим з англійської. Там це слово у контексті пивоваріння означає пиво виготовлене малими партіями незалежними пивоварами (на відміну від пива виготовленого відомими брендами великими партіями). Джерело: &lt;a href=&quot;https://www.brewersassociation.org/statistics/craft-brewer-defined/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.brewersassociation.org/statistics/craft-brewer-defined/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я думаю, найближчий за сенсом український відповідник - словосполучення &quot;власного виробництва&quot;. Заклади харчування можуть пропонувати своїм клієнтам &lt;em&gt;випічку власного виробництва&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;пиво власного виробництва&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="710" LastActivityDate="2019-04-22T20:34:53.377" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5675" PostTypeId="2" ParentId="5655" CreationDate="2019-04-23T10:15:50.297" Score="7" Body="&lt;p&gt;Хоч СУМ вважає &quot;нервувати&quot; тим самим, що й &quot;нервуватися&quot;, декілька інших джерел вказують на це як на помилку. Словопедія &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53405/25800.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;cтверджує&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Часом &quot;нервувати&quot; використовують у не властивому йому значенні: “Вона&#xA;  помітно нервувала і час від часу зиркала у вікно” (Петро Панч).&#xA;  Нервувати людину може щось чи хтось інший, а не вона саму себе:&#xA;  “Особливо це чомусь нервувало, непокоїло Никанора” (Іван Ле).  Якщо&#xA;  треба передати стан збудження, роздратування, тоді доречне слово&#xA;  нервуватися: “Бжеський нервувався і, чекаючи на відповідь,&#xA;  роздратовано тарабанив пальцями по столу” (Зінаїда Тулуб).  Читаємо в&#xA;  газеті: “У кабінеті слідчого Пархомчук нервує і ніяк не збереться з&#xA;  думками”. Дієслово нервувати означає “приводити кого-небудь у стан&#xA;  збудження, роздратування, прикро вражати”. Однак тут мовиться, що&#xA;  Пархомчук сам у такому стані, отже, він не нервує, а нервується. Так і&#xA;  потрібно було написати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=21154&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літературне місто&lt;/a&gt; цю пару віднесли до cкладних випадків українського слововживання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А на ресурсі &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/paronimu/nervuvatu-j-nervuvatusya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мова – ДНК нації&lt;/a&gt; цій парі присвятили окремий графічний слайд:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/UGxfLm.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/UGxfLm.png&quot; alt=&quot;&amp;quot;Нервувати й нервуватися&amp;quot;&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, схиляюся до думки, що ці слова варто розділяти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1199" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-04-24T14:42:15.083" LastActivityDate="2019-04-24T14:42:15.083" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5676" PostTypeId="1" CreationDate="2019-05-01T14:03:20.323" Score="6" ViewCount="463" Body="&lt;p&gt;I hope such a question would be permitted even though I'm afraid it might be a bit too general. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For context: I'm in my mid 20s, and I grew up a Russian speaker (living in Canada so it's not like I hear the language on the street) even though all my relatives are from Ukraine (Kyiv or Chernihiv). It's just what language has been spoken at home for many generations. But it's not like there was no exposure to Ukrainian either because there were always &lt;em&gt;some&lt;/em&gt; books in Ukrainian, or even music.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I've always been curious about Ukrainian, and I've made a point especially following 2014 to learn a bit. I listen to music in Ukrainian and sometimes come across stuff written in Ukrainian. For example, as long as it's not too technical I can get the general idea of something written in Ukrainian on this site. I'm better at reading than oral comprehension - partially because it gives me time to think through pitfalls (e.g. питання has nothing to do with torture) or watch for what would sort of work in Russian but not in common speech (e.g. місяць / месяц for Moon).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;To me, online resources for learning Ukrainian seem to be geared to someone with no knowledge of any Slavic language. Because I'm comfortable in Russian, I feel like it simultaneously gives me a big advantage from similarity in vocabulary and grammar and a big disadvantage because of differences in vocabulary and grammar. If I were to try to write all this out in Ukrainian, I fear it would come out as ungrammatical Ukrainian with Russian calques and maybe some Russian words with a vowel changed to і. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My question is thus: are there any resources online that would be helpful for a Russian speaker to improve on their Ukrainian? Or, is there any advice for someone in my situation?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2064" LastActivityDate="2019-05-01T19:43:42.280" Title="Learning Ukrainian as a Russian speaker" Tags="|вивчення-мови|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5678" PostTypeId="2" ParentId="5676" CreationDate="2019-05-01T17:49:25.100" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ukrainian and Russian languages are quite close. Although the Russian languages isn't the closest one to the Ukrainian language, never-the-less from practical point of view they're relatively close: they're both Slavic (and even both East Slavic) and Russians often can partially understand Ukrainian and even you said that with your Russian background you partially understand Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;My point of view is that gives you a great advantage. You can skip the steps that adults are usually starting with when trying to learn a completely new language and immediately go to the last (and the most efficient) step — &lt;strong&gt;practice&lt;/strong&gt;. Read Ukrainian literature, watch Ukrainian movies (or movies with Ukrainian dubbing), speak with Ukrainian friends. Additional advantage for you is that many Ukrainians understand/speak Russian (often it's considered as disadvantage by Ukrainians, because the most probable reason for that is not just the proximity of the languages, but the fact that for years, decades or even centuries there was some pressure to make Ukrainians to speak Russian, but personally for you that's an advantage) and many young Ukrainians understand/speak English, so if during your practice you can't express your thoughts in clear Ukrainian (but with parts in Russian or English) you would be understood anyway.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There are some sites that can correct your writing (e.g. &lt;a href=&quot;https://lang-8.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Lang-8&lt;/a&gt;) — but communicating with some Ukrainian friends (if you have or can get ones) looks as more efficient way for me.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;P.S.: Sorry for quite subjective and non-specific answer.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;P.P.S.: As for finding Ukrainian conversational partners… &lt;a href=&quot;/users/1249?tab=profile&quot;&gt;Oleksandra Mazur&lt;/a&gt; expressed a proposition to help you via messaging in her &lt;a href=&quot;/a/5677&quot;&gt;deleted answer&lt;/a&gt;. Sadly, her answer was deleted because it didn't fit StackExchange; and StackExchange doesn't feature personal messages; never-the-less if contact her (e.g. via Facebook) she might try to help you.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-05-01T19:43:42.280" LastActivityDate="2019-05-01T19:43:42.280" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5679" PostTypeId="2" ParentId="3623" CreationDate="2019-05-02T05:01:15.613" Score="1" Body="&lt;p&gt;В тому ж самому словнику з 1ї відповіді є приклад вживання «відкривати очі» у Т. Шевченко (пункт 5, 2 підпункт) саме у значенні розтуляти, розплющувати.&#xA;Є й інші приклади вживання такого словосполучення в українській літературі.&#xA;Тобто можна вживати обидва варіанти!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2065" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-06T03:38:49.463" LastActivityDate="2020-05-06T03:38:49.463" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5680" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5681" CreationDate="2019-05-04T17:31:34.923" Score="-3" ViewCount="199" Body="&lt;p&gt;Як перекласти &quot;применимый&quot; одним словом? &quot;Застосовний&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2069" LastActivityDate="2019-05-05T11:56:55.313" Title="Переклад слова &quot;применимый&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="10" ClosedDate="2019-05-05T12:04:25.700" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5681" PostTypeId="2" ParentId="5680" CreationDate="2019-05-05T11:56:55.313" Score="5" Body="&lt;p&gt;&quot;Застосовний&quot; є правильним перекладом. Важливе уточнення - в російській мові це слово є &lt;em&gt;дієприкметником&lt;/em&gt;, але при перекладі перетворюється на &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/162&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;процесовий прикметник&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗАСТОСО́ВНИЙ&#xA;  , а, е.&#xA;  Який можна застосувати, використати&#xA;  . Це поміж людьми Цвичок дурний, а довідки із психушки у нього нема. Так що закон застосовний до нього, як і до будь-кого іншого&#xA;  (М. Матіос)&#xA;  ;&#xA;  Метод застосовний для систем нелінійних алгебраїчних рівнянь, які описують сім'ю екстремалей&#xA;  (з наук. літ.)&#xA;  ;&#xA;  Серед старозавiтних апокрифiв найбiльш розвинену фабулу мають апокрифiчнi казки про царя Соломона. Термiн “казка” цiлком застосовний до цих легенд&#xA;  (з навч. літ.)&#xA;  .&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(з словника &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=32769&amp;amp;page=1054&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=32769&amp;amp;page=1054&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не виключено, що цей переклад є відносно новим словом (перші згадки в науковій літературі з початку ХХ століття):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«всі ці положення цілком застосовні і до Росії 1905 року» — в перекладі 1916 року книги Леніна 1905 року; друге — «всебічне вивчання природи матиме величезне застосовне економічне значіння» — з видання «Охорона пам'яток природи на Україні» 1927 року&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(зі слів &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/5680/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D1%8B%D0%B9?noredirect=1#comment8756_5680&quot;&gt;@Sasha&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2069" LastActivityDate="2019-05-05T11:56:55.313" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5683" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5689" CreationDate="2019-05-08T09:08:54.777" Score="11" ViewCount="181" Body="&lt;p&gt;В якому рецензованому словнику можна знайти сучасну українську інтернет мову? Наприклад, для російського слова &quot;лол&quot; &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BB%D0%BE%D0%BB&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;стаття на Wikitionary&lt;/a&gt; посилається на &quot;Словарь языка интернета.ru / под редакцией М. А. Кронгауза.&quot;, але український варіант &quot;ліл&quot; ніде обґрунтувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2069" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-09-09T22:48:15.187" LastActivityDate="2022-09-09T22:48:15.187" Title="Українські меми в словниках?" Tags="|словники|сленг|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5684" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5687" CreationDate="2019-05-08T10:08:02.153" Score="5" ViewCount="93" Body="&lt;p&gt;Останнім часом намагаюся пильнувати свою українську. Почитав і зрозумів, що rating = ступінь. Згодні чи я не правий?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для прикладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Рейтинг кандидатів - Ступені кандидатів&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сортувати за рейтингом - Сортувати за ступенем&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи справді можна використовувати це слово у вказаних вище прикладах? Мені до вподоби.&#xA;Дякую усім, хто відгукнеться.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-05-08T10:19:29.263" LastActivityDate="2019-05-10T19:04:17.220" Title="Рейтинг? Чи ступінь?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="3" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5686" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5688" CreationDate="2019-05-10T17:12:02.463" Score="9" ViewCount="137" Body="&lt;p&gt;Do the Ukrainian have any verbs, whose past tense forms base on the lexical root, that differs from the lexical root of the infinitive form (by analogy with the Latin verb &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/fero#Latin&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;fero&lt;/a&gt; &gt; tuli)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2078" LastActivityDate="2019-05-13T10:27:07.527" Title="The lexical root of the past tense forms differs from the lexical root of the infinitive form" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5687" PostTypeId="2" ParentId="5684" CreationDate="2019-05-10T18:42:08.487" Score="2" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stupinj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ступінь&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; уживають для позначення того, наскільки далеко зайшов якийсь процес (&lt;em&gt;ступінь розвитку, деградації, забруднення, окиснення&lt;/em&gt; тощо) або наскільки виражена якась характеристика (&lt;em&gt;ступінь свободи, ризику, довіри, надійності&lt;/em&gt; тощо). Причому для характеристик зазвичай використовують таких, що не виражається числами (наприклад, ніхто не каже &lt;em&gt;ступінь швидкості, відстані, ваги, вартості&lt;/em&gt; тощо; тобто це слово, на мій погляд, «очислює» характеристику, роблячи з більш якісної характиристики більш кількісну, тому для кількісних нема сенсу застосовувати). Це моя власна інтерпретація тих значень із «Словника української мови», які більш-менш підходять; є й інші значення слова, але вони, по-моєму, зовсім не підходять до оговорюваного контексту. Є ще таке слово &lt;em&gt;міра&lt;/em&gt;, що частково подібне за значенням: &lt;em&gt;міра інтенсивності, надійності, забруднення&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/rejtyngh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рейтинг&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; у «Вільному тлумачному словнику» означують приблизно так: (1) оцінка успішності когось чи чогось [я б ще до цього додав — за якоюсь шкалою]: &lt;em&gt;рейтинг країни&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рейтинг кандидата&lt;/em&gt; тощо; (2) список чогось/когось, упорядкований за певною оцінкою: &lt;em&gt;рейтинг тенісисток&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рейтинг країн&lt;/em&gt; тощо. Слід зазначити, що «Вільному тлумачному словнику» не є офіційно виданим словником (його не роблять під егідою якогось наукового товариства, він не зазначає редакторів/укладачів і т.ін.). Але в цьому випадку його тлумачення видаються мені доволі влучними (хоч я їх і дещо вточнив у переказі).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Рейтинг кандитата&lt;/em&gt; — це &lt;em&gt;міра (ступінь) успішності (чи якоїсь іншої характеристики) кандидата&lt;/em&gt;, я б сказав так. Але я не бачу підстав застосовувати слово &lt;em&gt;ступінь&lt;/em&gt; до самого &lt;em&gt;кандидата&lt;/em&gt;, адже &lt;strong&gt;кандидат не є ані процесом, ані характеристикою&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще таке слово — &lt;em&gt;рівень&lt;/em&gt;. Його застосовують до явищ (&lt;em&gt;рівень безробіття, шуму, радіації, життя&lt;/em&gt; тощо), але фактично його можна застосовувати й до людей: &lt;em&gt;покажи мені свій рівень, його рівень вищий за твій&lt;/em&gt; — можливо, це переносне значення або тут маються на увазі якісь додаткові слова (&lt;em&gt;рівень підготовки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інтелектуальний рівень&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фізичний рівень&lt;/em&gt;), але так кажуть.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак це слово я мушу визнати неповним замінником слова &lt;em&gt;рейтинг&lt;/em&gt; теж. Бо слово &lt;em&gt;рейтинг&lt;/em&gt; передбачає певну &lt;strong&gt;оціностість&lt;/strong&gt; (рейтинг тенісистки, кандидата тощо — це не обов'язково її/його об'єктивний рівень, це лише чиясь, можливо справедлива, а можливо, й несправедлива, оцінка). Водночас &lt;em&gt;рівень&lt;/em&gt; радше натякає на об'єктивність, ніж на суб'єктивність.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-05-10T19:04:17.220" LastActivityDate="2019-05-10T19:04:17.220" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5688" PostTypeId="2" ParentId="5686" CreationDate="2019-05-10T19:02:11.123" Score="7" Body="&lt;p&gt;As I can see, the verb &lt;strong&gt;ferō&lt;/strong&gt; changes lexical root not just when it has just &lt;em&gt;past tense&lt;/em&gt; but exactly when &lt;em&gt;perfect past tense&lt;/em&gt;, because &lt;em&gt;imperfect&lt;/em&gt; is also past tense. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian like others Slavic languages (for example Polish, Russian) has almost total similar system but with one different: verb can have only one mode which is imperfect or perfect, and all of them have infinitive form. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;And here Ukrainian like &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Grammatical_aspect_in_Slavic_languages&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;others Slavic languages&lt;/a&gt; has many ways to change imperfect verbs to perfect via:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;add or remove &lt;strong&gt;prefix&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;світити – &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt;світити, вабити – &lt;strong&gt;при&lt;/strong&gt;вабити&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;add, remove or change &lt;strong&gt;suffix&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;повтор&lt;strong&gt;юва&lt;/strong&gt;ти – повтор&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;ти, допом&lt;strong&gt;ага&lt;/strong&gt;ти – допом&lt;strong&gt;ог&lt;/strong&gt;ти&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;alternating &lt;strong&gt;sounds&lt;/strong&gt; at the root: &lt;em&gt;зб&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;рати – з&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;брати&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;change of &lt;strong&gt;emphasis&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;розк&lt;b&gt;и́&lt;/b&gt;дати – розкид&lt;strong&gt;á&lt;/strong&gt;ти, скл&lt;b&gt;и́&lt;/b&gt;кати – склик&lt;strong&gt;á&lt;/strong&gt;ти&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;and finally our theme, change of &lt;strong&gt;roots&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;брати – взяти, ловити – упіймати, заходити – зайти&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;And of course, count of these verbs is big enough.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;By the way, a changing of root but with saving main meaning is &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Suppletion&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;suppletion&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-05-13T10:27:07.527" LastActivityDate="2019-05-13T10:27:07.527" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5689" PostTypeId="2" ParentId="5683" CreationDate="2019-05-10T19:50:22.713" Score="8" Body="&lt;p&gt;На жаль, як такого (реальної книги) словника мемів українською мовою не існує. Однак, є сайт &lt;a href=&quot;https://drama.kropyva.ch/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Енциклопедія Драматика&lt;/a&gt; - &quot;&lt;em&gt;енциклопедія мемів, Інтернет-фольклору і різного цікавого з реального життя та просторів Мережі&lt;/em&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також маємо &lt;a href=&quot;http://ukrmemoria.com/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Файна Меморія&lt;/a&gt; — &quot;і&lt;em&gt;нтернет-енциклопедія, створена для лулзів. Канонічно вважається, що Файна Меморія - це енциклопедія інтернет-мемів&lt;/em&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На українській Вікіпедії є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%96%D0%BA_%D1%96%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5%D1%82-%D0%BC%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сторінка&lt;/a&gt; присвячена деяким мемам.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Залишається лише зібрати всі ці меми і випустити такий словник. Однак, чи це можливо, я не знаю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-10T19:50:22.713" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5690" PostTypeId="1" CreationDate="2019-05-10T20:49:49.800" Score="2" ViewCount="948" Body="&lt;p&gt;Нещодавно почув слово &quot;баська&quot;. Однак, не можу зрозуміти його значення, адже його немає в СУМ-11 та СУМ-20. А в Гугл пише, що &quot;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/1042-baska.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;баська&lt;/a&gt;&quot; - це назва вівці.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, варто зазначити, що це слово я почув на Вербну неділю і воно точно пов'язане з вербою. Проте не зрозумів чи люди так називають вербу чи її гілля? Чи, можливо, це якась діалектна назва &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kotyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;котиків&lt;/a&gt;&quot; (див. 3-є значення)? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2023-07-20T14:52:00.607" Title="Що таке &quot;баська&quot;?" Tags="|значення-слів|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5691" PostTypeId="2" ParentId="5654" CreationDate="2019-05-10T21:45:25.053" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я часто пишу, що точно встановити походження того чи іншого фразеологізму інколи неможливо. Однак, зазвичай є версії походження, так само як і з висловом &quot;вси́пати по пе́рше (по шо́сте) число́&quot;. Згідно до сайтів &lt;a href=&quot;http://moyaosvita.com.ua/istoriya/chomu-kazhut-vsipati-po-pershe-chislo/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Моя Освіта&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://tut-cikavo.com/krylati-frazy/640-vsipati-po-pershe-chislo-pokhodzhennya-virazu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут Цікаво&lt;/a&gt; (це не офіційні джерела, тому інформація не є на 100% достовірною):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За старих часів в школі учнів часто шмагали, іноді навіть без&#xA;  проступків з їх боку, просто для профілактики. Наставник міг проявити&#xA;  старанність у виховних роботах і діставалося учням часом дуже сильно.&#xA;  &lt;strong&gt;Таких учнів могли звільнити від шмагань, аж до першого числа наступного місяця&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також я наткнувся на &lt;a href=&quot;http://www.rudenko.ho.com.ua/Mova/CaseStudy/15.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;міні-твір&lt;/a&gt; з фразеологізмами, де пояснення цього вислову таке ж як і в попередніх джерелах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-10T21:45:25.053" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5692" PostTypeId="2" ParentId="1513" CreationDate="2019-05-10T22:17:02.723" Score="3" Body="&lt;p&gt;Набагато точніше це питання описується на російській &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%B3_(%D1%84%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%8F_%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, крім того там є посилання на джерела навідмінно від української версії. Згідно до поданої там інформації всі ці слова означають одне і те ж. Однак, слово &quot;Директорія&quot; вживалося раніше для позначення &quot;елемента файлової системи, призначений для організації ієрархії файлової системи&quot; і є транслітерацією англійського слова &quot;directory&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Термін &lt;strong&gt;папка&lt;/strong&gt; (англ. &lt;strong&gt;folder&lt;/strong&gt;) був введений для позначення&#xA;  об'єктів файлової системи в графічному користувацькому інтерфейсі&#xA;  шляхом аналогії з офісними папками. Він був вперше використаний в Mac&#xA;  System Software, яка передувала Mac OS, а в системах Windows — з&#xA;  виходом Windows 95. Ця метафора почала використовуватися в ОС Windows&#xA;  NT, Mac OS, Mac OS X, а також системах UNIX.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До виходу Windows 95 це поняття називалося словами &lt;strong&gt;каталог або ж&#xA;  директорія&lt;/strong&gt;, які є набагато влучнішими. Справа в тому, що слово папка&#xA;  можна перекласти англійською як file, що може викликати додаткову&#xA;  плутанину в головах некваліфікованих користувачів. Фізично існує&#xA;  різновид канцелярської папки, на яку можна нанести слово &quot;File&quot;, в&#xA;  розмовній мові вона також називається &quot;файл&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто папка, фолдер, директорія та каталог - це синоніми, просто слова папка та фолдер є сучаснішими.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="1505" LastEditDate="2019-05-11T07:48:58.080" LastActivityDate="2019-05-11T07:48:58.080" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5693" PostTypeId="1" CreationDate="2019-05-10T22:28:24.793" Score="2" ViewCount="669" Body="&lt;p&gt;Я не раз чув як в новинах вживали таке словосполучення як &quot;спікер Верховної ради&quot;, але нещодавно я задумався: &quot;А чому ЗМІ вживають запозичене слово &quot;спікер&quot;, якщо в україніській мові є слово &quot;речник&quot;?&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось наприклад, назва одніє статті з Радіо Свобода:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У Зеленського кажуть, що підстави для розпуску Ради є, &lt;strong&gt;спікер&lt;/strong&gt; Парубій&#xA;  стверджує – немає&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі є слова &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rechnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;речник&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spiker&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;спікер&lt;/a&gt;&quot;, однак не пише, що ці слова можуть мати синонімічне значення. Проте на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D1%96%D0%BA%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; є стаття &quot;Спікер&quot;, де пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Спі́кер (англ. Speaker, буквально — оратор, промовець, &lt;strong&gt;речник&lt;/strong&gt;) — в&#xA;  західних країнах голова законодавчих зборів, політичного органу,&#xA;  парламенту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Термін широко розповсюджений у політичному лексиконі, але &lt;strong&gt;як офіційна&#xA;  назва посади вживається тільки в англомовних країнах&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто виникає питання - чи правлиьно використовувати слово &quot;спікер&quot; чи все ж таки краще замінити його словом &quot;речник&quot; і чи не буде така заміна помилкою?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2020-02-23T09:39:48.787" Title="Спікер чи речник - як правильно?" Tags="|синоніми|запозичені-слова|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5694" PostTypeId="2" ParentId="5663" CreationDate="2019-05-10T22:34:23.637" Score="5" Body="&lt;p&gt;Повністю погоджуюся з відповіддю користувача Dmytro Kyrychuk. Але ще хочу додати, що &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/kraftovyi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt; пропонує варіанти &quot;ремісничий&quot;, &quot;саморобний&quot;, &quot;рукодільний&quot; та &quot;ручної роботи&quot;. Хочу звернути вашу увагу саме на останнє слово, бо крафтовими можуть бути не лише їжа та напої, але й, наприклад &quot;крафтовий одяг&quot;, &quot;крафтова сумка&quot; і саме тут &quot;крафтовий&quot; можна замінити на &quot;ручної роботи&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-10T22:34:23.637" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5695" PostTypeId="2" ParentId="5658" CreationDate="2019-05-10T23:00:41.583" Score="4" Body="&lt;p&gt;Читаємо &lt;a href=&quot;http://pdd.ua/ua/23/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПДР України&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Буксирування повинно виконуватися механічним транспортним засобом без&#xA;  причепа і з технічно справними &lt;strong&gt;зчіпними пристроями&lt;/strong&gt; як у&#xA;  буксированого транспортного засобу, так і у транспортного засобу, що&#xA;  буксирує.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось цей &quot;зчіпний пристрій&quot; і є фаркоп. А згідно з інформацією на сайті &lt;a href=&quot;http://ncpn.net.ua/dodatkove_obladnania.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Новобузької ЗОШ&lt;/a&gt; його ще називають &quot;буксирний пристрій&quot;. Також можливим варіантом є &quot;тягово-зчіпний пристрій&quot; - сайт &lt;a href=&quot;http://budtehnika.pp.ua/1807-tyagovo-zchpniy-pristry.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;BudTechnika&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-10T23:00:41.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5696" PostTypeId="2" ParentId="5686" CreationDate="2019-05-10T23:03:06.650" Score="4" Body="&lt;p&gt;Ukrainian language has plenty of irregular verbs of this kind. In most cases, the inconsistency has been caused by two distinct roots existing in old language, and one variant retained for infinitive/present/imperfective, and another used for past/perfective.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Although quite often, these two forms somewhat overlap (as shown in stegetsj's &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/5688/&quot;&gt;excellent answer&lt;/a&gt;), several words have very clear disctinction between the infinitive and past forms. Two most prominent examples that come to my mind are:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;є → був&lt;/em&gt; (cf. Old Slavonic &lt;em&gt;єсті/биті&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;йти → йшов&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2019-05-10T23:03:06.650" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5697" PostTypeId="2" ParentId="5649" CreationDate="2019-05-10T23:14:08.583" Score="4" Body="&lt;p&gt;Хочу додати до відповідей приклад того, як українські перекладачі змогли влучно перекласти цей вислів. В мультику &quot;Добриня Микитич та Змій Горинич&quot; вислів &quot;Не опять, а снова&quot; було перекладено:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;-Не знаєш що робити - впав-віджався&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;-Ще раз?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;-Не ще раз, а знову.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=HvSaBVSAkz4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оригінал&lt;/a&gt; (діалог на 38:50) та &lt;a href=&quot;http://moviestape.net/katalog_multfilmiv/multfilm/10165-dobrynja-mykytych-ta-zmij-gorynych.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад&lt;/a&gt; українською (40:30)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-10T23:14:08.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5698" PostTypeId="2" ParentId="5662" CreationDate="2019-05-10T23:27:46.243" Score="1" Body="&lt;p&gt;На жаль, на українській Вікіпедії часто бракує інформації (хоч саме в цьому випадку, мені здається, там все пояснено), тому давайте заглянемо на &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Turr%C3%B3n&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійську&lt;/a&gt;, де Вашому питанню присвяченний цілий маленький розділ:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці солодощі відомі під однаковими назвами в різних країнах. В Іспанії це туррон ( turrón), в Каталонії торро (torró), в Італії торроне (torrone) тощо. Тобто, якщо ми траннслітеруємо назву цього смаколика з італійської мови, то отримаємо варіант &quot;торроне&quot;, а якщо з іспанської, то &quot;туррон&quot; і обидва варіанта будуть правильними і означатимуть одне і те ж. Прикладами такої транслітерації кулінарних страв є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B1%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Паста алла карбонара&lt;/a&gt; - італ. Pasta alla carbonara, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D1%87%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фокача&lt;/a&gt; - італ. focaccia тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-10T23:27:46.243" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5699" PostTypeId="2" ParentId="5595" CreationDate="2019-05-10T23:59:41.740" Score="1" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що кардонка - це &lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/ushakov/831514&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;калька&lt;/a&gt; з російської мови. Адже там воно означає &quot;коробка з картону або фанери для легких речей&quot;. А перед цим пише, що Гануся зробила для птаха кубло з картонки. І якщо ми заглянемо в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kartonka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; з цим словом, то побачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КАРТО́НКА, и, жін. Коробка з картону для легких речей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю чи це 100% правильна версія (бо все ж я не розумію чому спершу написано &quot;картонка&quot;, а потім &quot;кардонка), але гадаю, що в тексті йдеться саме про коробку з картона.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-10T23:59:41.740" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5700" PostTypeId="2" ParentId="1513" CreationDate="2019-05-11T12:26:17.560" Score="2" Body="&lt;p&gt;Наведена Вами цитата з Вікіпедії правильно пояснює різницю між &lt;em&gt;directory&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;folder&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;directory&lt;/strong&gt; — це реальна, фізична директорія (об'єкт файлової системи, що має певну адресу, наприклад &lt;code&gt;C:\Users\Vasyl&lt;/code&gt;),&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;а &lt;strong&gt;folder&lt;/strong&gt; — це те, що в графічному користувацькому інтерфейсі виглядає як відображення якогось directory, але не завжди ним є. Folder може як відповідати реальному directory, так і бути «несправжнім», віртуальним, як-от folder «Принтери» в Microsoft Windows не є відображенням ніякого directory, а просто показує всі зареєстровані в системі принтери.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, для пересічного користувача ця різниця несуттєва. І навіть деякі спеціалісти не роблять різниці між цими термінами, використовуючи їх як практично синоніми. Однак деякі роблять. &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Directory_(computing)&amp;amp;oldid=879468838&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійська Вікіпедія&lt;/a&gt; наголошує цю різницю аналогічно до української: «there is a difference between a directory, which is a file system concept, and the graphical user interface metaphor that is used to represent it (a folder)» («є різниця між directory, що є поняттям [рівня] файлової системи, і метафорою [рівня] графічного користувацького інтерфейсу (folder)»). Аналогічно &lt;a href=&quot;https://devblogs.microsoft.com/oldnewthing/?p=11473&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;робить Реймонд Чен&lt;/a&gt;, пояснюючи, що не кожен folder є directory, а ті folder, які не є directory, називають virtual folder. (Щоправда у відповіді Реймонда Чена, по-моєму, бракує акцента, що folder — це не просто узагальнення для directory, а й погляд з іншої перспективи.) Тому фраза «всі ці слова означають одне і те ж» у &lt;a href=&quot;/a/5692&quot;&gt;відповіді Анатолія&lt;/a&gt; формально неправильна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі по пунктах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Папка&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;тека&lt;/strong&gt; взагалі в українській мові синоніми (за винятком, звісно, специфічних значень типа «татко», про які не говоримо), тому очевидно, що в цьому контексті вони обидва є відповідниками англійського &lt;strong&gt;folder&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Директорія&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;каталог&lt;/strong&gt; — відповідники до &lt;strong&gt;directory&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» у 20 томах має слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=177331&amp;amp;page=760&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;директо́рія&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; з потрібним значенням («інформ[атика]. Вузол, який містить інформацію про файли») і слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=40909&amp;amp;page=1292&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;катало́г&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; без потрібного значення. Утім це необов'язково означає, що такого значення немає, його могли просто забути додати. «Великий тлумачний словник сучасної української мови», навпаки, містить слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B4%D0%B8%D1%80%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;директо́рія&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; без потрібного значення і слово ''&lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;каталог&lt;/a&gt;'' зі значенням, що приблизно нагадує потрібне.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%B3_(%D1%84%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%8F_%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0)&amp;amp;oldid=93746250&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російська Вікіпедія&lt;/a&gt;, можливо, натякає, що російське &lt;em&gt;директория&lt;/em&gt; в цьому значенні застаріло («ранее часто использовалось слово &lt;em&gt;директо́рия&lt;/em&gt;, которое представляет собой транслитерацию с английского» («раніше часто використовували слово &lt;em&gt;директо́рія&lt;/em&gt;, що є транслітерацією з англійської»)). Хоча, можливо, вони й не мали цього на увазі (з того, що слово використовували «ранее» («раніше»), формально не випливає, що нині його не використовують). У будь-якому разі, українська — не російська і з того, що слово застаріло в російській, не випливає, що воно застаріло в українській, тим паче, що навіть &lt;a href=&quot;http://gramota.ru/slovari/dic/?lop=x&amp;amp;bts=x&amp;amp;word=%D0%B4%D0%B8%D1%80%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російські словники&lt;/a&gt; містять &lt;em&gt;директория&lt;/em&gt; без поміток про застарілість.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Про те, що в українській мові може бути літературне слово &lt;strong&gt;фолдер&lt;/strong&gt;, я чую вперше. Відповідно, я про це слово нічого не знаю.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-05-11T12:26:17.560" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5701" PostTypeId="2" ParentId="5058" CreationDate="2019-05-11T13:16:24.567" Score="1" Body="&lt;p&gt;Перш за все, якщо ми в проаналізуємо результати в Гуглі, то отримаємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;808 000 - &quot;Комбінезон&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;228 000 - &quot;Чоловічок&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто варіант &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;комбінезон&lt;/a&gt;&quot; точно є відомішим (наприклад, я ніколи не чув варіанту &quot;чоловічок&quot;). Та й як зазначено у відповіді користувача Sasha, слово &quot;комбінезон&quot; є в СУМі, тому ми точно можемо його вживати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але я задумався, чому вживають &quot;чоловічок&quot;. На жаль, якоїсь конкретної інформації мені не вдалося знайти. Але під час своїх пошуків я натрапив на цей &lt;a href=&quot;https://malyw.com.ua/p29522537-0543-kombinezon-yaselnyj.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інтернет магазин&lt;/a&gt;, де пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Їх ще називають &quot;спальники&quot; або &quot;чоловічки&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І тут варто зазначити, що &quot;чоловічок&quot; - це фактично &quot;спальний комбінезон для &lt;strong&gt;немовлят&lt;/strong&gt;&quot;. Тобто, я припускаю, що коли ми говоримо про комбінезон як про одяг для дорослих або як про спецодяг, то ми можемо вживати лише слово &quot;комбінезон&quot;, а не &quot;чоловічок&quot;. &quot;Чоловічок&quot; - це лише комбінзон (зазвичай спальний) для дітей. Його ще називають &quot;сліп&quot; (якщо в Гуглі ввести &quot;сліп для немовлят&quot;, то на картинках буде то й же &quot;спальний комбінзон&quot; чи &quot;чоловічок&quot;). Знайшов підтвердження своїх думок на сайті &lt;a href=&quot;http://kid-to-kid.com.ua/uk/news/shcho-take-cholovichok-abo-slip-dlya-novonarodzhenogo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Kid&lt;/a&gt; (не офіційне джерело):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чоловічок - комбінезон, в якому немовля спить&lt;/strong&gt;. Думки розійшлися від&#xA;  якого англійського слова відбулася назва - від сну (спати) або від&#xA;  ковзання (ковзати, рухатися легко). У кожному разі, в такому&#xA;  комбінезоні маляті зручно і спати, і ворушити ручками-ніжками. &lt;strong&gt;Сліп -&#xA;  це не офіційна назва комбінезонів для новонароджених, а прийняте в&#xA;  ужитку серед матусь&lt;/strong&gt;. У хороших магазинах на цінниках замість слова&#xA;  «сліп» швидше за все буде написано «піжама», чоловічок. Як правило,&#xA;  сліп для новонароджених робиться з 100%-го бавовняного трикотажу, але&#xA;  бувають і байкові моделі, утеплені велюрові та флісові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одже, найкраще вживати слово &quot;комбінезон&quot; як для позначення спецодягу, так і для спального одягу для немовлят (хоча я б вживав словосполучення &quot;спальний комбінезон&quot;). А слова &quot;чоловічок&quot; та &quot;сліп&quot; - це розмовні варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-11T13:16:24.567" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5703" PostTypeId="1" CreationDate="2019-05-12T10:32:32.883" Score="4" ViewCount="7593" Body="&lt;p&gt;У відомій весільній пісні є слова &quot;Гойра вісілє&quot;. Також якось я був в Чернівцях, і там є бар, який також називається &quot;Гойра&quot;. Також знаю, що в Львові є &lt;a href=&quot;https://hoyra.com.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;студія вишивки&lt;/a&gt; з такою ж назвою, тобто, мені здається, що це слово є популярним. Але що воно означає?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В СУМі цього слова немає і пошуки в Інтернеті нічого не дали. Я припускаю, що це просто вигук кшталт &quot;Ура&quot; (Ура весілля), але я не впевнений, що це точно так.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2021-04-03T10:45:53.210" Title="Що таке &quot;гойра&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5704" PostTypeId="1" CreationDate="2019-05-12T10:44:14.660" Score="2" ViewCount="47" Body="&lt;p&gt;На Тернопільщині наречений зазвичай запрошує двох &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/druzhba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дружбів&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Товариш молодого, що бере участь у весільному обряді.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачите, в СУМі це слово має позначку &quot;застаріле&quot; та &quot;діалектне&quot;. Цікавить чи є якийсь сучасний та не діалектний варіант?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знаю, що на Хмельниччині молодий запрошує &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/svidok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;свідка&lt;/a&gt;&quot;. Одне зі значень цього слова в СУМі (3):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Особа, присутня при чому-небудь для офіційного підтвердження дійсності&#xA;  або правильності чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наречені розписуються. До столу підходять свідки молодого і молодої&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, цей варіант можна використати як відповідник (хоч, можливо, свідок лише засвідчує шлюб, але не бере участь у всіх весільних обрядах).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-12T10:44:14.660" Title="Не діалектний відповідник до слова &quot;дружба&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5705" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5750" CreationDate="2019-05-12T10:54:46.797" Score="3" ViewCount="7917" Body="&lt;p&gt;Слово-діалектизм &quot;&lt;a href=&quot;http://halmova.if.ua/dictionary/slovo/3664/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фист&lt;/a&gt;&quot; означає &quot;сильно&quot; (варто зазначати, що в СУМі його немає). Приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я фист сі вдарив.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить звідки це слово прийшло в українську мову? Згідно з інформацією поданою у джерелі, це Галицький діалект, тому можу припустити, що це слово пов'язане з польською мовою. В &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/978-966-00-0197-8/978-966-00-0197-8.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; цього слова немає. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-06-24T08:01:48.170" Title="Яке походження слова &quot;фист&quot;?" Tags="|етимологія|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5706" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5714" CreationDate="2019-05-12T11:15:51.693" Score="2" ViewCount="5087" Body="&lt;p&gt;Нещодавно я почув як &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/fata&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фату&lt;/a&gt;&quot; називають &quot;вельоном&quot;. Та й є пісня &quot;&lt;a href=&quot;https://nashe.com.ua/song/5647&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Горіла сосна палала&lt;/a&gt;&quot;, де є такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Під білий вельон, під хустку, &#xA;  Більш не підете за дружку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, цікавить походження цього слова, так як в &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_1982/EtSlUkrM_1982.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМі&lt;/a&gt; його чомусь немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-16T08:39:59.880" Title="Походження слова &quot;вельон&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5707" PostTypeId="2" ParentId="4044" CreationDate="2019-05-12T11:41:22.223" Score="3" Body="&lt;p&gt;Я погоджуюся із коментарем, що ви вже самі дали відповідь на своє запитання, бо ж слово є в СУМ-20, а це зараз найновіший Тлумачний словник української мови, а отже офіційне джерело. І там воно отримало примітку &quot;розмовний&quot;, а це означає, що ми можемо вживати його в розмовній мові та навіть в деяких літературних творах (коли автор зображує простих людей, які не говорять літературною мовою). Однак в документах, наприклад інструкціях, потрібно писати &quot;мікрохвильова піч&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось для прикладу одна з таких &lt;a href=&quot;https://590.ua/files/instruction/4560.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інструкцій&lt;/a&gt;, там ви не знайдете слова &quot;мікрохвильовка&quot;. Також не варто казати &quot;мікрохвилівка&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Часто помилково вважають, що казати &quot;мікрохвилівка&quot; - &quot;українськіше&quot;.&#xA;  Це хибна думка. Правильно казати &quot;хвильовий&quot;, &quot;хвильова&quot;, отже —&#xA;  &quot;хвильовка&quot;. В іменниках жіночого роду, утворених від іменників та&#xA;  інших частин мови, вживаємо суфікс -івк(а) [-ївк(а)]: голівка,&#xA;  долівка, маївка, ножівка, полівка, спиртівка, частівка, шалівка,&#xA;  шихтівка. У деяких іменниках уживаємо суфікс -овк(а): головка&#xA;  (капусти), духовка, мікрохвильовка, зарисовка, підготовка. (Див.&#xA;  Український правопис). Термопіч — це не електричне кухонне начиння, їх&#xA;  використовують для обігрівання приміщень, а також для обробки речовин&#xA;  та матеріалів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таку інформацію я знайшов на сайті &lt;a href=&quot;https://gazeta.ua/articles/chistota-movlennya/_mova-i-moda-dorobivshi-ukrayinskij-interfejs-internetmagazin-navchaye-gramotnosti/580043&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Gazeta.ua&lt;/a&gt;, сама ж вона посилається на тест від мережі магазинів побутової техніки &quot;Comfy&quot;, який в свою чергу посилається на онлайн-правопис, словники або ж працю мовознавця Бориса Антоненка-Давидовича &quot;Як ми говоримо&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-12T11:41:22.223" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5708" PostTypeId="1" CreationDate="2019-05-12T12:07:55.697" Score="3" ViewCount="1024" Body="&lt;p&gt;&quot;Довольный как слон&quot; - означає, що людина чимось дуже задоволена. Цікавить чи є в українській мові відповідник. Я спробував шукати в СУМі, а також в Інтернеті (наприклад сайт &lt;a href=&quot;https://zno.if.ua/?p=2364&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗНО&lt;/a&gt; та на сайті &lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/search&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розум&lt;/a&gt;), але не зміг знайти. Поки-що на думку нічого не спадає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-06-13T21:06:03.113" Title="Відповідник до російського вислову &quot;Довольный как слон&quot;" Tags="|переклад|from-russian|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5709" PostTypeId="2" ParentId="5665" CreationDate="2019-05-12T13:16:47.553" Score="6" Body="&lt;p&gt;Потрібно уважно подивитися значення кожного слова. В тому ж СУМі слово поставити має значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Помістити куди-небудь, розмістити десь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В хату увійшла восьмилітня Харитя і поставила коло печі відро&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Поставили&lt;/strong&gt; на стіл вареників макітру І пляшку — свашку всіх мирян&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому книгу не можна поставити на стіл так само як вареники? Очевидно, що тарілка чи пляшка не знаходилися у вертикальному положені. Наведу ще приклад з літератури (&quot;Поринь у книгу&quot; Влада Ковтуненко):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Зараз, - він поставив книгу назад на полицю&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда тут не зовсім очевидно в якому положені була книга. В творі &quot;Звір із Лісу&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Арзент стояв збоку, на його обличчі з’явилася зловісна посмішка, коли&#xA;  вогонь згас він поставив книгу на стіл.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак, &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/leksika/antisurzhik_pravilna_mova/5-1-0-244&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словник-антисуржик&lt;/a&gt; взагалі пише, що &quot;положити&quot; - це суржик, а тому потрібно вживати слово &quot;покласти&quot;. Хоч, поки воно є СУМі без приміток, то, я гадаю, його можна вживати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку слова &quot;положити&quot; та &quot;покласти&quot; не є абсолютними синонімами і якщо ми заглянемо в СУМ, то знайдемо цьому підтвердження. Однак, гадаю, що два слова можна вживати в значені &quot;помістити/розмістити щось на чомусь&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-12T13:16:47.553" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5710" PostTypeId="1" CreationDate="2019-05-13T12:25:59.150" Score="8" ViewCount="2855" Body="&lt;p&gt;Цікавить чи можна вживати слово &quot;підкаблучник&quot; і, якщо ні, то чим його можна замінити?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidkabluchnyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; цього слова немає,але я знайшов його в Тлумачному словнику на сайті &lt;a href=&quot;https://eslovnyk.com/%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BA%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;E-slovnik&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;-а, ч., &lt;strong&gt;розм.&lt;/strong&gt;, жарт. Про чоловіка, що знаходиться в повній підлеглості у дружини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якісь інші варіанти (які можна зустріти в СУМі)? На жаль, мої пошуки в Інтернеті &quot;синонімів до підкаблучника&quot; більше нічого не дали.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-20T19:14:29.827" Title="Не розмовний варіант слова &quot;підкаблучник&quot;" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5711" PostTypeId="1" CreationDate="2019-05-13T12:33:51.940" Score="9" ViewCount="242" Body="&lt;p&gt;How would a Ukrainian person respectfully address someone much older than them? That is, someone who &lt;strong&gt;isn't&lt;/strong&gt; a stranger (e.g. an elderly neighbour, teacher, etc). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is it пані/ пан [surname] like in English?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Many thanks for any help.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2083" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-05-13T15:20:07.717" LastActivityDate="2019-05-15T14:49:05.517" Title="Respectful terms of address (to someone you know)?" Tags="|from-english|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5712" PostTypeId="2" ParentId="5711" CreationDate="2019-05-13T15:19:59.940" Score="6" Body="&lt;p&gt;There's two possible ways to address not a strange older person in Ukrainian:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;By saying &quot;пані / пан [name]&quot; (name in a &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Vocative_case&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;vocative case&lt;/a&gt;) (most of the cases of non-formal communication).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Example: - Пані Ірино, як просувається ваша нова стаття?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;By saying &quot; [name] [patronym]&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Patronymic&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt; &quot; in a vocative case (some (more and more rare) cases for people who are &lt;em&gt;more&lt;/em&gt; older and are used to patronyms and there's no reason to break their habits).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Example: - Ірино Михайлівно, чи не могли б ви мені якнайскорше відповісти щодо цього питання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-05-15T14:49:05.517" LastActivityDate="2019-05-15T14:49:05.517" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5714" PostTypeId="2" ParentId="5706" CreationDate="2019-05-15T21:10:33.887" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;З Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вельо́н (від пол. &lt;a href=&quot;https://wsjp.pl/do_druku.php?id_hasla=58412&amp;amp;id_znaczenia=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;welon&lt;/a&gt; — «вуаль», «серпанок»; від італ. velo) —&#xA;  легке, звичайно довге, покривало з тюлю, серпанку, шовку або мережива&#xA;  як весільний головний убір нареченої.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-05-16T08:39:59.880" LastActivityDate="2019-05-16T08:39:59.880" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5715" PostTypeId="1" CreationDate="2019-05-17T18:03:10.837" Score="-2" ViewCount="461" Body="&lt;p&gt;&quot;Вічная пам'ять&quot; або &quot;вічна пам'ять&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли вживається перший варіант?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2090" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-05-17T18:50:29.913" LastActivityDate="2019-05-18T10:14:07.490" Title="Вічна(я) пам'ять" Tags="|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2019-06-05T18:09:40.200" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5716" PostTypeId="2" ParentId="5715" CreationDate="2019-05-18T10:14:07.490" Score="2" Body="&lt;p&gt;Вживаємо виразу &lt;em&gt;вічная памʼять&lt;/em&gt; коли важлива художня чи стара риса. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ваше запитанє вельми низького ґатунку, але так трапило ся, шчо я зрозумів відки цє запитанє — від назви окремки &lt;a href=&quot;https://www.hbo.com/schedule?focusId=812854&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Vichnaya Pamyat&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; короткої шерегстрічки &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D0%BB%D1%8C_(%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B0%D0%BB)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Chernobyl&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (хоча варто &lt;em&gt;Chornobyl&lt;/em&gt;). Окремка шче не виьшла, тому поки не можна судити напевно, але тут скоріш має ся &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D0%BF%D0%B0%D0%BC&amp;#39;%D1%8F%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;піснӧсьпів східного обряду&lt;/a&gt; для врочистого поминаня покіьних. Зазвичаь тричі співають за наступною схемою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;диякон &lt;em&gt;У блаженнім успінні вічний спокій подай Господи, усопшим рабам твоїм, ім'ярек: і сотворимо їм вічную пам'ять&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;хор &lt;em&gt;Вічная пам'ять! Вічная пам'ять! Вічная пам'ять!&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2019-05-18T10:14:07.490" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5717" PostTypeId="2" ParentId="4265" CreationDate="2019-05-18T11:10:10.027" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=12869&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уривок з «Нового довідника. Українська мова. Українська література» (2008, Київ, ТОВ «Казка»), с. 212–213&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Повні форми прикметників бува­ють &lt;em&gt;стягнені&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;добра, добре, доб­рі&lt;/em&gt;) і &lt;em&gt;нестягнені&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;добрая, добреє, добрії&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Нестягнену форму можуть мати іменники [тут, імовірно, описка, малося на увазі: прикметники — примітка моя] жіночого і середнього роду в називному та знахідному відмінку однини та в називному множини.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;code&gt;                                        ПОРІВНЯЙТЕ!&lt;/code&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;code&gt;       Стягнена       │         Нестягнена         &lt;/code&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;code&gt;-а (я), -е (є), -і (ї)│-ая (яя), -еє (єє), -ії (її)&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;code&gt;висока, високе, високі│високая, високеє, високії   &lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;code&gt;синя, синє, сині      │синяя, синєє, синії         &lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;code&gt;чиста, чисте, чисті   │чистая, чистеє, чистиї      &lt;/code&gt;&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;&lt;code&gt;дружня, дружнє, дружні│дружняя, дружнєє, дружнії   &lt;/code&gt;&lt;/em&gt;  &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Стягнені форми утворюються від нестягнених так: приголосний [&lt;em&gt;j&lt;/em&gt;], що був між голосними в закінченнях, зник; два однакових голосних за­кінчення стяглися в один звук:&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;веселаjя → веселаа → весела&lt;/em&gt;;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;темнеjе → темнее → темне&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нестягнені форми прикметників уживаються в розмовно-побутовому стилі, фольклорі, а в художніх тво­рах виступають як засіб вираження врочистості, емоційної піднесеності й&#xA;  стилізації під народнопісенну мову&lt;/strong&gt; [виділення напівжирним моє]:&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Ой, у святую неділеньку&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Рано-пораненьку&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Не сизії тумани уставали,&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Не буйнії вітри повівали,&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Не чорнії хмари наступали,&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Не дрібнії дощі накрапали,&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Коли три брати із города Азова,&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Із турецької бусурменської&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Великої неволі утікали…&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  (Нар. тв.)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Зоре моя вечірняя,&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Зійди над горою,&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Поговорим тихесенько&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;В неволі з тобою.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Там матір добрую мою&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Ще молодую у могилу&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Нужда та праця положила.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Оживуть степи, озера,&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;І не верстовії,&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;А вольнії, широкії&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Скрізь шляхи святії&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;Простеляться.&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  (З тв. Т. Шевченка.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-05-18T11:10:10.027" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5718" PostTypeId="2" ParentId="5710" CreationDate="2019-05-20T19:14:29.827" Score="4" Body="&lt;p&gt;Сьогодні спеціально виділив свій вільний час для того, щоб все ж таки спробувати розібратися в цьому питанні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перш за все я вирішив порозпитувати у деяких викладачів свого університету. Одна викладачка сказала, що українською &quot;подкаблучник&quot; буде &quot;підніжок&quot;. Варіант мені дуже сподобався, тому я вирішив подивитися чи він є в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidnizhok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; і ось що там пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПІДНІ́ЖОК. жка, чол.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;3. перен., зневажл. Той, хто плазує перед ким-небудь.&lt;/strong&gt; [Юрко:] Тепер ви бачите, який стоїть перед вами виродок, бузувір!.. Нікчемний підніжок,&#xA;  негідний раб (Марко Кропивницький, III, 1959, 61); Він [О. Маковей]&#xA;  таврував косність, боягузтво, всіх тих «духом бідних», що&#xA;  перетворювалися у підніжків ворогів українського народу, хто інтереси&#xA;  народу вимінював на власну вигоду і благополуччя (Жовтень, 2, 1956,&#xA;  94).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіант цей мені подобається, хоч варто зазначити, що він не означає саме &quot;чоловіка, що знаходиться в повній підлеглості у дружини&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, наткнувся на питання &quot;Як українською слово &quot;подкаблучник&quot;?&quot; на &lt;a href=&quot;http://forum.slovnyk.ua/index.php?showtopic=1339&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Форумі Словника&lt;/a&gt;, де, посилаючись на &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D1%83%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Виргана, Пилинської&lt;/a&gt;, дають наступні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Быть под каблуком у кого (разг. фам.) – бути чиїм підніжком; бути&#xA;  підніжком (за підніжок) у кого; бути під закаблуком (під ногами) в&#xA;  кого; бути під пантофлею (під п’ятою) чиєю, у кого; жити за чиїм&#xA;  загадом (розказом). [І старшина у нього під п’ятою і становий під&#xA;  пахою!.. Кропивницький.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, тут же бачимо Російсько-український словник складної лексики С. Караванський, 2012 (чернетка):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КАБЛУ́К, под каблуко́м (у неї) під панто́флею, (не в неї) під п’ято́ю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pantofli&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПАНТО́ФЛІ, фель і ів, мн. (одн. пантофля, і, жін. і пантофель, фля,&#xA;  чол.). М'які кімнатні туфлі, звичайно без закаблуків.&lt;/strong&gt; Вона, вигідніше&#xA;  сівши в невеличке кріселко і простягши свої маленькі ніжки, обуті в&#xA;  шовкові пантофлі, прийняла журливо-поважний вид (Гнат Хоткевич, I,&#xA;  1966, 51); Він хитнув ногою, і пантофля звалилася. Всі побачили голу&#xA;  ніженьку, навіть без шкарпеток (Агатангел Кримський, Вибр., 1965,&#xA;  346);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще цікаво, що німецькою підкаблучник буде &quot;&lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/Pantoffelheld&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рantoffelheld&lt;/a&gt;&quot;. Гадаю, що можливо в українську мову вислів &quot;бути під пантофлею&quot; прийшов саме з німецької (хоч це лише моє припущення).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, мені найбільше сподобався варіант &quot;&lt;strong&gt;бути підніжком&lt;/strong&gt;&quot;, але хочу зазначити, що можливі ще й:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;бути під закаблуком&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;бути під пантофлею&lt;/strong&gt; (приклади вживання у потрібному нам значенні - &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=VzU_AAAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%20%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BE%D1%84%D0%BB%D0%B5%D1%8E%20%22&amp;amp;dq=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%20%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BE%D1%84%D0%BB%D0%B5%D1%8E%20%22&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjLgJDe56riAhWqAxAIHZMVA_MQ6AEIKTAA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=YHvnAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%20%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BE%D1%84%D0%BB%D0%B5%D1%8E%20%22&amp;amp;dq=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%20%D0%BF%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%BE%D1%84%D0%BB%D0%B5%D1%8E%20%22&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwjLgJDe56riAhWqAxAIHZMVA_MQ6AEILDAB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;жити за чиїм загадом&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-05-20T19:14:29.827" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5719" PostTypeId="2" ParentId="4953" CreationDate="2019-05-21T21:11:43.397" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Отож, чи справді єдиним можливим варіантом є &quot;Доброго ранку&quot;, а&#xA;  &quot;Добрий ранок&quot; - це помилка?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правильний висновок, так&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як і зазначено в &lt;a href=&quot;http://cikavamova.blogspot.com/2017/03/blog-post.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;другому запропонованому вами посиланні&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...В Україні також переважно говорять &quot;Добрий день!&quot; від самого&#xA;  ранку. Це не помилка. Можна сказати і &quot;Добрий ранок&quot;. Але, як сказано&#xA;  у Російсько-українському словнику сталих виразів 1959р. (І. О. Вирган,&#xA;  М. М. Пилинська), у народній мові найчастіше кажуть &quot;Добридень!&quot; уже&#xA;  зранку...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;+&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://cikavamova.blogspot.com/2017/03/blog-post.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Останнім часом доволі значного поширення набула форма вітання &quot;Доброго&#xA;  дня!&quot;. Багато-хто тепер думає, що українською тільки так і треба&#xA;  вітатися. Очевидно, що ця форма виникла під впливом &quot;Доброго ранку!&quot; і&#xA;  мовці її підхопили тому, що такої форми немає в російській мові.&#xA;  Професор Пономарів жартома каже, що цю форму придумали люди, які&#xA;  &quot;раньше русский преподавали как иностранный, а теперь украинский&#xA;  преподают как родной&quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сиріч можна казати добрий день. Лиш можу ще одну додати &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2014/04/140430_ponomariv_blog17_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цитату доктора філологічних наук&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Щодо формул вітання я вже неодноразово писав: доброго ранку, добрий&#xA;  день(добридень), добрий вечір (добривечір), добраніч (на добраніч) –&#xA;  це давно усталені формули. Гадаю, їх не варто міняти на штучні:&#xA;  доброго дня, доброго вечора. Так можна казати, коли при цих сполуках&#xA;  маємо ще дієслово: бажаю вам (тобі) доброго дня, доброго вечора.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які можна зробити висновки? Правильна форма(історична) вітання доброго ранку або добрий день. &quot;Не раз чув як люди говорять&quot; напевно, ви ще довго будете подібне чути, бо в мові обслуговування це не як не регламентується та й пропаганують свідомо неправильні форми/варіанти, а тобто вони можуть стати цілко офіційними... проте це вже інша історія та допоки є усталені форми.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1067" LastEditorUserId="1067" LastEditDate="2019-05-21T21:17:45.117" LastActivityDate="2019-05-21T21:17:45.117" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5720" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5722" CreationDate="2019-05-23T13:57:17.893" Score="5" ViewCount="200" Body="&lt;p&gt;Як правильно укорінення чи обкорінення?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В одному місці читаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…Крім цього, при застосуванні агростеміну зменшується загнивання тканин, завдяки чому збільшується вихід обкорінених живців. Можна припустити, що агростемін посилює поглинання коренями елементів мінерального живлення…&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;// (Лісове господарство, лісова, паперова і деревообробна промисловість : міжвідомчий науково-технічний збірник. – Львів: НЛТУ України. – 1986 / 1)&#xA;  «НЛТУ – Нац. лісотех. ун-т України»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А в іншому:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;УКОРІНИТИ&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Значення&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;посадивши, дати прижитися, закріпитися коренями в ґрунті&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перен. Сприяти широкому поширенню, міцному закріпленню чогось у чомусь; впровадити, міцно встановити&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;// &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%83%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Укоренить&lt;/a&gt; у російському Вікісловнику&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку суть проблеми добре розкрито ось тут:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Обкорінення живців, агротехнічний прийом, що використовується в розсадництві. Полягає в створенні умов, необхідних для утворення коренів на нижньому вузлі виноградних живців. Застосовується для отримання щеплених і кореневласних виноградних саджанців.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Процес обкорінення відбувається наступним чином: в оптимальних умовах зовнішнього середовища зачатки коренів, що закладаються в периферійній зоні серцевинних променів вузла, пробуджують діяльність оточуючих їх тканин, в результаті чого утворюється пухка тканина (звана &quot;кишенькою&quot;). Остання розсовує в сторону флоему.Зачаток корінчика своїм чохликом тисне на рихлу тканину, після чого перидерма розривається і з'являється білий горбочок;корінець прориває його і виходить назовні.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Для прискорення обкорінення живців застосовують кільчування, стратифікацію або регулятори росту.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;// (Литература: Энциклопедия виноградарства: в 3-х томах./Гл. ред. А. И. Тимуш; ред. коллегия А. С. Субботович и др. Кишинев: Гл. ред. Молд. Сов. Энциклопедии, 1986.)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То все ж, як правильно?&#xA;Дякую.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2096" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-05-23T15:17:03.233" LastActivityDate="2019-05-23T22:36:21.570" Title="Обкорінення чи укорінення?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5721" PostTypeId="2" ParentId="5720" CreationDate="2019-05-23T17:23:40.243" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vkorinjuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вкорінювати/укорінювати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — широковживане слово (зокрема й у варіанті &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vkorinjuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вкорінюватися/укорінюватися&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Обкорінювати&lt;/strong&gt; я не бачу в жодному словнику. Якщо таке слово в українській мові є, то це, мабуть, якийсь дуже вузький сільськогосподарський термін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можу припустити, що &lt;em&gt;обкорінення&lt;/em&gt; почали казати через те, що &lt;em&gt;укорінення&lt;/em&gt; почало асоціюватися більше з «воно саме укорінюється», ніж із «ми створюємо спеціальні умови, щоб спровокувати цей процес» (але це лише моє припущення; ніде в Інтернеті я такого слова не бачу).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-05-23T17:31:19.133" LastActivityDate="2019-05-23T17:31:19.133" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5722" PostTypeId="2" ParentId="5720" CreationDate="2019-05-23T22:30:09.680" Score="2" Body="&lt;p&gt;Коротко: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Укорінення — дїя дїӥ задля — процес задля&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Обкорінення — дїя дїӥ стати — процес з [передбачувальним] резултатом, як вже і згадали тут.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Корінення — дїя дїӥ — просто процес, необовязково з резултатом. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведу шче приклад: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Я укорінював ся в середовишче&lt;/em&gt; — я сам робив спроби бути близьким до середовишча.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Я обкорінював ся в середовишчі&lt;/em&gt; — середовишче само зробило мене своӥм без моӥх спроб.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я слово знаьшов ві:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;https://archive.org/details/slovnbot/page/n83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;(Проєкт). Уклали В.&amp;nbsp;Вовчанецький та Я.&amp;nbsp;Лепченко. Українська академія наук, Науково-дослідний інститут мовознавства, Сектор термінології та номенклатури, Видавництво Українська радянська енциклопедія, Харків-Київ, 1932. – 328&amp;nbsp;с.&quot;&gt;Словник ботанічної термінології&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://archive.org/details/slovnbot/page/n83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;154&amp;nbsp;с.&quot;&gt;&lt;strong&gt;Обкорінювання, обкорінення&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&amp;nbsp;— окоренение&amp;nbsp;— &lt;em&gt;н.&lt;/em&gt;&amp;nbsp;Bewurzelung&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Обкорінюватися, обкоренитися&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;— окореняться, окорениться&amp;nbsp;— &lt;em&gt;н.&lt;/em&gt;&amp;nbsp;sich bewarzeln&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://archive.org/details/slovnbot/page/n111&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;210&amp;nbsp;с.&quot;&gt;&lt;strong&gt;Укорінення&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&amp;nbsp;— укоренение&amp;nbsp;— &lt;em&gt;н.&lt;/em&gt;&amp;nbsp;Einwurzelung&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нїмецьку не знаю, хто знаʼ — уточніть, а я тому́ спершу розбиру ся з приростками:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_pryrostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Синявський&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;15. &lt;strong&gt;о-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;об-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;обі&lt;/strong&gt;-, &lt;strong&gt;обо-&lt;/strong&gt; — хоч в основі це різностаті того самого приростка, та все ж подекуди окремі з них обмежені вживанням не тільки з фонетичних причин (перед голосними, групами приголосних), а й через причини спеціялізації значінь; найчастіше вживається цей приросток і найскладніше його вживання в дієсловах:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) на означення всебічности, повноти дії: &lt;em&gt;обки́да́ти, оплакати, обігріти, обсихати&lt;/em&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Щодо &lt;strong&gt;о-&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;об-&lt;/strong&gt; в дієсловах і віддієслівних словах, то до деякої міри вони вживаються як рівнобіжні (рівнозначні), напр., &lt;em&gt;обсмикати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;осмикати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обдурити&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;одурити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обсипатися&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;осипатися&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обзнайомити&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ознайомити&lt;/em&gt;..., але взагалі приросток &lt;strong&gt;об-&lt;/strong&gt; надає матеріяльнішого, конкретнішого значіння, ніж &lt;strong&gt;о-&lt;/strong&gt;, і тому часто дієслова первісного (і звичайно матеріяльного) значіння з &lt;strong&gt;об-&lt;/strong&gt; стаються з &lt;strong&gt;о-&lt;/strong&gt; дієсловами іншого значіння, звичайно переносного і абстрактнішого, напр.:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;обвернутися (плащем) — обернутися (вовком)&lt;br&gt;&#xA;    оббирати (ягоди) — обирати (на голову)&lt;br&gt;&#xA;    обкинути (болотом) — окинути (оком)&lt;br&gt;&#xA;    обчищатися (від бруду) — очищатися (регабілітуватися)&lt;br&gt;&#xA;    обписати (з усіх боків) — описати (подію)&lt;br&gt;&#xA;    обнова — оновлення&lt;br&gt;&#xA;    обгидити — огидити, огида&lt;br&gt;&#xA;    обновити — оповити&lt;br&gt;&#xA;    обпоганитися — опоганитися&lt;br&gt;&#xA;    обпаскудити — опаскудити&lt;br&gt;&#xA;    обзначити — означити&lt;/em&gt; і т. ін.,&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а іноді такі дієслова з &lt;strong&gt;о-&lt;/strong&gt; зовсім відмінні значінням супроти слів з &lt;strong&gt;об-&lt;/strong&gt;, або й взагалі, маючи тільки абстрактніше значіння, вживаються лише з &lt;strong&gt;о-&lt;/strong&gt;, напр.:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;em&gt;обставляти (чим) — оставляти (= залишати)&lt;br&gt;&#xA;    обпинатися (хусткою) — опинатися (= не бажати)&lt;br&gt;&#xA;    обшукувати (= потрусити) — ошукувати (= дурити)&lt;br&gt;&#xA;    оберігати, одержувати, оповістити, оголосити&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &lt;/blockquote&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Звичайно, бувають дієслова й тільки з приростком &lt;strong&gt;об-&lt;/strong&gt;, напр.: &lt;em&gt;обстріляти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обкласти&lt;/em&gt; (або &lt;em&gt;обікласти&lt;/em&gt;) тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) у дієсловах з іменних пнів на означення &quot;стати чим&quot; тільки &lt;strong&gt;о-&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;овдовіти, осиротіти, остовпіти, одужати, ожити, одубіти, окривіти, опанувати&lt;/em&gt;... (хоч і &lt;em&gt;обляшитися&lt;/em&gt;), а також у таких, як &lt;em&gt;оженитися, одружитися, осідлати, остогидіти, окотитися&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;в) в іменниках тощо: &lt;em&gt;о́бшир, осере́док, обов’язок, о́бмолодь&lt;/em&gt; (іменник), &lt;em&gt;о́бмаль, о́брідно, о́сторонь&lt;/em&gt; (порівн. &lt;strong&gt;над-&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;36. &lt;strong&gt;у-&lt;/strong&gt; — див. &lt;strong&gt;в-&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2. &lt;strong&gt;-в&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;у-&lt;/strong&gt; (про міну &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;-&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;-&lt;strong&gt;уві&lt;/strong&gt; див. §&amp;nbsp;15) крім широкого вжитку в дієсловах і інших категоріях слів (&lt;em&gt;внести, внесок, вмити, вранішній, впоперек&lt;/em&gt;...), приросток &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt;, (&lt;strong&gt;в-&lt;/strong&gt;) з прикметникових пнів творить дієслова перехідні з значінням &quot;робити, зробити чим&quot;: &lt;em&gt;унаочнити, узагальнити, ущасливити, унещасливити, усуспільнювати, уворужувати, ударемнити, уміжнароднити&lt;/em&gt;. (Див. іще &lt;strong&gt;з-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;о-&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також варто зазначити, шчо СУМ в 11 книгах має зі згаданим приростком &lt;strong&gt;о-&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/okorenytysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Окоренитися&lt;/a&gt;, нюся, нишся, &lt;em&gt;док., розм., рідко&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Пустити коріння; укорінитися.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;перен.&lt;/em&gt; Надовго розташуватися де-небудь або на чомусь. &lt;em&gt;О, вже сів, окоренився! А не пора додому?&lt;/em&gt; (Словник Грінченка).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-05-23T22:36:21.570" LastActivityDate="2019-05-23T22:36:21.570" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5723" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6207" CreationDate="2019-05-24T13:15:44.180" Score="5" ViewCount="279" Body="&lt;p&gt;Мене цікавить наскільки слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozstrybatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розстрибуватися&lt;/a&gt;&quot; властиве українській мові в значенні процесу стрибання(це важливо - це динамічний процес), котрий стає все більш та більш інтенсивним, що вочевидь не є значенням цього слова у СУМ-11, і чи можна його вживати?&lt;br&gt;&#xA;Також: чи існує похідне слово &quot;розстрибування&quot;? Якщо немає - які є альтернативи? Я займаюся перекладом і є ігровий термін &quot;bunnyhopping&quot;, який я хотів би саме так перекласти і жодного адекватного замінника/відповідника цьому слову в українській не можу знайти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD:&lt;/strong&gt; Якщо слово &quot;розстрибування&quot; існує та є легітимним - &quot;bunnyhopping&quot; самe так буде і має перекладатися. Питання не про переклад, а про легітимність слова &quot;розстрибування&quot; і про наявність можливих синонімів процесу стрибання, котрий стає все більш та більш інтенсивним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2019-10-28T11:31:27.387" LastActivityDate="2020-04-05T15:42:56.160" Title="Слово &quot;розстрибуватися&quot; та похідні" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5724" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5726" CreationDate="2019-05-24T14:06:22.763" Score="10" ViewCount="947" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови в 11 томах 1970–1980 років»&lt;/a&gt; - досить відомий словник в укрнеті, сайти з оцифрованими версіями якого - &lt;code&gt;ukrlit.org,  inmo.org.ua, sum.in.ua&lt;/code&gt; - користуються популярністю.&lt;br&gt;&#xA;Я теж ним іноді користуюся, проте деякі слова, які я знаходив в цьому словнику, м'яко кажучи, викликають певні сумніви. Наприклад: в &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;онлайн коректорі&lt;/a&gt; стверджується, що вживання дієприкметників активного стану з -уч-, -юч- не рекомендовано нормами сучасної української мови, проте в даному словнику таких слів досить багато. І багато іншого.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки цей словник відповідає стандартам та нормам сучасної мови? Варто ним користуватися чи імовірність зіткнутися із застарілим/неіснуючим словом занадто велика? Які є оцифровані альтернативи?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2019-06-15T13:00:58.387" LastActivityDate="2023-06-02T23:33:14.497" Title="Рівень якості «Словника української мови в 11 томах 1970–1980 років»(СУМ-11) на 2019 рік згідно норм сучасної української мови" Tags="|resource-request|словники|документація|" AnswerCount="2" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5726" PostTypeId="2" ParentId="5724" CreationDate="2019-06-03T18:42:52.673" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;СУМ-11&quot;&gt;«Словник української мови в 11 томах 1970–1980 років»&lt;/a&gt; щодо сучасної мови застарів, бо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;хоч i не суттєво, але вже змінювали правописи, пак &lt;a href=&quot;//mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2019 року&lt;/a&gt;. З вицифрованих із словників сайтів, що були перелічені, лише &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;sum.in.ua&lt;/a&gt; вказує на застарілість — приклад &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zhjuri&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;жюрі&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, але не завжди.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вже вицифровують новіший — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;СУМ-20&quot;&gt;Словник української мови у 20 томах (СУМ-20)&lt;/a&gt;, з котрого видрукнули 13 книг — до слова &lt;em&gt;покірний&lt;/em&gt;. Ось &lt;a href=&quot;/q/4684/585&quot;&gt;субʼєктивне порівняння двох словників&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;//services.ulif.org.ua/expl&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайт&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//sum20ua.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;алтернатівний&lt;/a&gt;) із вицифрованою версією вищеназваного словника.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-06-02T23:33:14.497" LastActivityDate="2023-06-02T23:33:14.497" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5727" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5734" CreationDate="2019-06-04T11:53:22.687" Score="6" ViewCount="162" Body="&lt;p&gt;I wanted to know how can you express this in Ukrainian and if Ukrainian has an equivalent phrase.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;General explanation in my own words: Phrase is used in situations when something went bad and at first glance the situation looks dire, however for the narrator this is actually a good riddance.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Context and uses:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;A server disk is broken and we can't recover any data from it. It was a RAID0 and we have no backups. But then comes a lead and says: You know, we wanted to decomission that server for a while now and this kinda just forces the inevitable. Nothing of value was lost with the loss of this server.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Hey did you know? The website with lots of horny women from your area is closed!&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;So what? Nothing of value was lost.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="2112" LastEditorUserId="2112" LastEditDate="2019-06-04T15:48:48.263" LastActivityDate="2019-06-09T16:46:19.943" Title="Ukrainian equivalent of 'Nothing of value was lost'?" Tags="|переклад|from-english|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5728" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5730" CreationDate="2019-06-05T17:10:24.703" Score="5" ViewCount="1877" Body="&lt;p&gt;Як правильно звуться жителі Московії?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt; вживає слово &quot;московити&quot;, але я не можу знайти це слово в словниках. В той же час, мені здається, що правильно писати &quot;московіти&quot; або &quot;московійці&quot;. По яким правилам утворюється закінчення у цьому слові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2069" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-06-05T20:52:11.690" LastActivityDate="2019-06-05T23:27:13.003" Title="Як правильно: &quot;московити&quot; чи &quot;московіти&quot;?" Tags="|правопис|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5729" PostTypeId="2" ParentId="5727" CreationDate="2019-06-05T20:03:58.330" Score="5" Body="&lt;p&gt;So, I think you are looking for a phrase &quot;&lt;strong&gt;Коли б тільки й горя&lt;/strong&gt;&quot; or in other words &quot;&lt;strong&gt;Якби тільки й лиха&lt;/strong&gt;&quot; (&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53393/356081.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ukrainian phrase dictionary&lt;/a&gt;). We, Ukrainians, use it to calm down a person and show them that they shouldn't worry about this or that problem, because it's just a matter of small weight.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;However, I'd translate this phrase as &quot;&lt;strong&gt;Нічого страшного&lt;/strong&gt;&quot;. Also, we have a phrase &quot;&lt;strong&gt;Не біда&lt;/strong&gt;&quot; (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bida&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ukrainian dictionary&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-06-05T20:03:58.330" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5730" PostTypeId="2" ParentId="5728" CreationDate="2019-06-05T20:54:50.303" Score="5" Body="&lt;p&gt;Найсучасніший і найповніший офіційний словник, СУМ-20, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=207116&amp;amp;page=1676&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;подає&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;МОСКОВИ́Т, а, ч., заст. Те саме, що моска́ль 2. – Ми, мені здається,&#xA;  не гірші за інших людей, за всіх, яких бачив: татар, німців, поляків,&#xA;  московитів (Ю. Мушкетик); Всі люблять Польщу в гонорі і в славі. &lt;strong&gt;Всяк&#xA;  московит Московію трубить.&lt;/strong&gt; Лиш нам чомусь відмовлено у праві свою&#xA;  вітчизну над усе любить (Л. Костенко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку здавалося, що це необов'язково стосується Московії, але цитата з Ліни Костенко переконала у зворотньому.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-06-05T20:54:50.303" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5731" PostTypeId="2" ParentId="5728" CreationDate="2019-06-05T23:22:03.740" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;По яким правилам утворюється закінчення у цьому слові?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли поглянути на словопохоџеня і приклади з инших мов ві џерелї: &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/pdfjs/web/viewer.html?file=/E_LIB/PDF/ukr0004902.pdf#page=146&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник запозичених суфіксів і суфіксоїдів в українській мові&lt;/a&gt;, то стає очевидно, шчо за ⁰&amp;nbsp;дивним, страждальним і не дуже потрібним правописним &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2&amp;#39;%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правилом девʼятки&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ви закономірно спитаєте, а чого ж таки не &lt;em&gt;московіт&lt;/em&gt;? Он навіть маємо &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мусковіт&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&amp;nbsp;— в прикладах наводять &lt;em&gt;muscovy&lt;/em&gt;, але украьинське ненаголошене &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; теж &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;полюбяє&lt;/a&gt; ставати &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;. Бо виняткове правило має чимало винятків, на котрих теж винятки, а тут це штибу &lt;em&gt;старі засвоєні слова&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par90p5a5prym1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Примітка&amp;nbsp;1.&lt;/a&gt; У ряді слів іншомовного походження, що давно засвоєні українською мовою, після &lt;strong&gt;б п в м ф г к х л н&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;¹ пишеться відповідно до вимоги &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;бурмистер&lt;/em&gt; (але &lt;em&gt;бургомістр&lt;/em&gt;&amp;nbsp;²), &lt;em&gt;вимпел, єхидна, імбир, кипарис, лиман, миля, мирт, нирка, спирт, химера&lt;/em&gt; та ін., а також у словах, запозичених із східних мов, переважно тюркських: &lt;em&gt;башкир, гиря, калмик, кинджал, киргиз, кисет, кишлак&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аби разом посмакувати, додав записки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Правило відносно нове, схоже, від польського впливу і затвердили під кінць позаминулосторічя. Совіти не дуже змінили з міркувань вельми доборої маніпулятивностьи і на сьогоденя, шчо про &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/244&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;забули&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Треба продовжити: &lt;em&gt;meister – &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=50454&amp;amp;page=1596&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мейстер&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=49249&amp;amp;page=1550&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;майстер&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (десь напевно і &lt;em&gt;мастер&lt;/em&gt; гуляє). &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-06-05T23:27:13.003" LastActivityDate="2019-06-05T23:27:13.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5732" PostTypeId="1" CreationDate="2019-06-06T07:26:22.277" Score="2" ViewCount="9598" Body="&lt;p&gt;Усі словники дають добУток. Усі учні з усіх регіонів України кажуть дОбуток. Як краще?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S. Многочлен/багаточлен та точка/крапка - я навіть не торкаюся.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastActivityDate="2021-02-19T00:46:25.793" Title="дОбуток чи добУток" Tags="|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5733" PostTypeId="2" ParentId="5732" CreationDate="2019-06-06T09:47:43.203" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ну, мені здається, що &amp;quot;Усі учні з усіх регіонів України кажуть дОбуток&amp;quot; — це такий-сякий аргумент. Адже опиратися потрібно на офіційні джерела, і ви праві — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/dobutok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=22982&amp;amp;page=780&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; пишуть, що потрібно казати добУток. Також такий варіант я зустрів в &lt;a href=&quot;http://mila.co.ua/2017/12/03/slovnyk-nagolosiv/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику наголосів&lt;/a&gt; (однак, не впевнений, що це офіційне джерело).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;П.с. хоч це і не стосується питання, але:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Різниця між крапкою і точкою — &lt;a href=&quot;http://%D0%B0%D0%B2%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE.%D1%83%D0%BA%D1%80/11/12/455-urok-229-tochka-chi-krapka.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2013/12/131225_ponomariv_blog4_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блозі&lt;/a&gt; О. Пономарева пише, що &amp;quot;многочлен&amp;quot; — суржик і його варто замінити на &amp;quot;багаточлен&amp;quot;. Хоч я зрозумів, що зараз вживаються &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%87%D0%BB%D0%B5%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обидва варіанти&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2021-02-08T10:50:00.630" LastActivityDate="2021-02-08T10:50:00.630" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5734" PostTypeId="2" ParentId="5727" CreationDate="2019-06-09T16:28:32.187" Score="5" Body="&lt;p&gt;If I understand the meaning of the English phrase correctly, I can suggest the following variants:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&quot;Нічого страшного&quot; (literally —  &quot;[there's] nothing terrible [in that]&quot;). E.g.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Нічого страшного, — сказав один з них, — черепок цілий, — і навернув Тимкові на голові білу чалму. //Hryhir Tiutiunnyk, &quot;Вир&quot; (&quot;The Whirlpool&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&quot;Ну то й що?&quot; (literally — &quot;and what then&quot;). Usually is used to emphasize that nothing really serious happened. E.g.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він ішов лісовою дорогою із радюжкою з травою за плечима, яку підтримував рукою, у другій ніс косу й раптом явно відчув — йому хочеться оглянутися. Оглянутися, бо там хтось є, за ним хтось йде.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;«Ну то й що? — подумав. — Разом ітимемо». //Volodymyr Lys, &quot;Діва Млинища&quot; (&quot;The Virgin of Mlynyshche&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://svitslova.com/idioms-dictionary/2158-velyke-dilo.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Велике діло!&quot;&lt;/a&gt; (literally — &quot;a great/large case/issue/thing&quot;). Often is used in sarcastic manner to express that the discussed thing is really &lt;em&gt;not&lt;/em&gt; serious. E.g.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А щука на своє хилила: «Ет, вигадки! Велике діло — миші». //Leonid Hlibov, &quot;Щука й Кіт&quot; (&quot;Esox/Pike and Cat&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&quot;Теж мені проблема&quot; (literally — &quot;[that's] one more problem for me&quot;). Almost always used in sarcastic manner, expressing that something is really &lt;em&gt;not&lt;/em&gt; a problem (&quot;теж мені &quot; usually has such an inverted/sarcastic meaning). E.g.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Два екзамени в один день — теж мені проблема, скажи, Дживс? — прошепотіла вона, згортаючись клубочком. //Nadiya Herbish, &quot;Домо-над-морем-терапія&quot; (&quot;House-over-the-sea-therapy&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-06-09T16:46:19.943" LastActivityDate="2019-06-09T16:46:19.943" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5735" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5736" CreationDate="2019-06-09T17:12:47.920" Score="10" ViewCount="141" Body="&lt;p&gt;Яке закінчення має слово «Камелот» у родовому відмінку?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Камелот — замок у британських легендах. Іменник чоловічого роду другої відміни. З одного боку, це — населений пункт, тому слово повинне мати закінчення «-а». А з іншого, Камелот — замок, а отже, він є спорудою, тож може закінчуватися на «-у».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У словниках цього слова не знайшов. Воно присутнє лише на одному сайті, де має закінчення «-у» в родовому відмінку, — &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;goroh.pp.ua&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2012" LastEditorUserId="2012" LastEditDate="2021-12-25T12:42:05.287" LastActivityDate="2021-12-25T12:42:05.287" Title="Камелота чи Камелоту?" Tags="|правопис|граматика|іншомовні-слова|родовий-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5736" PostTypeId="2" ParentId="5735" CreationDate="2019-06-09T18:22:07.643" Score="8" Body="&lt;p&gt;Цікаве питання. І я не можу на нього відповісти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;З одного боку, у корпусі ГРАК-4 є лише &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac4&amp;amp;reload=&amp;amp;iquery=&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;lemma=&amp;amp;phrase=&amp;amp;word=%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B0&amp;amp;char=&amp;amp;cql=&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;fc_lemword_window_type=both&amp;amp;fc_lemword_wsize=5&amp;amp;fc_lemword=&amp;amp;fc_lemword_type=all&amp;amp;usesubcorp=&amp;amp;fsca_doc.author=&amp;amp;fsca_doc.translator=&amp;amp;fsca_doc.authTrans=&amp;amp;fsca_doc.born=&amp;amp;fsca_doc.title=&amp;amp;fsca_doc.date=&amp;amp;fsca_doc.publisher=&amp;amp;fsca_doc.mediaName=&amp;amp;fsca_doc.locCode=&amp;amp;fsca_doc.region=&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Камелота&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Камелоту&lt;/em&gt; не знаходжу навіть для давального відмінка).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;З іншого боку, простий пошук в Інтернеті знаходить і вжитки з &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Однією з таких спроб є згадана вище алано-сарматська гіпотеза, найдокладніше висвітлена у дослідженні «Від Скіфії до Камелоту» Скотта Литлтона й Лінди Малкор. //Геннадій Казакевич, «Кельти на землях України», &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=3EVGAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4+%D1%81%D0%BA%D1%96%D1%84%D1%96%D1%97+%D0%B4%D0%BE+%D0%BA%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BB%D0%BE%D1%82%D1%83%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;с. 17&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але це можна також інтерпретувати, мовляв, тут мається на увазі не конкретна фортеця, а радше метафорично натягається на цілий регіон (а регіони й великі просторові реалії — з &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Правопис 2019» уточнює правила для населених пунктів. Тепер, згідно з &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=89&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;п. 2.1.1.2.к&lt;/a&gt;, закінчення &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt; мають лише населені пункти на &lt;em&gt;-ськ-/-цьк-/-ець-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-бург-/-град-/-город-/-піль-/-поль-/-мир-/-слав-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ів-/-їв-/-ев-/-єв-/-ов-/-ин-/-ін-/-ач-/-ич-&lt;/em&gt; та з наголосами на закінченні (&lt;em&gt;Бика́&lt;/em&gt;), а інші, згідно з &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=91&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;п. 2.1.2.6&lt;/a&gt;, мають закінчення &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Амстерда́му, Го́мелю, Ліверпу́лю, Ло́ндону, Мадри́ду, Пари́жу, Чорно́билю&lt;/em&gt;) або варіативне закінчення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Аналогічне слово &lt;em&gt;Кодак&lt;/em&gt; (це теж фортеця) корпус ГРАК-4 містіть і &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac4&amp;amp;reload=&amp;amp;iquery=&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;lemma=&amp;amp;phrase=&amp;amp;word=%D0%9A%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%BA%D0%B0&amp;amp;char=&amp;amp;cql=&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;fc_lemword_window_type=both&amp;amp;fc_lemword_wsize=5&amp;amp;fc_lemword=&amp;amp;fc_lemword_type=all&amp;amp;usesubcorp=&amp;amp;fsca_doc.author=&amp;amp;fsca_doc.translator=&amp;amp;fsca_doc.authTrans=&amp;amp;fsca_doc.born=&amp;amp;fsca_doc.title=&amp;amp;fsca_doc.date=&amp;amp;fsca_doc.publisher=&amp;amp;fsca_doc.mediaName=&amp;amp;fsca_doc.locCode=&amp;amp;fsca_doc.region=&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;з закінченням &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, і &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac4&amp;amp;reload=&amp;amp;iquery=&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;lemma=&amp;amp;phrase=&amp;amp;word=%D0%9A%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%BA%D1%83&amp;amp;char=&amp;amp;cql=&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;fc_lemword_window_type=both&amp;amp;fc_lemword_wsize=5&amp;amp;fc_lemword=&amp;amp;fc_lemword_type=all&amp;amp;usesubcorp=&amp;amp;fsca_doc.author=&amp;amp;fsca_doc.translator=&amp;amp;fsca_doc.authTrans=&amp;amp;fsca_doc.born=&amp;amp;fsca_doc.title=&amp;amp;fsca_doc.date=&amp;amp;fsca_doc.publisher=&amp;amp;fsca_doc.mediaName=&amp;amp;fsca_doc.locCode=&amp;amp;fsca_doc.region=&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;з закінченням &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Утім з &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt; частіше.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; (а за ними й &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%9A%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Горох&lt;/a&gt;) містять &lt;em&gt;Кодак&lt;/em&gt; із закінченням &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я схиляюся до закінчення &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt; або варіативного закінчення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-06-09T18:22:07.643" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5737" PostTypeId="2" ParentId="5724" CreationDate="2019-06-11T20:19:26.903" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;СУМ-11&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як же його сприйняли критики? Відповідь ми можемо отримати з роботи Василя Німчука &quot;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/270&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРО СУЧАСНУ УКРАЇНСЬКУ ТЛУМАЧНУ ЛЕКСИКОГРАФІЮ&lt;/a&gt;&quot;, де пише:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Об́́’єктом зазіхань став, зокрема, академічний одинадцятитомний&#xA;  «Словник української мови» (1970–1980 pp.), провідним редакторам і&#xA;  авторам якого – акад. В. М. Русанівському та І. К. Білодідові, д.ф.н.&#xA;  Л. Г. Скрипник, А. А. Бурячкові, В. О. Винникові, Г. М. Гнатюк, С І.&#xA;  Головащукові, к.ф.н. Л. С. Паламарчукові, Л. О. Родніній, Л. А. Ющук,&#xA;  Т. К. Чарторизькій – 1983 р. присвоєно звання лауреатів Державної&#xA;  премії СРСР. Ця багаторічна праця справедливо визнана вершиною&#xA;  української лексикографії. Вона такою фактично є і нині.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що ж пише про цей словник &lt;a href=&quot;https://detector.media/community/article/66981/2011-11-07-oleksandr-ponomariv-na-nashomu-tb-chas-vvoditi-movnii-rezhim/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександр Пономарів&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Є академічний одинадцятитомний Словник української мови (1971-1980).&#xA;  Цей словник хоч і не без вад, але робили його фахівці.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Коли почала втілюватися в життя радянська теорія зближення мов, за&#xA;  якою нібито всі мови повинні були злитися в одну, зі словників&#xA;  заходилися викидати слова суто українські, які не схожі на російські.&#xA;  І, щоб зберегти ці слова, мовознавці залишали їх із примітками&#xA;  «застаріле», «обласне», «діалектне», «рідковживане», аби тільки вони&#xA;  були в словнику.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Потрбіно розуміти, що коли укладали СУМ-11, то для наша держава переживала не найкращі часи. Гадаю, що це основний мінус цього словника. Підтвердження цих слів можна знайти в роботі Святослава Карнавського &quot;&lt;a href=&quot;http://maysterni.com/p6.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пошук українського слова&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Розмір статті не дозволяє дати повну картину кастрування нашої мови,&#xA;  здій- сненої СУМом.  Заразом Словник практикує такий маневр: варто&#xA;  письменникові ока- зійно /наприклад, у листуванні/ вжити російське&#xA;  слово, як воно моментально фік- сується як норма.  Наприклад:&#xA;                                баловство &#xA;                                нарядний&#xA;                                обмовитися &#xA;                                повітряний поцілунок.&#xA;       Спотворено у Словнику і наголосову систему української мови.  Наприклад, слова &#xA;                           переспів, старіти, перебіг, перебіжка,  у Словнику мають або подвійний наголос, або спільний з російським. &#xA;  Подвійний наголос служить переходом до російського:&#xA;                           переспів, старіти, перебіг.&#xA;       Подвійний наголос у слові перебіг дозволяє у слові перебіжка поставити ро- сійський наголос уже без подвійної комбінації:&#xA;  перебіжка.&#xA;       Деякі тлумачення СУМу просто неграмотні.  Наприклад:&#xA;       Оливо витлумачено як олово, і дано приклади з класиків, котрі, як ми зна- ємо вживали це слово в українському неспотвореному значенні,&#xA;  що відповідало су- часному накинутому слову свинець.  СУМ наводить&#xA;  цитату з Л. Українки:&#xA;                      ”...топлять оливо, ллють кулі”.&#xA;       А кулі ж ллють не з олова (Stanum), а із свинцю (Plumbum).  Отже, оливо в  мові Л. Українки, як і в мові українців, значило не олово, а&#xA;  свинець.&#xA;       Аналогічно СУМ слово олив’яний тлумючить як олов’яний. Чи треба пояснювати, що словникове тлумачення - абсурд?&#xA;       Словник збиватиме з пантелику не лише сучасників, але й прийдешні поколін- ня.  Отже, шкоду заподіяно на багато років наперед.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, не забувайте, що в нас вже є &lt;strong&gt;СУМ-20&lt;/strong&gt; (хоч, він ще не закінчений).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про цей словник я чув багато хорошого і багато поганого. Сам його використовую рідше ніж СУМ-11 через те, що він ще не закінчений. Хочу процитувати деякі фрагменти із статті &quot;&lt;a href=&quot;https://www.ulif.org.ua/page/piershii-tom-zolotogo-dvadtsiatiknizhzhia-radisno-i-girko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перший том золотого дванадцятикнижжя: радісно... і гірко&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У 20-томовикові перші 18 томів, містять загальну лексику, а&#xA;  географічні назви (близько 70 тисяч назв) подано в останніх двох&#xA;  томах. У надзвичайно ґрунтовній передмові до словника (т.1) зазначено,&#xA;  що &quot;у його авторів виробився новий погляд на тлумачний словник як на&#xA;  певну &quot;Summa Lexicografiae&quot;... Тaкe прагнення до повноти словника не&#xA;  може не тішити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того в статті зазначається про проблеми, які виникли із цим словником (тут не йдеться саме про мінуси видання, а про те, що в 2010 році влада України не надто переймалася долею СУМ-20):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми були прикро вражені, довідавшись від директора &quot;Наукової думки&quot;, що&#xA;  видавництво зібрало передплату аж на... 100 примірників Словника! Це -&#xA;  національне приниження і ганьба! Такої ганьби ми не зазнавали навіть&#xA;  від комуністичного тоталітаризму! Коли видавництво відмовилося&#xA;  прийняти від нас передплату на наступний, другий Том Словника і ми&#xA;  прямо спитали у директора видавництва: &quot;Чи Вам влада заборонила&#xA;  організацію передплати?!&quot; — він промовчав, не заперечив цього,&#xA;  пояснив, що коштів на видання 20-томовика Академія наук не виділила, а&#xA;  тому немає жодної гарантії, що 2-й том Словника взагалі вийде.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо вам цікаво, які саме зміни сталися в новому виданні, то можете прочитати ще ось цю &lt;a href=&quot;http://litakcent.com/2011/02/09/pershyj-iz-20-tomnoho/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як показує ознайомлення з першим томом СУМ-20, його реєстр суттєво&#xA;  розширений за рахунок лексем, стійких сполучень слів, що функціонували&#xA;  в сучасній літературній мові, але за певних причин були не подані в&#xA;  11-томнику (наприклад, лексика релігійної літератури; слова, що&#xA;  вживалася до початку 1930-х років і потім були обмежені у&#xA;  використанні; лексика, яка існувала в мові, але не була зафіксована у&#xA;  матеріалах, що використовувалися під час створення словника в 11&#xA;  томах). Також СУМ-20 поповнився значною мірою не лише за рахунок&#xA;  пропущених слів, а внаслідок появи нових лексем та значень, стійких&#xA;  словосполучень – загальновживаної лексики, як питомої, так і&#xA;  запозиченої, словесних одиниць на позначення термінів та понять різних&#xA;  галузей науки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ми говоримо про СУМ-11 і його актуальність станом на 2019 рік - так, він застарів. І підтвердити це я хочу ще однією цитатою з останньої статті:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Перевидання таких словників (&lt;strong&gt;&lt;em&gt;йдеться про тлумачні словники&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;)&#xA;  відіграє значну суспільну роль  і, як зазначав відомий лексикограф Ф.&#xA;  Сороколєтов,  “має неоціненне значення для історії літературної мови:&#xA;  зміни в складі словника, в семантичній розробці та стилістичній&#xA;  характеристиці словникового складу в словнику   свідчитимуть передусім&#xA;  про рух і зміни самої мови, причому рух буде простежено не на окремих&#xA;  сегментах мови, а на всій її лексико-семантичній системі”.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Словниковий склад сучасної української мови (останніх десятиліть  –&#xA;  кінця ХХ – початку ХХІ століть) характеризується входженням до нього&#xA;  значного масиву нових слів, що відбиває процес пристосування мовної&#xA;  системи до нових потреб комунікації у зв’язку зі стрімким розвитком&#xA;  науки та техніки, економічними перетвореннями, виникненням нових&#xA;  суспільних відносин, інформаційною революцією, глобалізаційними&#xA;  процесами і т. ін. Ці процеси знайшли відображення у словотворі,&#xA;  численних семантичних змінах різних груп лексики, освоєнні запозичених&#xA;  слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто бачимо, що у нашій мові з'являються нові слова, інші ж зникають, бо мова - вона розвивається так само як і наша країна. Гадаю, що з виходом останнього тому СУМ-20, СУМ-11 точно відійде у минуле (це лише моя суб'єктивна думка).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-06-11T20:19:26.903" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5739" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5740" CreationDate="2019-06-12T13:05:05.150" Score="0" ViewCount="78" Body="&lt;p&gt;В Інтернеті натрапив на статтю &quot;&lt;a href=&quot;https://littlegreenseedling.com/2017/06/21/affluenza/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Affluenza: The Sickness You Don’t Know You Have&lt;/a&gt;&quot;. Тут мене зацікавило слово &quot;Affluenza&quot;, тому вирішив подивитися його переклад, ось що дають різні джерела:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Гугл Перекладач&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Апетит&lt;/em&gt; (але перекладає він з італійської, напевно, в його базі взагалі немає такого слова)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.glosbe.com/ru/uk/Affluenza&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глобс&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Жодного варіанту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словники на &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=Affluenza&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Жодного варіанту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що ж вазагалі означає це слово? &quot;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/ru/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%8C/%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9/affluenza&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Affluenza&lt;/a&gt;&quot; - слово, яке використовують, щоб описати так звану &quot;хворобу споживання&quot; (affluence — достаток, а іnfluenza — грип). Тобто я здогадуюся, що, швидше за все, такого відповідника просто немає в нашій мові, а тому мені ще більше цікаво як можна перекласти цей термін (бо &quot;хвороба споживання&quot; звучить не дуже добре).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-06-13T07:43:06.450" Title="Як краще перекласти слово &quot;Affluenza&quot;" Tags="|переклад|from-english|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5740" PostTypeId="2" ParentId="5739" CreationDate="2019-06-13T07:43:06.450" Score="0" Body="&lt;p&gt;Мій варіант - &lt;em&gt;достагрип&lt;/em&gt;, утворив за прикладом оригіналу від &lt;em&gt;достаток&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;грип&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-06-13T07:43:06.450" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5741" PostTypeId="2" ParentId="5708" CreationDate="2019-06-13T21:06:03.113" Score="1" Body="&lt;p&gt;Сьогодні ввечері читав статтю &quot;&lt;a href=&quot;http://ito.vspu.net/enk/2013_2014/Osn_projekt_tehnologi_spec/Rob_stud/Punko/doc_html/Dnipropetrovsk/%D0%A2%D1%83%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D1%96%D0%B7%D1%8E%D0%BC.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Туристичний Ізюм: Парк п'яти картин&lt;/a&gt;&quot;, де натрапив на таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У такі дні він був &lt;strong&gt;щасливий, як дитя&lt;/strong&gt;, оскільки йому належить працювати&#xA;  ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Щасливий, як дитя&quot; - як на мене хороший відповідник. Але не все так просто, так як я не можу знайти цього вислову в жодному із словників. Хоч прикладів в Інтернеті є багато:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фрагмент книги &quot;&lt;a href=&quot;http://goroskop2.com.ua/sumisnosti-rak-i-ribi-linda-gudman/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сонячні знаки&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Одягнений у все нове, він виходив разом з сином з магазину, &lt;strong&gt;щасливий,&#xA;  як дитя&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Повідомлення на &lt;a href=&quot;https://uoor.com.ua/forum/index.php?threads/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D1%83%D1%80%D1%87%D0%B8%D0%BA.44908/page-440#post-459560&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;форумі&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я з внучкою на чотирьох поповзав і щасливий як дитя.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А також багато інших прикладів як з літератури, так і з інших форумів (тобто населення нашої країни такий вислів знає). Хочу запитати спільноти чи ще хтось чув про такий вислів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можу ще запропонувати таку заміну як &quot;&lt;a href=&quot;http://www.rozum.org.ua/index.php?a=term&amp;amp;d=24&amp;amp;t=549&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;На сьомому небі&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&quot;, приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Він на сьомому небі від щастя&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-06-13T21:06:03.113" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5742" PostTypeId="2" ParentId="5723" CreationDate="2019-06-13T21:32:51.003" Score="1" Body="&lt;p&gt;В СУМі є слово &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozstrybatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розстрибатися&lt;/a&gt;&quot;, але для того, щоб сказати наскільки точно воно передає значення слова &quot;розстрибуватися&quot; потрібно знати значення останнього. Хоч мені здається, що &quot;розстрибуватися&quot; - це недоконана форма дієслова &quot;розстрибатися&quot;. А от на рахунок слова &quot;розстрибування&quot; я не впевнений, принаймі його в СУМі немає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я зрозумів, то &quot;bunnyhopping&quot; - це спосіб за допомогою якою гравець розганяє свого персонажа. Тобто він скаче і його швикість збільшується. Мені здається, що ще коли я тільки пішов в школу вийшла така гра Quake 3 і там цей прийом досить часто використовували (якщо комусь цікаво, то можна подивитися відео на &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=oX16AiApAR8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ютубі&lt;/a&gt;, щоб краще розуміти про що йдеться). Тому я вирішив пошукати на різних геймерських порталах інформацію про цей прийом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, тут я помилився і мої пошуки нічого не дали. Але я згадав, що тоді ж була популярна гра &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Counter-Strike#%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;CS 1.6&lt;/a&gt;, і як тільки я зайшов на Вікіпедію, то в розділі &quot;Додаткові типи карт&quot; знайшов:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;bh, bhop — Bunny Hopping (Кролячі стрибання). Карти для тренування&#xA;  стрибків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І так, слово &quot;стрибання&quot; справді є в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/strybannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще ви знали, що є такий &lt;a href=&quot;http://factosvit.com.ua/sposoby-vykonannya-elementiv-trialu/bannihop-abo-zayachyj-strybok-fazy-strybka/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;велосипедний трюк&lt;/a&gt;, який називається &quot;БанніХоп&quot; або &quot;Заячий стрибок&quot;? Він також походить від англійського &quot;bunnyhop&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-06-13T21:32:51.003" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5743" PostTypeId="1" CreationDate="2019-06-14T12:53:06.950" Score="4" ViewCount="154" Body="&lt;p&gt;Намагаюся перекласти poop deck з анґлійської. &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=mQN8CwAAQBAJ&amp;amp;pg=PA79&amp;amp;lpg=PA79&amp;amp;dq=Above%20his%20head,%20on%20the%20break%20of%20the%20poop,%20the%20night-watchman%20rang%20a%20double%20stroke.&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=fyH1MraK2R&amp;amp;sig=ACfU3U0tGo62KM9nl4fXEj_L5NEKV0i3mg&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwj4jNyHgOniAhUPcZoKHWYNARAQ6AEwEnoECAkQAQ#v=onepage&amp;amp;q=Above%20his%20head%2C%20on%20the%20break%20of%20the%20poop%2C%20the%20night-watchman%20rang%20a%20double%20stroke.&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Речення&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Above his head, on the break of the &lt;strong&gt;poop&lt;/strong&gt;, the night-watchman rang a double stroke.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це якась частина корабля. І ось у чому проблема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;На &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AE%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вікі&lt;/a&gt; відповідник: &lt;em&gt;ют&lt;/em&gt;. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/piv.jut&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; також дає як абсолютний синонім: &lt;em&gt;пів'ют&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На СУМ-11 обидва слова мають таке визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кормова частина верхньої палуби судна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чим вони відрізняються та чи відрізняються?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В яких джерелах можна знайти визначення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-06-14T15:58:02.433" LastActivityDate="2019-06-14T15:58:02.433" Title="Ют і пів'ют - у чому різниця?" Tags="|переклад|значення-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="0" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5744" PostTypeId="1" CreationDate="2019-06-14T18:11:59.813" Score="3" ViewCount="1616" Body="&lt;p&gt;Цікаво якому з слів &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krasa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;краса&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krasota&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;красота&lt;/a&gt;&quot; потрібно надавати перевагу? Як бачите обидва слова є в СУМ-11, але цікаво, що вже в СУМ-20 слово &quot;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44856&amp;amp;page=1420&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;красота&lt;/a&gt;&quot; має примітку &quot;розм.&quot; А взагалі мене ще цікавить чи не є це запозиченням від російського &quot;красота&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На Вікіпедії є сторінки &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BE%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Красота&lt;/a&gt;&quot; та &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Краса&lt;/a&gt;&quot;. Однак, як бачимо, в другій статті набагато більше інформації, а слово &quot;красота&quot; взагалі не зустрічається. &lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів&lt;/a&gt; пише, що ці два слова синоніми - причому коло слова &quot;красота&quot; знову ж немє жодних приміток. Також результати Гуглу дають таку статистику:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;Краса&quot; - 14 400 000 (більшість сайтів справді українські і статті на них написані українською мовою)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &quot;Красота&quot; - 374 000 000 (однак, незважаючи на фільтр &quot;Показувати результати лише українською&quot;, одразу ж бачимо, що на першій мові зустрічаються статті російською мовою - &quot;Женская красота 2019: тенденции красоты и стиля&quot;, &quot;Красота: уход, макияж, маникюр , прически. Секреты красоты и ...&quot; тощо).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2021-12-10T22:02:05.660" Title="Красота чи краса?" Tags="|вибір-слова|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5745" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5746" CreationDate="2019-06-16T12:47:33.550" Score="3" ViewCount="162" Body="&lt;p&gt;A person left two words written in red color on my bedoom wall. I could read the second one as боягуз all right. but I could not parse the first (upper) one. maybe it is misspelled. suykyn? scykyn? I infer from the context that it may be derogatory, or is it an adjective, like a special kind of coward?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/4qIbL.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/4qIbL.jpg&quot; alt=&quot;words on wall&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2120" LastEditorUserId="2120" LastEditDate="2019-06-16T14:00:56.880" LastActivityDate="2019-06-16T14:42:13.440" Title="(vulgar) writings on my wall" Tags="|значення-слів|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5746" PostTypeId="2" ParentId="5745" CreationDate="2019-06-16T14:36:56.953" Score="4" Body="&lt;p&gt;Looks like misspelling of &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/57687-scykun.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сцику́н&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (stsykun).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;This derives from &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/57692-scjaty.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сця́ти&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (stsiaty) with meaning &quot;to pee&quot; and, figuratively, &quot;to fear&quot; (&quot;to fear to the extent of losing control of own urine&quot;). Hereof &lt;em&gt;сцикло́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сцику́н&lt;/em&gt; and etc are figurative for &quot;coward&quot; (literally — &quot;one who piss&quot;). (When I started to write this answer, I assumed &lt;em&gt;сцяти&lt;/em&gt; to be a modern word of Russian origin, but it appeared to be in fact from Proto-Slavic &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/s%D1%8Ccati&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;sьcati/sьkati&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Not to be confused with &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ssaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сса́ти&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (ssaty) and &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/57682-scaty.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сца́ти&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (stsaty) with meaning &quot;to suck&quot;. As the verb &lt;em&gt;to suck&lt;/em&gt; has negative meanings in English, you might wrongly assume it has similar ones in Ukrainian (and somehow build associative chains between milk sucking and fear) — but in fact historically the verb &lt;em&gt;to suck&lt;/em&gt; in Ukrainian doesn't have such connotation as in English (though due to the growing influence of the latter it may get in future). We have a word &lt;em&gt;ссаве́ць&lt;/em&gt; (&quot;one who sucks&quot;), which means just &quot;mammal&quot;, a proverb &lt;em&gt;ласкаве теля двох маток ссе&lt;/em&gt; (literally — &quot;gentle calf sucks two mothers&quot;; in English more often expressed as &lt;em&gt;the humblest calf sucks the most milk&lt;/em&gt;), which uses &lt;em&gt;to suck&lt;/em&gt; rather in positive meaning, and etc. So the offense word &lt;em&gt;сцикун&lt;/em&gt; is from &quot;to pee&quot;, not from &quot;to suck&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-06-16T14:42:13.440" LastActivityDate="2019-06-16T14:42:13.440" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5747" PostTypeId="2" ParentId="3541" CreationDate="2019-06-19T08:35:17.023" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=10&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Сторінка 10&quot;&gt;Правопис [2019]&lt;/a&gt; наводить &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;90 сторінка&quot;&gt;&lt;strong&gt;хвороб&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.  &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;б) назви почуттів, &lt;strong&gt;хвороб&lt;/strong&gt;: …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Саме правило:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;Відхилення в чергуванні О — І, Е — І&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Є багато позицій, коли чергування &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; з &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; у відкритих і закритих&#xA;  складах немає всупереч наведеним правилам:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;у групах &lt;strong&gt;-оро-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-оло-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ере-&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; переходять в &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;у родовому відмінку множини іменників жіночого роду (здебільшого&#xA;  з рухомим наголосом) і в похідних від них іменниках на &lt;strong&gt;-к-(а)&lt;/strong&gt; зі значенням&#xA;  зменшеності: &lt;em&gt;борода́ — борі́д — борі́дка, борона́ — борі́н — борі́нка, голова́ — голі́в — голі́вка&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;голо́вка&lt;/em&gt; — з іншим значенням), &lt;em&gt;сторона́ — сторі́н — сторі́нка, череда́ — чері́д — чері́дка&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;у родовому відмінку множини іменників здебільшого середнього роду й відповідних іменниках зі значенням зменшеності: &lt;em&gt;боло́то — болі́т — болі́тце, воро́та — ворі́т — ворі́тця, долото́ — долі́т — долі́тце&lt;/em&gt;, але: &lt;em&gt;де́рево — дере́в — деревце́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;джерело́ — джере́л — джере́льце&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;о, е&lt;/strong&gt; наявні в закритому складі:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;у повноголосних формах &lt;strong&gt;-оро-, -оло-&lt;/strong&gt; зі сталим наголосом іменників&#xA;  переважно жіночого роду: &lt;em&gt;коло́д (коло́дка), доло́нь (доло́нька), соро́к, огоро́ж,&#xA;  моро́к, нагоро́д&lt;/em&gt; (від них немає зменшених форм з &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;). Але: &lt;em&gt;дорі́г, дорі́жка, корі́в, корі́вка, бері́з, бері́зка&lt;/em&gt; (проте &lt;em&gt;бере́зка&lt;/em&gt; — виткий бур’ян);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-06-21T19:39:09.003" LastActivityDate="2019-06-21T19:39:09.003" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5748" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5749" CreationDate="2019-06-20T13:36:18.950" Score="4" ViewCount="260" Body="&lt;p&gt;Який усталений переклад цього слова на українську?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Таблиця лідерів?&lt;br&gt;&#xA;  Рейтинг лідерів?&lt;br&gt;&#xA;  Рейтинг рекордів?&lt;br&gt;&#xA;  Таблиця рекордів?&lt;br&gt;&#xA;  Рейтингова таблиця?&lt;br&gt;&#xA;  ....&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я особисто схиляюся до &lt;em&gt;таблиця лідерів/рейтинг лідерів&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-07-09T16:58:04.053" LastActivityDate="2020-05-27T14:16:57.030" Title="Переклад слова leaderboard" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5749" PostTypeId="2" ParentId="5748" CreationDate="2019-06-21T19:23:13.113" Score="4" Body="&lt;p&gt;У принципі, усі зазначені варіанти мають право на існування. Але вони мають, на мою думку, трішки різне значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47771&amp;amp;page=1506&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лідер&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (якщо брати в потрібному нам значенні) -- це той, хто (зараз) найближчий до перемоги в змаганні; також &lt;em&gt;лідерами&lt;/em&gt; (у множині) можуть називати відразу декількох найуспіспішніших учасників (тобто, умовно, 1-ше, 2-ге, 3-тє й інші місця, а не лише 1-ше).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rekord&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рекорд&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (якщо брати в потрібному нам значенні) -- це нове досягнення в змаганні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, бачу такі можливі відмінності між рейтингом/таблицею лідерів і рейтингом/таблицею рекордів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Лідер -- це людина (або інший учасник -- тварина, робот тощо -- але зазвичай усе-таки людина); рекорд -- це її досягнення. Це часто несуттєво (при зазначенні досягнень практично завжди зазначають, хто саме досяг, а при зазначенні найуспішніших учасників майже завжди зрозуміло, у чому їхні досягнення), але все-таки якщо рейтинг/таблиця саме &lt;em&gt;рекордів&lt;/em&gt;, то логічно, щоб були зазначені, власне, &lt;em&gt;рекорди&lt;/em&gt;, а не лише люди, що їх поставили. Крім того один учасник може поставити відразу декілька рекордів (спочатку виявився найкращим у тому, а потім -- в іншому; або спочатку зробив великий прорив, а потім раптом перевершив сам себе, зробивши ще більший прорив).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Лідерів можна визначати, коли змагання ще не завершилося (ті, хто зараз ідуть першими -- то лідери; але вони не обов'язково прийдуть до фінішу першими). Рекорд, власне, теж не обов'язково означає перемогу в змаганні, це просто досягнення -- позитивне (футболіст, що зробив найбільше влучних пасів), нейтральне (футболіст, що найвище підкинув м'яча) чи навіть негативне (футболіст, що найбільше разів викинув м'яч за межі поля) -- але воно не обов'язково приводить до перемоги. (Поставити рекорд -- це факт, який уже ніщо не скасує (хіба що його можуть затьмарити нові, кращі рекорди), а бути лідером -- це стан (навіть якщо він остаточний -- наприкінці чи після завершення змагання).)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Рекорд зазвичай асоціюється з ширшим часовим проміжком. Хоча можна казати про &quot;рекорд цієї гри/турніру/серії, рекорд цієї зими/року/століття&quot;, але зазвичай, якщо немає додаткових пояснень, рекорд -- це те, чого &lt;em&gt;ніколи&lt;/em&gt; не було до цього. Лідер, здається, такої конотації не має.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вибирайте, що Вам зручніше, але мені здається, у більшості випадків підійде &lt;em&gt;рейтинг/таблиця лідерів&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;em&gt;рейтинг&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;таблиця&lt;/em&gt; -- то тут я не бачу різниці. Згідно з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/rejtyngh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Вільним тлумачний словником&quot;&lt;/a&gt; (хоч це й не &quot;справжній&quot; словник, але тут, мені здається, його тлумачення доволі доречне), рейтинг -- це або окрема оцінка людини/предмата/тощо (але тут це значення не підходить), або список людей/предметів/тощо, упорядкований за їхніми оцінками (а список лідерів майже завжди так і впорядковують). І слово &quot;рейтинг&quot;, і слово &quot;таблиця&quot; я вважаю доречнішим застосовувати я у випадку, коли зазначено не лише імена людей, а й якісь величини (час, бали абощо) -- інакше підходитимуть слова &quot;список&quot;/&quot;перелік&quot;, але, можливо, не лише вони.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-06-21T19:23:13.113" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5750" PostTypeId="2" ParentId="5705" CreationDate="2019-06-23T08:29:20.650" Score="8" Body="&lt;p&gt;Коротко:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З німецької за польським посередництвом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словники переважно записують як &lt;strong&gt;фест&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53412/1067778.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;sub&gt;Лексикон львівський&lt;/sub&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;фест&lt;/strong&gt; міцний, сильний; дуже добрий, першокласний &lt;em&gt;(ср, ст)&lt;/em&gt;: Пані &lt;em&gt;Стефа – фест господиня, таких порядків, як в неї, то ше пошукати, а їдженя таке смачне, але як спитаєш про який пере́пис, то ніколи не дасть&lt;/em&gt; (Авторка); &lt;em&gt;Там буде фест забава&lt;/em&gt; (Авторка); &lt;em&gt;Ірця наша має фест сопрано&lt;/em&gt; (Авторка); &lt;em&gt;Мій вуйко – фест хлоп, сам наші речі за раз виніс на стрих&lt;/em&gt; (Авторка)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;◊ &lt;strong&gt;ма́ти [фест] я́йці&lt;/strong&gt; → &lt;strong&gt;яйці&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;◊ &lt;strong&gt;на фест&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;дуже сильно, міцно; дуже добре &lt;em&gt;(ст)&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;Василь дивився на струмок крови, що стікав йому десь з околиці вуха. – Нагла кров! Таки мене парнули! А що буде, як на фест?&lt;/em&gt; (Лисяк); &lt;em&gt;Хіба треті майстри на фест зробили столярку&lt;/em&gt; (Авторка)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;цілком певно; обовʼязково, точно &lt;em&gt;(ст)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;◊ &lt;strong&gt;трима́йся фест&lt;/strong&gt; → &lt;strong&gt;тримайся&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;◊ &lt;strong&gt;фест хри́я&lt;/strong&gt; → &lt;strong&gt;хрия&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/99/53412/1041276.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник лемківскої говірки&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;фест&lt;/strong&gt; сильно, дуже багато&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому легко знаходиться через &lt;a href=&quot;https://wsjp.pl/index.php?szukaj=fest&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;польський словник&lt;/a&gt;, котрий вказує і походження:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;niem.&lt;/em&gt;  'mocny, twardy, trwały'&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також через &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%84%D0%B5%D1%81%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ФЕСТ&lt;/strong&gt; «добре; добрий» &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;запозичення з польської мови&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;п. fest «здорово; здоровий, сильний» походить від нім. fest «міцний, твердий, сталий, постійний», спорідненого з днн. fast, дфриз. fest, снідерл. шв. дат. vast «тc.», вірм. hast «міцний, сталий», дінд. pastyā́ «будинок і двір», первісно «постійне місце проживання, резиденція», тох. В epastye «умілий, вправний, зручний, підхожий»&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про подальше &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/fest#Etymology_3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;походження&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;From Middle High German &lt;em&gt;vest&lt;/em&gt;, from Old High German &lt;em&gt;festi&lt;/em&gt;, from Proto-Germanic *&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Germanic/fastuz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;fastuz&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Connected with Old Armenian հաստ (hast, “firm, steady, standing still, tough; thick, dense, broad”), possibly also Sanskrit पस्त्य &lt;em&gt;neuter&lt;/em&gt; (pastyá, “stall, stable ← stable habitation”), पस्त्या &lt;em&gt;feminine&lt;/em&gt; (pastyā́, “homestead, dwelling, household”), and usually derived from Proto-Indo-European &lt;em&gt;*pastV-&lt;/em&gt; (“solid, stable”). Kroonen separates the Sanskrit and reconstructs the Proto-Indo-European root for Armenian and Germanic as &lt;em&gt;*pHst-&lt;/em&gt;, according to him from earlier &lt;em&gt;*ph₂ǵ-sth₂-&lt;/em&gt;, a compound of &lt;em&gt;*peh₂ǵ-&lt;/em&gt; (“to become firm”) (compare Ancient Greek πήγνυμι (pḗgnumi, “to fasten, fix, make solid”)) and &lt;em&gt;*steh₂-&lt;/em&gt; (“to stand”).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;However, according to Martirosyan we are hardly dealing with a Proto-Indo-European word. This is rather a substrate word shared by Armenian, Germanic, possibly also Indo-Aryan.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2126" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2019-06-24T08:01:48.170" LastActivityDate="2019-06-24T08:01:48.170" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5751" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5752" CreationDate="2019-06-24T01:26:26.677" Score="4" ViewCount="186" Body="&lt;p&gt;Is there any difference between &lt;em&gt;мовити&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;говорити&lt;/em&gt;? I know in Russian that is one word, so got confused.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2113" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-06-24T01:47:18.090" LastActivityDate="2019-06-24T19:26:06.220" Title="What is the difference between мовити and говорити?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5752" PostTypeId="2" ParentId="5751" CreationDate="2019-06-24T18:43:20.913" Score="1" Body="&lt;p&gt;There are many quasi-synonymous verbs in Ukrainian that refer to the speaking process: &lt;em&gt;базікати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;балакати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;говорити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;казати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мовити&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;мовляти&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;повідувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;повідомляти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ректи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розмовляти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;спілкуватись&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сповіщати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;теревеніти&lt;/em&gt;, etc.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Говорити&lt;/em&gt; is a general-purpose verb with relatively wide range of emphases:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;emphasis on the specific information being orally transferred (e.g. with direct object or with the &lt;em&gt;про&lt;/em&gt; “about” preposition; optionally with addressee in dative);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;emphasis on the act of vocalization;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;emphasis on collaborative conversation (e.g. with subject is in plural or with the &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; “with” preposition);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;emphasis on ability of speaking (e.g. with negation or with some language/mode specification);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;can refer to non-oral information transfer and be used in figurative meanings.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Мовити&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;мовляти&lt;/em&gt;) has much narrower set of meanings: it usually emphasizes the information being transferred and therefore usually is accompanied by direct object or the &lt;em&gt;про&lt;/em&gt; preposition. Also (even in it's proper meaning) it's probably less used than &lt;em&gt;говорити&lt;/em&gt;, it's probably more a book-style word. (Also in mass media it's sometimes used to denote the process of broadcasting (often without direct object and without &lt;em&gt;про&lt;/em&gt; preposition), but for me it sounds a bit artificial, like an attempt to bring a new meaning to an old word.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;BTW, Russian has direct equivalent of Ukrainian &lt;em&gt;мовити&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;молвить&lt;/em&gt;. But while Ukrainian &lt;em&gt;мовити&lt;/em&gt; is just a bit outdated (more rare and more book-style than &lt;em&gt;говорити&lt;/em&gt;, but still usable), Russian &lt;em&gt;молвить&lt;/em&gt; is fully archaic and never used in real life.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-06-24T19:26:06.220" LastActivityDate="2019-06-24T19:26:06.220" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5753" PostTypeId="1" CreationDate="2019-06-25T07:18:15.050" Score="7" ViewCount="434" Body="&lt;p&gt;Намагаюсь зрозуміти як можна перекласти &lt;em&gt;return type&lt;/em&gt; в сенсі типу значення, яке повертає функція. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;int f() { return 0; }&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут &lt;em&gt;return type&lt;/em&gt; це &lt;code&gt;int&lt;/code&gt;. Тобто, ми повертаємо &lt;code&gt;0&lt;/code&gt;, який має тип &lt;code&gt;int&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наразі маємо статтю з назвою &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D0%BF_%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%84%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тип повернення значення функції&lt;/a&gt;, але назва якась недолуга як на мене, імовірно намагались перекласти російське &lt;em&gt;тип возвращаемого значения&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;return type&lt;/em&gt; має синонім &lt;em&gt;result type&lt;/em&gt;, можливо варто просто використати &lt;em&gt;тип результату&lt;/em&gt; і не намагатись перекласти &lt;em&gt;return type&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-12-04T12:53:36.370" LastActivityDate="2021-09-10T03:21:54.527" Title="Як перекласти &quot;return type&quot;" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="5" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5754" PostTypeId="1" CreationDate="2019-06-25T09:42:46.473" Score="4" ViewCount="144" Body="&lt;p&gt;Does Ukrainian &quot;звинуватити&quot; relate to &quot;видати&quot; (видіти) by analogy with &quot;кинути&quot; -&gt; &quot;кидати&quot; and &quot;глянути&quot; -&gt; &quot;поглядати&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As I understood the &quot;d&quot; letter fall out before &quot;nu&quot; suffix. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If the answer is &quot;yes&quot;, the second question is: Does Ukrainian &quot;вибачити&quot; relate to &quot;бачити&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2129" LastEditorUserId="2129" LastEditDate="2019-06-25T09:48:33.167" LastActivityDate="2019-07-06T09:15:12.807" Title="Does Ukrainian &quot;звинуватити&quot; relate to &quot;видати&quot;" Tags="|дієслова|" AnswerCount="2" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5757" PostTypeId="2" ParentId="5753" CreationDate="2019-06-27T09:27:44.383" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;return type&lt;/em&gt; -  це англійське словосполучення, яке здебільшого використовується у сфері програмування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад цього словосполучення - тип, який повертається/віддається/вертається.&lt;br&gt; &#xA;Скорочено від: тип, який повертає/віддає/вертає функція/метод.&lt;br&gt;&#xA;В даному контексті, тип - це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D0%BF_%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тип даних&lt;/a&gt;, проте, у 99% випадків, говорять просто тип. Також, майже ніколи не говорять, що тип повертається/віддається/вертається функцією або методом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Наразі маємо статтю з назвою тип повернення значення функції, але назва якась недолуга як на мене, імовірно намагались перекласти російське тип возвращаемого значения.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тип повернення значення функції - абсолютне калькування, проте, я вважаю, що аналог цього виразу як &lt;em&gt;тип значення, яке повертає/віддає/вертає функція/метод&lt;/em&gt; має право на існування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось і виходить:&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;return type&lt;/em&gt; - тип(значення/даних), який повертається/віддається/вертається (функцією/методом).&lt;br&gt;&#xA;З точки зору англійської мови, слово &lt;em&gt;return&lt;/em&gt; зазвичай перекладають як &lt;em&gt;повертати&lt;/em&gt;, тому, більшість людей схильна перекладати як &lt;em&gt;тип, який повертається&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрештою, рішення яку комбінацію слів обирати для перекладу цього словосполучення - залишається за мовцем, адже не існує жодного систематизованого джерела з усталеними словами-аналогами технічних закордонних термінів, особливо із сфери програмування(ситуація на 2019 рік).&#xA;На жаль, у даному випадку, все зводиться до суб'єктивізму.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Примітка 1:&lt;/em&gt; Термін &lt;em&gt;result type&lt;/em&gt; я ніколи не зустрічав як синонім слова &lt;em&gt;return type&lt;/em&gt;, незважаючи на факт того, що слово &lt;em&gt;result type&lt;/em&gt; надзвичайно рідко вживається в спільноті.&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Примітка 2:&lt;/em&gt; Переклад абсолютно суб'єктивний і відображає власний переклад автора вищезгаданого словосполучення згідно особистих переконань та досвіду в спільноті/сфері.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Необхідне доповнення із коментарів, важливе для людей далеких від програмування:&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;return type&lt;/em&gt;, як мінімум, в 90% випадках, не є результатом виконання функції/методу або є лише частиною! Це зрозуміло усім людям, котрі програмують. &lt;em&gt;return type&lt;/em&gt; або є або немає, це тип даних, які функція зобов'язана повернути в мовах зі статичною типізацією(Java, C++, C# і т.д.), вказавши це в своїй сигнатурі(означення методу). В мовах із динамічною типізацією(Python, JavaScript і т.д.), тип даних, що повертається, не оголошується в сигнатурі функції і тому тип даних, котрий повертається, визначається динамічно, під час виконання програми, це може бути що-завгодно; тип даних, що повертається в цьому випадку є неозначеним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Незалежно від того, що повертає функція - усі зміни, виконані під час роботи функції надзвичайно рідко будуть повністю відображатися в даних(це лише в 99% дійсне для менш популярних функціональних мов та і то лише якщо дотримуватися функціональної парадигми програмування). Ті дані, які повертає функція/метод, зазвичай, є мінімальними даними необхідними для продовження роботи програми або задуманого функціонування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не говорю за старі програми; мови програмування, які зараз не використовуються; неякісний код в проектах і застарілі підходи для програмування.&lt;br&gt;&#xA;В усіх сучасних підходах до програмування, це залізне правило. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, &quot;return type&quot; - це явна або неявна частина визначення функції, яка, зазвичай, дуже слабко корелюється із повним результатом виконання функції.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2019-10-28T13:59:02.310" LastActivityDate="2019-10-28T13:59:02.310" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5758" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5762" CreationDate="2019-06-27T10:05:28.863" Score="4" ViewCount="399" Body="&lt;p&gt;Іноді в тогрівельних фірмах можна почути таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Галю, там багато на &lt;em&gt;возврат&lt;/em&gt;?&lt;br&gt;&#xA;  Що, знов &lt;em&gt;возврат&lt;/em&gt; привіз?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут йдеться про повернення товару. Тобто, наприклад, магазин повертає товар постачальнику. І цей процес і товар, що повертається російською називається &lt;em&gt;возвратом&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В аналогічній ситуації &lt;em&gt;розкладення&lt;/em&gt; переходить в &lt;em&gt;розклад&lt;/em&gt;. А от для &lt;em&gt;повернення&lt;/em&gt; таку форму, як результат дії, я утворити не можу. Як це можна сказати українською?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-06-29T21:25:19.953" LastActivityDate="2019-06-30T06:57:55.827" Title="Як перекласти &quot;возврат&quot; як іменник" Tags="|переклад|іменники|from-russian|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5759" PostTypeId="2" ParentId="5753" CreationDate="2019-06-28T14:58:13.877" Score="0" Body="&lt;pre&gt;&lt;code&gt;тип результату&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Враховуючи те, що по суті це мабуть найбільш точно передає значення в контексті програмування&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="429" LastActivityDate="2019-06-28T14:58:13.877" CommentCount="14" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5760" PostTypeId="2" ParentId="5758" CreationDate="2019-06-28T14:59:15.500" Score="-2" Body="&lt;pre&gt;&lt;code&gt;повернення&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ця форма дуже часто використовується як в бізнесі, так і побуті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="429" LastActivityDate="2019-06-28T14:59:15.500" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5761" PostTypeId="2" ParentId="5754" CreationDate="2019-06-28T15:07:03.060" Score="1" Body="&lt;p&gt;звинуватити = to blame&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;видати ( to give out ) != видіти ( to see ). Видіти is sort of jargon, sub language ( usually from west Ukraine ).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;кинути ( to drop, means an action that is going to happen. I'm going to drop this thing down. ). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;кидати ( to drop, dropping, means the process of dropping, I was busy with dropping things down).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;вибачити doesn't relate to бачити&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бачити = to see, means also the ability to see.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вибачити = to forgive&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;No relation between these.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I hope this is helpful&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="429" LastActivityDate="2019-06-28T15:07:03.060" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5762" PostTypeId="2" ParentId="5758" CreationDate="2019-06-29T21:25:05.363" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Повернення&lt;/em&gt; — це і є іменник. Віддієслівний іменник. Він має всі ознаки іменника як-то рід (середній) та відмінювання за відмінками: &lt;em&gt;повернення, поверненню, поверненням&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ неправильно &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/povernennja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;класифікує&lt;/a&gt; це слово лише як «&lt;strong&gt;дію&lt;/strong&gt; за значенням &lt;em&gt;повернутися&lt;/em&gt;». Насправді, у класифікації «дія-подія-наслідок» це слово може означати як дію, так і наслідок дії.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Напевне, автора збив з пантелику середній рід цього іменника. Наприклад, у московському язику, бідному на морфологію взагалі і суфікси зокрема, &lt;sub&gt;москв.&lt;/sub&gt;&amp;nbsp;&lt;em&gt;возврат&lt;/em&gt; і багато інших віддієслівних іменників виду «наслідок дії» є словами чоловічого роду, утвореними безсуфіксальним способом.&lt;br&gt;&#xA;В українській ці слова можуть бути як безсуфіксальні чоловічого роду (&lt;em&gt;розсуд&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;постріл&lt;/em&gt;), так і середнього роду, утворені за допомогою суфіксів &lt;code&gt;-ня&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;змагання&lt;/em&gt;), &lt;code&gt;-тя&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;заняття&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;завзяття&lt;/em&gt;) та інших.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Чтиво&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/4157/8&quot;&gt;Як правильно, акт звірки чи звіряння?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/3106/8&quot;&gt;&amp;quot;Одиниця вимірювання&amp;quot; чи &amp;quot;одиниця виміру&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/3744/8&quot;&gt;УклАдення чи укладАння договору?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2019-06-29T21:25:05.363" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5763" PostTypeId="2" ParentId="5758" CreationDate="2019-06-30T06:57:55.827" Score="2" Body="&lt;p&gt;На розум поки нїчого не приходе крім корня &lt;em&gt;*vьrtĕti&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;верт&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ворот&lt;/em&gt;, шчо збіжні з сенсом &lt;em&gt;turn&lt;/em&gt;. Приросток &lt;em&gt;re-&lt;/em&gt; значе &lt;em&gt;знов&lt;/em&gt; (маємо &lt;em&gt;пере-&lt;/em&gt;) або &lt;em&gt;назад&lt;/em&gt;, для кортого нїчого не маємо чи не пригадую і мусимо знаходити окреме дїӧслово. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загалом, як на мене, нај-красше пасують &lt;em&gt;зворот&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;поворот&lt;/em&gt;. Коли брати саме зміст зї запитаня, то за словником СУМ &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35065&amp;amp;page=1114&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зворот&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; підходе:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;7&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;рідко.&lt;/em&gt; Повернення назад, до попереднього, колишнього; вороття.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Минає день, минає два, Мина за ранком ранок .. Перевернувся цілий рік, – Як перш, нема звороту&lt;/em&gt; (П. Грабовський);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Нема тобі, Маріє, звороту. Йди до кінця&lt;/em&gt; (У. Самчук)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Повернення назад чого-небудь узятого, відібраного у когось.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;Він в 1841 році зчинив правдивий розрух у громаді і зажадав від пана звороту всіх загарбаних від того часу ґрунтів&lt;/em&gt; (І. Франко)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Без зворо́ту&lt;/strong&gt;, у знач. присл.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;безповоротно, назавжди.&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;em&gt;І він оддав їй своє серце навіки, без звороту&lt;/em&gt; (Б. Грінченко)&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До цїкавого, же переклад від Ґуґл радить &lt;em&gt;поверт&lt;/em&gt;: словники не закрїпюють, але словотворчо можливо, до того ж маємо подібного утвору: &lt;em&gt;заверт&lt;/em&gt; — котрого СУМ не крїпить, але инші &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%82&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цїлком&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2019-06-30T06:57:55.827" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5764" PostTypeId="2" ParentId="3132" CreationDate="2019-06-30T13:17:30.430" Score="7" Body="&lt;p&gt;За правописом 2019 встановлена форма &lt;strong&gt;Олеже&lt;/strong&gt;, але &lt;strong&gt;Олегу&lt;/strong&gt; як неосновне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=95&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 87. Кличний відмінок&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменники другої відміни в кличному відмінку закінчуються на &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ю&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;-е&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Закінчення &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; мають іменники твердої групи (зокрема із суфіксами &lt;strong&gt;-ик&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ок&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-к(о)&lt;/strong&gt;), іншомовні імена з основою на &lt;strong&gt;г, к, х&lt;/strong&gt; і деякі іменники мішаної групи з основою на шиплячий приголосний (крім &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;): &lt;em&gt;Пе́трику, Іва́нку, &lt;strong&gt;Оле́же&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (й &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Оле́гу&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;ба́тьку, си́нку, пого́ничу, слуха́чу, това́ришу, робітнику́&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;робітни́че&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Дже́ку, Жа́ку, Лю́двігу, Фрі́дріху&lt;/em&gt;; а також іменники &lt;em&gt;ді́ду, си́ну, та́ту&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однина, тверда група&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Відміна&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Називний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=140&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олéг&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Родовий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Олéг-а&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Давальний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Олéг-ові (-у)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Знахідний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Олéг-а&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Орудний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Олéг-ом&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Місцевий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Олéг-ові (-у)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;Кличний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;Олéж-е (Олег-у)&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-05-09T22:55:14.410" LastActivityDate="2021-05-09T22:55:14.410" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5765" PostTypeId="2" ParentId="3119" CreationDate="2019-06-30T13:35:43.163" Score="3" Body="&lt;p&gt;Правопис 2019 підтримує і наводе &lt;strong&gt;Ігоря&lt;/strong&gt;. До того ж має деякі уточнини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;називний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=140&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;І́гор&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-і&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;родовий&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=74&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;І́гор-я&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-ів&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;давальний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-еві, (-ю)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-ям&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;знахідний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-я&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-ів&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;орудний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-ем&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-ями&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;місцевий&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-еві (-ю, -і)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-ях&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;кличний&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-ю&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;І́гор-і&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=28&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;-ОВИЧ (-ЬОВИЧ), -ІВН-(А) (-ЇВН-(А)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;11&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Суфікс &lt;strong&gt;-ович&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ьович&lt;/strong&gt;) уживаємо тільки для утворення чоловічих імен по батькові: &lt;em&gt;Ві́кторович, Васи́льович, Іва́нович, &lt;strong&gt;І́горьович&lt;/strong&gt;, Мики́тович, Олексій́ович, Ю́рійович&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-05-08T02:50:23.453" LastActivityDate="2021-05-08T02:50:23.453" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5766" PostTypeId="2" ParentId="1203" CreationDate="2019-06-30T13:42:21.833" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис 2019&lt;/a&gt; вже иншої думки, де за основу є окличуваня всїх можливих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 1.&lt;/strong&gt; У звертаннях, що складаються з двох загальних назв, форму кличного відмінка мають обидва слова: &lt;em&gt;добро́дію бригади́ре, па́не лейтена́нте&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 2.&lt;/strong&gt; У звертаннях, що складаються із загальної назви та імені, форму кличного відмінка набувають і загальна назва, і власне ім’я: &lt;em&gt;бра́те Пе́тре, дру́же Гри́цю, коле́го Степа́не, лі́карю І́горю, па́не Віта́лію, побрати́ме Іва́не&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 3.&lt;/strong&gt; У звертаннях, що складаються із загальної назви та прізвища, форму кличного відмінка набувають і загальна назва, і власне ім’я: &lt;em&gt;дру́же Макси́менку; коле́го Євгенищуку́ , па́не Кова́лю&lt;/em&gt;; можливі також поєднання форми кличного відмінка іменника загальної назви та форми кличного відмінка прізвища, однакової з формою називного відмінка: &lt;em&gt;дру́же Макси́менко; коле́го Євгенищу́к, па́не Кова́ль&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 4.&lt;/strong&gt; У звертаннях, що складаються з двох власних назв — імені та по батькові, обидва слова мають закінчення кличного відмінка: &lt;em&gt;Володи́мире Хомичу́, Пе́тре Кузьмичу́ , Яросла́ве Андрі́йовичу&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-06-30T13:42:21.833" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5767" PostTypeId="1" CreationDate="2019-07-01T09:37:56.600" Score="5" ViewCount="2744" Body="&lt;p&gt;Як перекласти з російської слово &quot;поделка&quot;? Цікавить значення як неякісний виріб, адже знайдений мною варіант перекладу &quot;саморобка&quot;, на мою думку, не містить негативного забарвлення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Это приложение очень неудобно и содержит множество ошибок. Просто какая-то &lt;strong&gt;поделка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1922" LastEditorUserId="1922" LastEditDate="2019-07-02T07:37:52.517" LastActivityDate="2021-01-29T16:03:53.630" Title="Як перекласти з російської слово &quot;поделка&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5768" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5769" CreationDate="2019-07-01T20:26:22.583" Score="10" ViewCount="524" Body="&lt;p&gt;What does the term  mean in the context of this sentence?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У нас, скажімо так… Не «кухонні» ми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2111" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-06-21T17:54:16.797" LastActivityDate="2021-06-21T17:57:14.693" Title="What does word Кухонні mean in this context?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5769" PostTypeId="2" ParentId="5768" CreationDate="2019-07-01T22:38:58.803" Score="11" Body="&lt;p&gt;The quote appears to be from the book written by Євгенія Подобна, &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?isbn=6177420397&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Дівчата зрізають коси: Книга спогадів / російсько–українська війна&amp;quot;&lt;/a&gt;. A more complete quote would be (highlight mine):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На моє рішення чоловік відреагував нормально, ми ж разом поїхали. Він знав, що я його самого не відпущу, і знав, що він мене не відпустить саму. Я теж спортсменка, доволі активна людина, ми націоналісти обидва, радикального такого духовного покликання. У нас, скажімо так… &lt;strong&gt;Не «кухонні» ми.&lt;/strong&gt; І стало одразу зрозуміло, що &lt;strong&gt;ми не будемо сидіти і лиш увечері за чаєм обговорювати&lt;/strong&gt; ситуацію в Україні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;The speaker apparently tries to pick the right words, which makes their speech pretty much disorganized and incoherent, which makes their sentences end abruptly.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;But from the entire quote, we may conclude that &lt;em&gt;кухонні&lt;/em&gt; is a reference to people who only speak out on their kitchens, in the comfort of being among their most trusted family members, and who never try to organize themselves or actively resist.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The speaker says that, on the contrary, they are not of that kind, and that they &lt;em&gt;will&lt;/em&gt; actively resist the invasion by joining a volunteers' squadron.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;There are several similar phrases:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://life.pravda.com.ua/columns/2019/04/7/236453/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;кухонні експерти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — kitchen experts;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;диванні війська&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Armchair_warrior&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;armchair warriors&lt;/a&gt;, and so on;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;From the comments:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;To what extent is the term used in common language and how much is the creation of speaker, that wants to reflect on the gravity of the situation[?]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Frankly speaking, I have never heard this term as a bare adjective. I'm aware about the use of adjective+noun pairs, mentioned in the last section of my answer. It could be a localized term as well.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-06-21T17:57:14.693" LastActivityDate="2021-06-21T17:57:14.693" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5770" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5772" CreationDate="2019-07-02T09:43:41.413" Score="6" ViewCount="4702" Body="&lt;p&gt;Яка форма є правильною: &lt;em&gt;прямо зараз&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;просто зараз&lt;/em&gt; (у контексті &lt;em&gt;не зволікайте&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зробіть це негайно&lt;/em&gt;)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обидва варіанти добре шукаються в Google (але &lt;em&gt;просто зараз&lt;/em&gt; - втричі частіше).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-07-02T12:04:02.873" LastActivityDate="2024-02-07T17:35:11.580" Title="&quot;Прямо зараз&quot; чи &quot;просто зараз&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5771" PostTypeId="1" CreationDate="2019-07-02T10:15:44.180" Score="5" ViewCount="477" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//lcorp.ulif.org.ua/dictua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник УЛІФ&lt;/a&gt; каже, що у слова &lt;em&gt;випадіння&lt;/em&gt; є множина &lt;em&gt;випадінь&lt;/em&gt;, а от у &lt;em&gt;випадання&lt;/em&gt; немає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;називний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́ння&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́ння&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;родовий&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́ння&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́нь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;давальний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́нню&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́нням&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;знахідний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́ння&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́ння&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;орудний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́нням&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́ннями&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;місцевий&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;на/у випаді́нні,&lt;br&gt;випаді́нню&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́ннях&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;кличний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́ння*&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випаді́ння*&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;називний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випада́ння&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;родовий&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випада́ння&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;давальний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випада́нню&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;знахідний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випада́ння&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;орудний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випада́нням&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;місцевий&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;на/у випада́нні,&lt;br&gt;випада́нню&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;кличний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;випада́ння*&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це недопрацювання словника чи дійсно є якась причина?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-01-13T22:46:40.923" LastActivityDate="2021-01-13T22:46:40.923" Title="Чому у слова випадіння є множина, а у випадання немає? Чи є?" Tags="|іменники|число|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5772" PostTypeId="2" ParentId="5770" CreationDate="2019-07-02T10:46:36.593" Score="6" Body="&lt;p&gt;По-моєму, обидва варіанти цілком підходять:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prosto&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПРО́СТО&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;у знач[енні] підсил[ювальнох] част[ки].&lt;/em&gt; Уживається для підкреслення значення якого-небудь слова або всього речення. &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;Дома там у нього *просто* чудеса…&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 28).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prjamo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПРЯ́МО&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;присл[івник]&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; Безпосередньо, без проміжних ланок. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  // Відразу, негайно. &amp;lt;…&gt;&lt;br&gt;&#xA;  // Якраз, точно, саме. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;6.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;у знач[енні] підсил[ювальнох] част[ки], розм[овне]&lt;/em&gt;. Уживається для підкреслення значення якого-небудь слова або всього речення; просто. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але я б усе-таки рекомендував &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/same&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;са́ме&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; зараз&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Але якщо вважати, що це 6-те значення слова &lt;em&gt;прямо&lt;/em&gt;, а не 3-тє, то варто перед словом &lt;em&gt;прямо&lt;/em&gt; надавати перевагу іншим варіантам (&lt;em&gt;просто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;саме&lt;/em&gt;), бо це (6-те) значення слова &lt;em&gt;прямо&lt;/em&gt; розмовне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-07-02T10:53:48.160" LastActivityDate="2019-07-02T10:53:48.160" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5774" PostTypeId="1" CreationDate="2019-07-03T07:09:02.193" Score="2" ViewCount="224" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23455&amp;amp;page=793&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Док&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ДОК, у, чол. Портова споруда для &lt;strong&gt;ремонту&lt;/strong&gt; суден, а &lt;strong&gt;&lt;em&gt;іноді&lt;/strong&gt; і їх будування&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=44049&amp;amp;page=1393&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Корабельня&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КОРАБЕ́ЛЬНЯ, і, жін. Сукупність споруд для &lt;strong&gt;будування та ремонту&lt;/strong&gt; кораблів; верф.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=7595&amp;amp;page=280&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Верф&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВЕРФ, і, ж. 1. Підприємство для &lt;strong&gt;будівництва і ремонту&lt;/strong&gt; суден.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Має сенс припустити, що корабельня і верф - це одне й те саме (але я невпевнений, якби хтось мав спростування - я б залюбки почитав його). А ось чи відрізняються вони від доку, чи верф і док - це просто запозичення з різних мов?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-07-03T08:11:50.000" LastActivityDate="2019-10-08T19:42:48.047" Title="Док, верф, корабельня. Чи є різниця?" Tags="|різниця-між-словами|етимологія|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5775" PostTypeId="2" ParentId="5754" CreationDate="2019-07-06T09:15:12.807" Score="2" Body="&lt;p&gt;You're true that -д- disappears from the end of the root in some cases:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18833&amp;amp;page=644&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гляді́ти&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/9375-ghledity.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гле́діти&lt;/a&gt;) — &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18843&amp;amp;page=645&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гля́нути&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=41524&amp;amp;page=1311&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ки́дати — ки́нути&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rozpovidaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розповіда́ти — розпові́сти́&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;etc&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Never-the-less this doesn't relate to видати/видіти/винуватити. In видати &quot;to give out&quot;, that д is not the last letter of the root, but actually the first letter of the root (e.g. давати, дати, видати, задати, надати, подати, etc). In видіти &quot;to see&quot; (not so often used word), that д is really the last letter of the root, but it never falls out (or at least I can't remember any cases when it does: вид, видіти, завидки, виднота, видимість, etc.). Винуватити &quot;to blame&quot; is derived from вина &quot;fault/guilt&quot;, this root never has д (вина, винний, завинити, винуватити, винуватий, провина, повинність).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вибачити &quot;to forgive&quot; and пробачити (the same meaning) are really etymologically related to бачити &quot;to see&quot; (&lt;a href=&quot;/q/2742&quot;&gt;there is even a separate question for that&lt;/a&gt;) — they have common root and origin. However for a modern Ukrainian speaker these words don't seem to be related (just their modern meanings &quot;to see&quot; and &quot;to forgive&quot; are so distant, that without relying onto etymological dictionary not so much people can say for sure whether these words were really related somehow ages ago or just they sound similarly due to some non-relationship-caused coincidence).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-07-06T09:15:12.807" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5776" PostTypeId="2" ParentId="5443" CreationDate="2019-07-06T16:03:18.977" Score="3" Body="&lt;p&gt;Для перекладу слова &quot;configure&quot; як &quot;налаштовувати&quot; дуже критичним є контекст використання слова. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Коротко&lt;/em&gt;: для більшості випадків, це слово не підходить, адже конфігурування, зазвичай, можна проводити неодноразово/часто і воно, зазвичай,  не пов'язано з тим, щоб робити що-небудь придатним для роботи, користування(часто це буває лише один раз) і т.п., а пов'язано зі зміною параметрів чогось для того, щоб користування чимось відбувалося з більшим комфортом/задоволенням/зручністю.&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Витяг із &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;onlinecorrector&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Перевірте вживання дієслова налаштовувати і в разі потреби замініть:&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;настроювати&lt;/strong&gt; — налагоджувати, регулювати, робити придатним для роботи;&lt;br&gt; &#xA;  припасовувати якусь систему (програмне забезпечення, прилад, пристрій тощо) до потреб користувача;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;встановлювати, задавати&lt;/strong&gt; — надавати певному параметру конкретного значення.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BB%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(більше прикладів на оригінальній сторінці onlinecorrector)&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;АЛЕ:&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;налаштовувати&lt;/strong&gt; — готувати що-небудь, виконувати початкову підготовку системи до роботи.&lt;br&gt;&#xA;  Для з’єднання з мережею &lt;strong&gt;налаштуйте&lt;/strong&gt; маршрутизатор (користувач уперше готує систему до подальшого використання).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, тлумачення слова &quot;налаштувати&quot; від онлайнкоректора є абсолютно ідентичним до &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=55245&amp;amp;page=1759&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тлумачення СУМ-20&lt;/a&gt;. Таким чином, &lt;code&gt;налаштовувати&lt;/code&gt; не завжди є коректним перекладом, частіше навіть навпаки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я, особисто, повністю погоджуюся із онлайнкоректором щодо цього та &lt;a href=&quot;http://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%82%D1%80-%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%84%D1%96%D0%B3%D1%83%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;щодо більш правильного перекладу слова в більшості контекстах&lt;/a&gt;, а саме:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Зміна параметрів чогось(зміна властивостей системи).&lt;br&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Змінити конфігурацію(змінити набір параметрів як сукупність).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2019-07-11T09:37:08.293" LastActivityDate="2019-07-11T09:37:08.293" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5777" PostTypeId="2" ParentId="1043" CreationDate="2019-07-07T12:41:53.193" Score="1" Body="&lt;p&gt;Мені слово &quot;шрайбати&quot; вперше трапилося в книзі Остапа Вишні &quot;Берлінський день&quot;, де є такі речення: &quot;Добре, як би було можна про Берлін так шайб-шрайб і вже вам про весь Берлін нашрайбав. Нашрайбаєш лихої години, коли самого населення, кажуть, тут чотири з половиною мільйони&quot;. З тутешнього коментаря довідався, що слово має німецьке походження. Вишня використав його у іронічному аспекті, через схожість із українським &quot;шкрябати&quot;.     &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2138" LastActivityDate="2019-07-07T12:41:53.193" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5778" PostTypeId="1" CreationDate="2019-07-08T16:01:47.227" Score="8" ViewCount="3447" Body="&lt;p&gt;в словниках присутнє слово іншомовного походження &quot;ескалація&quot;, проте в жодному я не знайшов дієслова, що позначає цю дію. В англійській мові є &quot;escalate&quot;, в російській &quot;эскалировать&quot;. В українській це інтуїтивно могло б бути &quot;ескалувати&quot; як і більшість інших дієслів до іменнииків із закніченням &quot;ація&quot; (дотація – дотувати, культивація — культивувати). Проте складність в тому, що &quot;ескалація&quot; це єдине слово, що з незрозумілих причин закінчується саме на &quot;лація&quot;, а не на &quot;ляція&quot; як всі інші із останньою літерою кореня &quot;л&quot; (напр. emulation — емул&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;ція, емул&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;вати; modulation — модул&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;ція, модул&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;вати; capitulation — капітул&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;ція, капітул&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;вати), через що варіант &quot;ескал&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;вати&quot; теж інтуїтивно видається припустимим.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання: як правильно і що є визначальним для утворення дієслова — літера &quot;а&quot; у слові ескалація або ж корінь, що закінчується на &quot;л&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="553" LastActivityDate="2019-11-20T10:17:16.383" Title="дія до іменника ескалація — &quot;ескалувати&quot; чи &quot;ескалювати&quot;?" Tags="|словотворення|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5779" PostTypeId="2" ParentId="5778" CreationDate="2019-07-08T17:26:49.877" Score="2" Body="&lt;p&gt;По-перше, зазначу, що слова такого, здається, немає. Принаймні словники його не фіксують і на практиці воно майже не вживається. Те, що подібне слово є в англійській і російській, не означає, що воно має бути в українській. «Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки)» О. Кочерги і Є. Мейнаровича (2010) &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=escalate&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладає&lt;/a&gt; &lt;em&gt;escalate&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;ширити/розгортати/посилювати&lt;/em&gt;; словник «ABBYY Lingvo Live» (імовірно, на базі словника В. Бусела) &lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/en-uk/escalate&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладає&lt;/a&gt; &lt;em&gt;escalate&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;підніматися на ескалаторі / загострювати / ввергати / рости / збільшувати / підвищувати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо вже вводити неологізм (і я, власне, не маю нічого проти такого неологізму; можливо, потреба в ньому справді є; і наявність подібного слова в двох найуживаніших українцями іноземних мовах зробить упровадження такого неологізму цілком природним), то я би виходив з того, що слово &lt;em&gt;ескал&lt;b&gt;а́&lt;/b&gt;ція&lt;/em&gt; зафіксувалося в українській мові випадково (чи то під упливом російської, чи то через ще незавершену асиміляцію англійського слова), і утворював його від слова &lt;em&gt;ескал&lt;b&gt;я́&lt;/b&gt;ція&lt;/em&gt;. Зрештою, варіант &lt;em&gt;ескал&lt;b&gt;я́&lt;/b&gt;ція&lt;/em&gt; теж уживають; наприклад, газета &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B4%D0%B0_(%D0%B3%D0%B0%D0%B7%D0%B5%D1%82%D0%B0_%D0%B2_%D0%A1%D0%A8%D0%90)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Свобода»&lt;/a&gt; (видає Український Народний Союз у США) майже послідовно (окрім одного вживання в № 8 від 20.02.2015) пише &lt;em&gt;ескал&lt;b&gt;я́&lt;/b&gt;ція&lt;/em&gt; (зокрема в &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/view?q=aword,[word=&amp;quot;[%D0%95%D0%B5]%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%8F%D1%86.*&amp;quot;]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;№ 5–7, 13–15, 22, 25, 31, 35, 36, 42, 47, 49 від 2015&lt;/a&gt;; так пишуть і деякі інші джерела, що можна побачити в &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google Books&lt;/a&gt;. Тому я писав би &lt;em&gt;ескал&lt;b&gt;ю&lt;/b&gt;ва́ти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, оскільки слово не зафіксоване, то Ви цілком можете писати й &lt;em&gt;ескал&lt;b&gt;у&lt;/b&gt;ва́ти&lt;/em&gt;. І так іноді пишуть, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…То коли переселяться в мирніший і спокійніший край, то знову ж таки разом із собою принесуть свої неспокої та немир'я, і так без кінця, бо вони ж постійно &lt;strong&gt;ескалують&lt;/strong&gt; ці неспокій та немир'я по безмежних просторах (Євген Гуцало «Ментальність орди», 1995).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Кампанія починалася з найкращими намірами (уникнути війни на виснаження, яку пам'ятали з окопів Першої світової), проте врешті саме на те й перетворилася і постійно &lt;strong&gt;ескалувала&lt;/strong&gt;, аж доки не стала ненаситним звіром, якому вічно не вистачало людей, технологій, сировини — які, можливо, продуктивніше було б скерувати деінде, особливо в останні місяці — і звістувала апокаліптичні сценарії цілій Європі (Кейт Аткінсон «Руїни бога» у перекладі Ярослави Стріхи, 2017).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Update: Пишучи цю відповідь, я забув банально &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?q=%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подивитися в Google&lt;/a&gt;. Слово таки вживається (хоч і нечасто), й узус очевидно за &lt;em&gt;ескал&lt;b&gt;у&lt;/b&gt;ва́ти&lt;/em&gt;. Імовірно, якщо Ви не прихильник писати &lt;em&gt;ескаляція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ескалятор&lt;/em&gt; (і, можливо, навіть інші слова за якимось неофіційним правописом; а пишете &lt;em&gt;ескалація&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ескалатор&lt;/em&gt;, як більшість), то Вам усе-тики слід спинитися на варіанті, який мені особисто подобається менше, — &lt;em&gt;ескал&lt;b&gt;у&lt;/b&gt;ва́ти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-07-08T17:26:49.877" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5780" PostTypeId="1" CreationDate="2019-07-09T12:29:16.647" Score="5" ViewCount="342" Body="&lt;p&gt;Намагаюся перекласти гарно слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;reset&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, не в значенні &lt;em&gt;перезавантажувати щось&lt;/em&gt;, а в значенні &lt;em&gt;відновити початкові параметри/конфігурацію; стерти користувацькі налаштування, повернути/відновити початкові/попередні значення... і т.д.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Декілька прикладів використання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;reset the settings&lt;br&gt;&#xA;  reset the configuration&lt;br&gt;&#xA;  reset the system&lt;br&gt;&#xA;  reset a program version&lt;br&gt;&#xA;  reset current progress&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, всі можливі варіанти, котрі я знайшов, звучать як погана російська калька, хоча частина цих варіантів використовується в офіційних локалізаціях багатьох пристроїв.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;скидати до стандартних налаштувань&lt;br&gt;&#xA;  скидати налаштування до стандартних значень&lt;br&gt;&#xA;  скидати налаштування&lt;br&gt;&#xA;  скидати до заводських налаштувань&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці варіанти заслуговують на довіру? Є ще якісь варіанти? Є якийсь усталений переклад? &#xA;Відповідь &lt;strong&gt;повинна&lt;/strong&gt; бути канонічною.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2020-01-31T09:20:56.683" LastActivityDate="2020-01-31T09:20:56.683" Title="Переклад слова &quot;reset&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="0" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5781" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5945" CreationDate="2019-07-10T09:52:37.523" Score="6" ViewCount="546" Body="&lt;p&gt;Декілька прикладів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Это просто цветочки по сравнению с тем, что ждёт вас за этими стенами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Но их страдания - всего лишь цветочки, по сравнению с судьбой, которую я уготовила тебе.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дослівний переклад цих прикладів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це просто квіточки у порівнянні з тим, що чекає на вас за цими стінами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але їхні страждання - лише квіточки у порівнянні з долею, що її я тобі підготувала.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Єдиний переклад, який приходить в голову - &lt;code&gt;це лише/лишень квіточки&lt;/code&gt;, проте я ніколи такого виразу в українській не вживав і не бачив в письмовому вигляді(щоденний суржик українців не береться до уваги), тому не знаю чи він існує. Доказу протилежного я не знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Шукав в Інтернеті - взагалі нічого не знайшов. Знайшов лише щось в &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-українському словнику сталих виразів&lt;/a&gt;, проте перекладену версію я також ніколи ніде не зустрічав, виглядає як дослівний переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Это только цветочки, а ягодки впереди.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;em&gt;Се тільки цвіт (іноді цвіть), а ягідок пождіть. Пр. Це тільки цвіт, а  ягідки будуть. Пр.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я впевнений, що має існувати аналогічний цьому вираз українською або якась усталена конструкція - приказка/прислів'я або фразеологізм. Переклад в російсько-українському словнику сталих виразів в мене викликає сумніви.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-28T06:48:58.610" Title="Як перекласти &quot;это ещё цветочки/всего лишь цветочки по сравнению&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5783" PostTypeId="1" CreationDate="2019-07-13T15:22:44.113" Score="3" ViewCount="91" Body="&lt;p&gt;У СУМ-11 стаття &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/fok-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фок-&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ФОК&lt;/strong&gt;-... (&lt;strong&gt;ФОКА&lt;/strong&gt;-...),&lt;br&gt;&#xA;  мор. Перша частина складних слів, що вказує на належність чого-небудь до фока.&lt;br&gt;&#xA;  напр.: &lt;em&gt;фок-рея&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;фока-брас&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;фок-щогла&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/fok-shhoghla&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фок-щогла&lt;/a&gt; - це передня щогла на судні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/fok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фок&lt;/a&gt; - це вітрило на цій щоглі або сама ця щогла.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи значать приклади у статті &quot;фок-&quot;, що я мушу вживати (у текстах, що підпорядковуються правопису й словникам) складене слово &quot;фока-брас&quot; з першим словом саме у такому вигляді (&quot;фока&quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи я можу теоретично уніфікувати це все і всюди використовувати лише &quot;фок&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, чи буде написання &quot;фок-брас&quot; помилкою? Як це перевірити? Наскільки це довільно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-08-28T15:42:49.063" Title="Як так сталося, що &quot;фок-рея&quot;, &quot;фок-щогла&quot;, але &quot;фока-брас&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|правопис|запозичені-слова|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5784" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5787" CreationDate="2019-07-16T01:51:07.740" Score="2" ViewCount="298" Body="&lt;p&gt;I have found out that please will be in Ukrainian будь ласка. In terms of Russian, it looks like singular. Is there any plural form for this word?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2113" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-07-16T14:37:29.387" LastActivityDate="2019-07-23T08:07:02.263" Title="Plural for &quot;будь ласка&quot;" Tags="|вживання-слів|пошанна-множина|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5785" PostTypeId="2" ParentId="5784" CreationDate="2019-07-16T05:24:56.793" Score="3" Body="&lt;p&gt;It's not a one word; it's two words. So grammatical category of number (singular/plural) barely relates to &lt;em&gt;будь ласка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;IIUC, &lt;em&gt;будь ласка&lt;/em&gt; derives from &lt;em&gt;як буде твоя ласка&lt;/em&gt; “if there will be your favor”.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ласка&lt;/em&gt; here is a noun (“favor”). &lt;em&gt;Будь&lt;/em&gt; here is an imperative-mood verb “to be” (in Ukrainian, imperative mood is sometimes used as conditional mood, e.g: “…&lt;em&gt;Май я&lt;/em&gt;… хоть який невеличкий заробок…, я би з Анною міг жити в Нагуєвичах…” (I. Franko) — literally “&lt;em&gt;Have I&lt;/em&gt; at least some salary, I could live with Anna in Nahuievychi” with meaning “&lt;em&gt;If I had&lt;/em&gt; at least some salary, I could live with Anna in Nahuievychi”).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Thinking about grammatical category of number:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Technically &lt;em&gt;ласка&lt;/em&gt; is a singular noun. And theoretically you could put it in plural: &lt;em&gt;як будуть твої ласк&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; “if there will be your favor&lt;strong&gt;s&lt;/strong&gt;”, &lt;em&gt;будь ласк&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, etc. But practically nobody says so; this phrase is too idiomatic, and you probably won't be understood is you change it in an unexpected manner; especially that the word &lt;em&gt;ласка&lt;/em&gt; with meaning “favor” itself is rarely used in plural.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The whole phrase &lt;em&gt;будь ласка&lt;/em&gt; can be used both as both singular and plural noun. For example, &lt;em&gt;мені набридли твої «будь ласка»&lt;/em&gt; — “I'm tired of your ‘pleases’” (can mean either “I'm tired of excessive amount of your requests”, or “I'm tired of your excessive politeness”).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-07-16T05:33:47.293" LastActivityDate="2019-07-16T05:33:47.293" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5786" PostTypeId="2" ParentId="3141" CreationDate="2019-07-16T10:17:35.840" Score="10" Body="&lt;h3&gt;Ориґінал&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Німецькою це прізвище пишеться &lt;a href=&quot;https://de.wikipedia.org/wiki/Albert_Einstein&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;так&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Einstein&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Правопис&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сучасний правопис української мови 2019 року &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Німецьке буквосполучення &lt;strong&gt;еі&lt;/strong&gt; відповідно до вимови передаємо українською мовою через &lt;strong&gt;ай (яй)&lt;/strong&gt;: Айзена́х, Ва́йнрайх, Віттгеншта́йн, Ва́йзенборн, Ка́йзер, Ма́йнгоф, Нортга́йм, Бляйбтрой, Кляйн, Кляйнерт, Фляйшер.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;h1&gt;&amp;quot;Einstein&amp;quot; українською треба передавати як &amp;quot;Айнштайн&amp;quot;.&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Можливе заперечення висновку&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна заперечити іншою цитатою з правопису:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За традицією в давніших запозиченнях німецьке буквосполучення еі передаємо в транслітерованому вигляді через ей: кре́йда, кре́йцер, маркше́йдер, капельме́йстер, гросме́йстер, штрейкбре́хер, Ге́йне, Ле́йпциг, Рейн, Швейца́рія.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Спростування заперечення&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але таке заперечення швидко спростовується:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У першому списку бачимо &amp;quot;Віттгенштайн&amp;quot;. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%8E%D0%B4%D0%B2%D1%96%D0%B3_%D0%92%D1%96%D1%82%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D1%88%D1%82%D0%B0%D0%B9%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Роки життя Віттгенштайна&lt;/a&gt; - 1889-1951. &lt;a href=&quot;https://de.wikipedia.org/wiki/Albert_Einstein&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Роки життя Айнштайна&lt;/a&gt; - 1879-1955. Немає сенсу долучати Айнштайна до давніших запозичень. Пишемо через &amp;quot;а&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, формулювання &amp;quot;за традицією&amp;quot; дуже непевне, тому найкраще просто обмежитися тими словами, що прямо вказані у списку після двокрапки, а все решту писати за основним правилом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-08-02T10:11:47.850" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5787" PostTypeId="2" ParentId="5784" CreationDate="2019-07-16T14:22:40.113" Score="7" Body="&lt;p&gt;If I get the question right, you need two types of addressing people. One is for one person you need something from, another is for multiple people or for ones you address with respectful 'you'.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If you want to address one person, whom you usually address with singular 'you' (&lt;em&gt;ти&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Будь ласка, допомож&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; мені.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Also: Будь &lt;strong&gt;твоя&lt;/strong&gt; ('your' singular) ласка, допоможи мені. — very rare in use but indicates the type of 'you' better.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;If you want to address multiple people or one person, whom you usually address with&lt;br&gt;&#xA;respectful 'you' (&lt;em&gt;ви&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Будь ласка, допомож&lt;strong&gt;іть&lt;/strong&gt; мені.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Будь&lt;strong&gt;те&lt;/strong&gt; ласка&lt;strong&gt;ві&lt;/strong&gt;, допомож&lt;strong&gt;іть&lt;/strong&gt; мені.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Also: Будь &lt;strong&gt;ваша&lt;/strong&gt; ('your' respectful/plural) ласка, допоможіть мені. — very rare in use but indicates the type of 'you' better.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;It is not a plural form of &lt;em&gt;будь ласка&lt;/em&gt;, it is rather a way to use this expression for plural addressees or for those addressees you have too much respect to to say singular 'you' in Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Here's an interesting &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/T%E2%80%93V_distinction_in_the_world%27s_languages&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;article&lt;/a&gt; about T-V distinction. The Russian-Ukrainian section isn't as precise as it could be but still interesting to read if you are out of context.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-07-23T08:07:02.263" LastActivityDate="2019-07-23T08:07:02.263" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5789" PostTypeId="2" ParentId="4961" CreationDate="2019-07-16T23:19:21.730" Score="1" Body="&lt;p&gt;З польської це більше відповідник слова &quot;proszę&quot; ( чит. проше),  а не слова &quot;przepraszam&quot; (чит. пшепрашам). Це означає, що його використовують під час прохання і під час відповіді на вдячність. Якщо ви маєте на увазі використання цього слова в ситуації: &quot;Я перепрошую (&quot;пшепрашам&quot; саме це означає), що Ви маєте на увазі кажучи...?&quot;, &quot;Я перепрошую, що ви сказали?&quot;, то в польській мові в такому випадку сказали б: &quot;słucham?&quot; (чит. слухам). &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2147" LastActivityDate="2019-07-16T23:19:21.730" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5790" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5796" CreationDate="2019-07-17T18:59:21.343" Score="9" ViewCount="805" Body="&lt;p&gt;На деяких сайтах є розділи безкоштовного завантаження матеріалів — малюнків, текстів тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійською існує три сталих вирази:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;freebies&lt;/strong&gt; - дослівно українською перекладається як халява й має негативне забарвлення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;free stuff&lt;/strong&gt; - безкоштовні (безоплатні речі), якщо перекладати дослівно, проте такий переклад виглядає незграбно.&#xA;Ще однією вадою цього перекладу є довжина слів — надто довгі слова дуже погано вписуються в меню веб-сторінок, особливо на двоязиких сайтах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;goodies&lt;/strong&gt; - дослівно &quot;солодощі&quot; або &quot;смаколики&quot; - чудове слово, проте я не певна, що український читач сприйме це слово як еквівалент безкоштовного завантаження матеріалів з сайту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи Вам траплялося влучне й &lt;em&gt;коротке&lt;/em&gt; слово для позначення такого розділу? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо вже склалась якась традиція найменування (на кшталт ЧаПи для розділу відповідей на поширенні запитання)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1755" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-07-18T20:51:29.547" LastActivityDate="2019-10-28T14:24:19.657" Title="влучні українські еквіваленти для англійських слів &quot;freebies&quot;, &quot;free stuff&quot; та &quot;goodies&quot;" Tags="|переклад|вживання-слів|from-english|терміни|" AnswerCount="3" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5791" PostTypeId="2" ParentId="5790" CreationDate="2019-07-18T10:38:56.210" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/freebie&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;freebie&lt;/a&gt; ​&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;щось, що дається тобі без потреби платити за це,&#xA;особливо як засіб залучення твоєї підтримки чогось або зацікавленості&#xA;в чомусь:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Маркетингові представники компаній отримали ручки і кружки - звичайні &lt;em&gt;freebies.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Журналісти отримали &lt;em&gt;freebie&lt;/em&gt; обід.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виходить, що &lt;em&gt;freebie&lt;/em&gt; це як у нас &lt;em&gt;гречка&lt;/em&gt; перед виборами. Отже, &lt;strong&gt;гречка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-07-18T10:52:47.983" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5792" PostTypeId="1" CreationDate="2019-07-18T11:27:30.720" Score="10" ViewCount="343" Body="&lt;p&gt;В англійській мові цьому терміну відповідає слово &quot;portionless&quot;, - тобто той(та), у кого немає матеріальних статків, що дісталися від батьків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мала припущення, що слово використовується у юридичній термінології. Але знайома юристка сказала, що є термін &quot;спадкоємець&quot;, а протилежного нема. Є варіант &quot;безспадкоємець&quot;, але це неологізм. &quot;Особа, що не має спадку&quot; - задовго.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2154" LastEditorUserId="2154" LastEditDate="2019-07-18T14:12:47.137" LastActivityDate="2019-08-26T16:34:33.350" Title="Як одним словом назвати людину, що не має спадку?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5793" PostTypeId="2" ParentId="5790" CreationDate="2019-07-19T16:01:09.500" Score="3" Body="&lt;p&gt;Якщо матеріали інформаційні, то можна спробувати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цікавинки&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо це матеріали іншого виду, наприклад, програмне забезпечення, музика тощо, то, можливо, вони не асоціюватимуться у відвідувачів з цим словом, а натомість під таким заголовком вони очікуватимуть щось інше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дивився синоніми до слова &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D0%B0%D1%84%D0%B0&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лафа&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D0%B0%D1%85%D0%B2%D0%B0&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лахва&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (яке в мене особисто чомусь асоціюється зі словом &lt;em&gt;халява&lt;/em&gt;) на R2U і подумав про такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;пайдики&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (від діалектного &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pajda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пайда́&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; «дарунок, талан»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;поживки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (див. &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pozhyvok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пожи́вок&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pozhyva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пожи́ва&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;попаски&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (див. &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BF%D0%B0%D1%81%D0%BA%D0%B0&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;по́паска&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/popas&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;по́па́с&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Без зменшувальних суфіксів ці слова, по-моєму, мають засерйозну інтонацію, але з &lt;em&gt;-ик-&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;-ок-&lt;/em&gt;, можливо, іноді застосовні.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також мені дуже подобається варіант &lt;strong&gt;&lt;em&gt;безкоштовинки&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;a href=&quot;/q/5790#comment9065_5790&quot;&gt;запропонований Kreiri&lt;/a&gt;, — по-моєму, він вартий окремої відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-07-24T06:11:35.530" LastActivityDate="2019-07-24T06:11:35.530" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5796" PostTypeId="2" ParentId="5790" CreationDate="2019-07-21T12:26:44.243" Score="6" Body="&lt;p&gt;Мені здається в українській мові немає однослівних відповідників цим словам.&lt;br&gt; &#xA;Насамперед, потрібно зазначити, що ці слова тяжко перекласти влучно навіть декількома словами, вони занадто універсальні і можуть приймати занадто багато значень. В даному випадку, варіюється лише контекст і забарвлення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я скористуюся &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=goodies&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Urban Dictionary&lt;/a&gt; як словником сленгових виразів для трактування слів із точки зору простих людей та &lt;a href=&quot;https://www.macmillandictionary.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Macmillan Dictionary&lt;/a&gt; як офіційним словником, хоча по факту можна скористуватися будь-яким іншим офіційним словником.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Згідно із &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=goodies&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Urban Dictionary&lt;/a&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;..&lt;em&gt;goodies&lt;/em&gt; can be whatever you want them to be, like your number, hugs, kisses etc. So actually you are all right but there are other things other than those!..&lt;br&gt;&#xA;  ..something attractive or pleasing..&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.macmillandictionary.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Macmillan Dictionary&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;things that are nice to eat, such as cakes and chocolates&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;things that are nice to have but not essential&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, це може бути буквально ЩО-ЗАВГОДНО, це не обов'язково їжа/солодощі(хоча  часто це так і це один із варіантів перекладу слова) і це щось, зазвичай, не безкоштовне.&lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;дослівно &quot;солодощі&quot; або &quot;смаколики&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;не є істинним у всіх контекстах, а слово, котре б означало, щось приємне/привабливе мені не спадає на думку.&#xA;Тому такий переклад є некоректним і коректний переклад стоїть під великим питання.&#xA;Будь-які аргументовані варіанти можуть бути написані в коментарі до цієї відповіді і я додам їх сюди. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;free stuff&lt;/em&gt; - ваш варіант &lt;em&gt;безкоштовні речі&lt;/em&gt; я вважаю найближчим до оригіналу&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=goodies&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Urban Dictionary&lt;/a&gt; найкраще пояснює це слово:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The word that can substitute everything.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В даному випадку, слово &lt;em&gt;річ&lt;/em&gt; може означати також що-завгодно, через це переклад вважаю коректним.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;freebies - дослівно українською перекладається як халява&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фактично, так воно і є. &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=goodies&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Urban Dictionary&lt;/a&gt; має таке основне значення &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=freebies&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слова&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;when you get something for free &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.macmillandictionary.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Macmillan Dictionary&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;something that someone gives you that you do not have to pay for&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І хоча, це не єдине значення слова, проте воно є основним. Єдина проблема тут, що  халява - це дещо не літературне слово.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2019-10-28T14:24:19.657" LastActivityDate="2019-10-28T14:24:19.657" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5797" PostTypeId="2" ParentId="3678" CreationDate="2019-07-23T08:53:05.623" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо цей термін використовується в юридичному значенні, то краще застосовувати слово &lt;em&gt;держава&lt;/em&gt;. Юристи використовують саме слово &lt;em&gt;держава&lt;/em&gt;. Навіть є ціла дисципліна — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F_%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B8_%D1%96_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Теорія держави і права»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Див., наприклад, &lt;a href=&quot;http://library.nlu.edu.ua/POLN_TEXT/KNIGI_2009/TEorijaDerjav_2009.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підручник «Загальна теорія держави і права» за ред. М. В. Цвіка й О. В. Петришина (Харків, «Право», 2009)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2160" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-07-24T11:30:26.517" LastActivityDate="2019-07-24T11:30:26.517" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5799" PostTypeId="1" CreationDate="2019-07-26T10:46:16.873" Score="5" ViewCount="1947" Body="&lt;p&gt;Пошук у ґуґлі видає два різних кольори:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?ei=Ttg6XfeeJ_6GwPAPxOKvqAU&amp;amp;q=%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D1%80%D1%8F%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%80&amp;amp;oq=%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D1%80%D1%8F%D0%BD%D0%B8%D0%B9%20%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%80&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..0j0i22i30.2386.3231..3960...0.0..0.199.672.3j3......0....1..gws-wiz.......0i67.pvT2bqy94WU&amp;amp;ved=0ahUKEwj3_de4stLjAhV-AxAIHUTxC1UQ4dUDCAo&amp;amp;uact=5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Багряний&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?ei=vdg6XZnMKKaKmwXq-6iACw&amp;amp;q=%D0%BF%D1%83%D1%80%D0%BF%D1%83%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9%20%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%80&amp;amp;oq=%D0%BF%D1%83%D1%80%D0%BF%D1%83%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9%20%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%80&amp;amp;gs_l=psy-ab.3..35i39j0l2j0i30j0i5i30l3.17268.19594..19842...2.0..1.238.1126.10j0j1......0....1..gws-wiz.......0i13j0i7i30j0i8i7i30j35i304i39.by6v8rYT8BY&amp;amp;ved=0ahUKEwjZntDtstLjAhUmxaYKHeo9CrAQ4dUDCAo&amp;amp;uact=5&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пурпуровий&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але СУМ-11 ставить їх синонімами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Пурпурний: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який має колір пурпуру; темно-червоний або яскраво-червоний &lt;strong&gt;з фіолетовим відтінком&lt;/strong&gt;; &lt;em&gt;багряний&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Багряний:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Густо-червоний, &lt;em&gt;пурпуровий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, ці кольори відрізняються через фіолетовий відтінок, який є у пурпурового, але якого немає у багряного, але чому ж тоді СУМ-11 ставить їх синонімами? Бо це близькі кольори? Мені здається, це заплутує. Я навіть &lt;a href=&quot;http://linguisto.epizy.com/dict/en.php&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бачив&lt;/a&gt; у деяких перекладах &quot;purple&quot; перекладений як &quot;багряний&quot;. Думаю, це не альтернативний, а хибний переклад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Може, я неправий? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2022-04-23T01:58:45.100" Title="Багряний і пурпурний/пурпуровий. Один колір чи два різних?" Tags="|значення-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5800" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5803" CreationDate="2019-07-26T14:09:28.627" Score="0" ViewCount="1307" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вищий навчальний заклад&lt;/strong&gt; — фактично русизм, але загальновживаний. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За логікою хіба не мало б бути &lt;strong&gt;Найвищий навчальний заклад&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але жодної згадки в авторитетний джерелах не бачу. То як правильно і чому?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="107" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-07-27T00:47:03.523" LastActivityDate="2019-07-28T18:05:17.513" Title="Чи правильно «Вищий навчальний заклад»?" Tags="|вибір-слова|словосполучення|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5801" PostTypeId="1" CreationDate="2019-07-27T21:34:18.483" Score="2" ViewCount="201" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правописі 2019&lt;/a&gt; багато чого написано про пряму мову (§ 167), але відповіді на це питання не знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо пряма мова починається з абзацу (тоді перед нею ставимо тире), а продовжується ще одним абзацем (тобто для продовження оповіді тим самим персонажем потрібно розділити репліку на абзаци), чи потрібно ставити ще одне тире?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приблизний вигляд того, про що я питаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тоді він почав оповідати:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Але щоб ви зрозуміли, звідки виникає це хибне уявлення людей, цуратись насолоди і вихваляти страждання, я розкрию перед вами всю картину і роз’ясню, що саме говорив цей чоловік, який відкрив істину, якого я б назвав зодчим щасливого життя. [...]&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;(???)&lt;/strong&gt; Але ми цураємось і вважаємо, що  заслуговують справедливого обурення ті, хто, піддався звабі і розбещеним спокусам, які дають їм насолоду, і без тями від пристрасті не передбачили, яких страждань і які нещастя на них чекають. [...]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання: чи потрібно на місці трьох знаків питання у дужках ставити ще одне тире?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-07-28T17:07:58.097" LastActivityDate="2019-07-28T17:07:58.097" Title="Чи потрібне тире у другому абзаці прямої мови в межах однієї репліки?" Tags="|правопис|пунктуація|пряма-мова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5802" PostTypeId="2" ParentId="5801" CreationDate="2019-07-28T07:43:43.940" Score="1" Body="&lt;p&gt;У російській мові в аналогічній ситуації тире &lt;strong&gt;не ставиться&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Если передается длинный рассказ со многими абзацами, то тире ставится только перед первым абзацем (ни перед промежуточными абзацами, ни перед последним тире не ставятся):&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Работа нашей экспедиции проходила так, — начал свой рассказ учёный-геолог. — Был разработан подробный план, намечены маршруты… [Продолжает рассказ.]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Таковы предварительные результаты экспедиции.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;(&lt;a href=&quot;http://old-rozental.ru/punctuatio.php?sid=161,7#ppp_7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Д. Э. Розенталь, «Справочник по русскому языку: орфография и пунктуация», § 53.7&lt;/a&gt;.)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо передається довга розповідь / довге оповідання з багатьма абзацами, то тире ставиться тільки перед першим абзацем (ні перед проміжними абзацами, ні перед останнім тире не ставляться):&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;— Робота нашої експедиції проходила так, — почав свою розповідь учений-геолог. — Було розроблено докладний план, намічено маршрути… [Продовжує розповідь.]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Такі попередні результати експедиції.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sup&gt;(&lt;a href=&quot;http://old-rozental.ru/punctuatio.php?sid=161,7#ppp_7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Д. Е. Розенталь, «Довідник з російської мови: орфографія й пунктуація», § 53.7&lt;/a&gt;.)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я колись ставив питання, &lt;a href=&quot;/q/75&quot;&gt;чи є якісь реальні відмінності між російськими й українськими традиціями пунктуації&lt;/a&gt; (мабуть, дурне, бо надто широке). Хоча я не отримав відповіді, яка б мене на 100% влаштувала, і питання для мене досі лишається відкритим, але я не думаю, що конкретно в цьому випадку ми робимо якось по-іншому.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зазначу, що в такому випадку може бути доречно періодично виходити з прямої мови, щоб читачу було очевидніше, що це все ще пряма мова і хто саме мовить:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він почав розповідати:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Бла-бла-бла.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Бла-бла-бла&lt;b&gt;, — продовжував він. — &lt;/b&gt;Бла-бла-бла.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Бла-бла-бла&lt;b&gt;, — зізнався він, поправляючи окуляри. — &lt;/b&gt;Бла-бла-бла.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зверніть увагу, що якщо новий абзац тексту починається з опису зовнішньої (по відношенню до прямої мови) ситуації, то подальшу пряму мову ми оформлюємо як від самого початку, знову ставлячи тире:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він почав розповідати:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Бла-бла-бла.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Він поставив недопиту склянку води на стіл і повернувся до розповіді:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;— Бла-бла-бла.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це можна використовувати як засіб, якщо Вам не подобається продовжувати пряму мову з нового абзацу без тире (почавши новий абзац із опису зовнішнього світу, Ви потім можете продовжувати пряму мову з тире). Але зловживати цим, мабуть, теж не варто.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також часто в таких випадках внутрішню розповідь ми оформлюємо не як пряму мову:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Оксано, як ти потрапив у цю халепу? — спитав Остап.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Оксана замислилася й почала розповідати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;П'ять років тому, коли Оксана вперше &amp;lt;…&gt;, сталося &amp;lt;…&gt;. І тоді вона вперше  &amp;lt;…&gt;. А потім &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Можна навіть оформити внутрішню розповідь як окремий розділ.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна почати внутрішню розповідь як пряму мову, а продовжити її, інтегрувавши в текст:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тоді Сергій почав оповідати:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Але щоб ви зрозуміли, звідки виникає це хибне уявлення людей, цуратись насолоди і вихваляти страждання, я розкрию перед вами всю картину і роз’ясню, що саме говорив цей чоловік, який відкрив істину, якого я б назвав зодчим щасливого життя.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;І Сергій продовжив розкривати свої погляди, погляди, до яких прийшов раптово й неочікувано після випадкової бесіди з незнайомим чоловіком, але які він проніс через усе життя.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;s&gt;Дійсно&lt;/s&gt;Ніхто не відкидає, не зневажає, не уникає насолод тільки через те, що це насолоди, але лише через те, що тих, хто не вміє розумно вдаватися насолоді, осягають великі страждання&lt;b&gt;, казав він&lt;/b&gt;. Так само як немає нікого, хто полюбивши, вважав за краще і зажадав би саме страждання тільки за те, що це страждання, а не тому, що інший раз виникають такі обставини, коли страждання і біль приносять якесь і чималу насолоду. Якщо скористатися найпростішим прикладом, то хто з нас став би займатися якими б то не було тяжкими фізичними вправами, якщо б це не приносило з собою якоїсь користі? І хто міг би по справедливості дорікнути прагнення до насолоди, яке не несло б з собою ніяких неприємностей, або того, хто уникав би такого страждання, яке не приносило б з собою ніякої насолоди?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але ми цураємось і вважаємо, що заслуговують справедливого обурення ті, хто, піддався звабі і розбещеним спокусам, які дають їм насолоду, і без тями від пристрасті не передбачили, яких страждань і які нещастя на них чекають. Вони винні так само, як і ті, хто через душевну слабкість, тобто через бажання уникнути страждань і болю відмовляється від виконання свого обов’язку. Втім, тут дуже легко і просто провести відмінності, тому що, коли ми вільні і нам надана повна можливість вибору бажаного, коли ніщо не заважає нам робити те, що нам більше подобається, будь яку насолоду слід визнати бажаним, а будь-яке страждання огидним. Але при деяких обставинах – або на вимогу боргу, або в силу якоїсь необхідності часто доводиться забувати про насолоди і не втікати від тягарів. Тому мудрець дотримується в цьому випадку наступного принципу вибору – або, відмовляючись від задоволення, він отримує якісь інші і навіть великі насолоди, або, зазнаючи страждання, він позбавляється від більш жорстоких.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Так казав Сергій, а Дмитро й Людмила мовчки слухали й не знали, чи погуджуватись їм чи ні…&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна чергувати пряму мову й непряму. (Оформлюючи як пряму мову ті фрагменти, які бажано зацитувати дослівно або про які бажано підкреслити, що це аж ніяк не думка автора, й інтегруючи в текст інші.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;А ще можна з лапками, тоді все буде простіше (але якщо загальний стиль тексту такий, що висловлені вголос думки оформлені без лапок, то, звісно, не варто порушувати його заради одного випадку).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Див. також &lt;a href=&quot;//rus.stackexchange.com/q/435565&quot;&gt;чимось схоже запитання про рос. мову&lt;/a&gt; і частково пов'язані запитання про англ. мову (але вони якраз про лапки, а в англ. мові правила лапок складніші) — &lt;a href=&quot;//english.stackexchange.com/q/2288&quot;&gt;q2288&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//english.stackexchange.com/q/96608&quot;&gt;q96608&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-07-28T09:09:07.210" LastActivityDate="2019-07-28T09:09:07.210" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5803" PostTypeId="2" ParentId="5800" CreationDate="2019-07-28T17:24:57.827" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Джерело:&lt;/strong&gt; Великий тлумачний словник сучасної української мови (з дод. і допов.) 2005&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вищий - вищий ступінь до високий. Форма якісного прикметника чи&#xA;прислівника, що означає якість певного предмета, яка властива йому&#xA;більшою мірою, ніж іншому.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Освіта - Сукупність знань, здобутих у процесі навчання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Джерело:&lt;/strong&gt; Словниця української (або югової-руської) мови. Фортуната Піскунова. 1873&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вищий - высшій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Джерело:&lt;/strong&gt; Українська граматика. 1917&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Міна шелестівок.&#xA;52. При збігу кількох шелестівок і на кінці слів. сш - щ (шч): кращий (крас-ший), товщий (товс(т) - ший), вищий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;174&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Най-, прилучає ся до другого (вищого) ступеня прикметників і прислівників, щоб визначити найвищий ступінь: най-більший, най-кращий,&#xA;най-старший, най-дорожче.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Джерело:&lt;/strong&gt; Український правопис. 2019&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 20. Зміни приголосних у прикметниках і прислівниках вищого ступеня&#xA;порівняння&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Під час творення прикметників і прислівників вищого ступеня&#xA;порівняння г, ж, з змінюємо на жч, а с — на щ: дороги́й — доро́жчий&#xA;(доро́жче); ду́жий — ду́жчий (ду́жче); вузьки́й — ву́жчий (ву́жче);&#xA;низьки́й — ни́жчий (ни́жче); висо́кий — ви́щий (ви́ще), але: легки́й —&#xA;ле́гший (ле́гше).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не існує найвищого навчального закладу. Найвищої освіти. На сьогодні немає меж у освіти, тобто не існує &amp;quot;най-&amp;quot; для освіти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А правильно тепер &amp;quot;Заклад вищої освіти&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/2145-19&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;у тексті Закону слова &amp;quot;вищий навчальний заклад&amp;quot; і &amp;quot;вищий духовний&#xA;навчальний заклад&amp;quot; в усіх відмінках і числах замінити відповідно&#xA;словами &amp;quot;заклад вищої освіти&amp;quot; і &amp;quot;заклад вищої духовної освіти&amp;quot; у&#xA;відповідному відмінку і числі;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="-1" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-07-28T18:05:17.513" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5805" PostTypeId="1" CreationDate="2019-07-30T15:57:24.050" Score="6" ViewCount="1277" Body="&lt;p&gt;Подумав, що на означення &lt;em&gt;місць, інших від того, де перебуває суб'єкт&lt;/em&gt;, було би зручно використовувати прислівник &quot;будь-деінде&quot;. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Будь-де_інде мене вже добряче нагодували би, але в цій країні такого звичаю не спостерігалося.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Швидкий пошук показує, що це слово вже &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?t=4486&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шукали&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/budj-deinde&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt; і, підозрюю, СУМ-20, який зараз не дуже добре працює, але який можна &lt;a href=&quot;https://google.com/search?q=site%3Aservices.ulif.org.ua%2Fexpl%20%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%8C-%D0%B4%D0%B5%D1%96%D0%BD%D0%B4%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приблизно перевірити через пошук&lt;/a&gt;, такого слова не містять.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Одначе маємо 74 результати на запит &lt;a href=&quot;https://google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%8C-%D0%B4%D0%B5%D1%96%D0%BD%D0%B4%D0%B5&amp;quot;&amp;amp;start=70&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;будь-деінде&quot;&lt;/a&gt; і 185 результатів на запит &lt;a href=&quot;https://google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%8C-%D0%B4%D0%B5%20%D1%96%D0%BD%D0%B4%D0%B5&amp;quot;&amp;amp;start=180&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;будь-де інде&quot;&lt;/a&gt; в ґуґлі, а також один результат &lt;a href=&quot;http://parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%8C-%D0%B4%D0%B5%D1%96%D0%BD%D0%B4%D0%B5&amp;amp;corpname=grac4&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;будь-деінде&lt;/a&gt; та 3 результати &lt;a href=&quot;http://parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%8C-%D0%B4%D0%B5%20%D1%96%D0%BD%D0%B4%D0%B5&amp;amp;corpname=grac4&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;будь-де інде&lt;/a&gt; в корпусі ГРАК.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Насправді ж варіантів написання цього прислівника дуже багато:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;будь-деінде&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;будь-де інде&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;будь де інде&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;будь де-інде&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;будь-де-інде&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, якісь з них я пропустив. Тож питання: як писати це слово, і чи воно питоме?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;UPD. І чи це одне слово?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-07-30T20:40:03.733" LastActivityDate="2019-07-31T18:09:41.107" Title="Чи існує слово &quot;будь-деінде&quot;? Якщо так, то як воно пишеться?" Tags="|правопис|існування-слова|прислівники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5806" PostTypeId="2" ParentId="5805" CreationDate="2019-07-30T18:29:06.613" Score="7" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Правопис 2019&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;§ 41. Прислівники&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=44&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1. &lt;strong&gt;Разом&lt;/strong&gt; пишемо:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;9&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;прислівники, утворені поєднанням словотворчих часток &lt;strong&gt;аби-, ані-, де-, чи-, що-, як-&lt;/strong&gt; зі словом будь-якої частини мови: &lt;em&gt;аби́куди, аби́як; аніскі́льки, анітеле́нь, анітро́хи, анічичи́рк, анія́к; деда́лі, деі́нде, де́коли, де́куди; чима́ло; щове́чора, щогоди́ни, щода́лі, щоде́нно, щодня́, щоду́ху, щомі́сяця, щомо́га, щонайбі́льше, щонайдо́вше, щонайду́жче, щонайкра́ще, щонайме́нше, щонайши́рше, щоно́чі, щопра́вда, щора́з, щора́зу, щоро́ку, щоси́ли, щохвили́ни&lt;/em&gt; і т. д, &lt;em&gt;якомо́га, я́кось і яко́сь&lt;/em&gt; (з різними значеннями), &lt;em&gt;якра́з, якнайбі́льше, якнайду́жче, якнайдóвше&lt;/em&gt; і т. д.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=46&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3. З &lt;strong&gt;дефісом&lt;/strong&gt; пишемо:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;неозначені прислівники, що мають у своєму складі словотворчі частки &lt;strong&gt;будь-, -будь, -небудь, казна-, -то, хтозна-&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;будь-де́, будь-коли́, будь-куди́; коли́-будь, куди́-будь; де-не́будь, коли́-не́будь, куди́-не́будь, як-не́будь; ка́зна-де, ка́зна-коли́; аби́-то, де́сь-то, та́к-то; хто́зна-де, хто́зна-як&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому прислівник має бути &lt;strong&gt;будь-деінде&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%8C-%D0%B4%D0%B5%D1%96%D0%BD%D0%B4%D0%B5&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;main_only=on&amp;amp;dicts=15&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;sub&gt;Тлумачно-стилістичний словник української мови 2013—&lt;/sub&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Будь-деі́нде&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;присл.&lt;/em&gt; В будь-якому іншому місці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;На цьому півострові могуття кліру було ще очевиднішим, ніж в будь-якій іншій країні, і клір там більш, ніж будь-деінде, виставляв напоказ своє всесилля і багатство&lt;/em&gt; (Умберто Еко, «Ім’я троянди», переклала Мар’яна Прокопович). &lt;em&gt;Не мала при такому волоссі веснянок ні на лиці, ні на грудях, чи плечах та спині чи будь-деінде&lt;/em&gt; (часопис «Дзвін»).&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;// Усюди, скрізь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Таким чином, ідеології перетворюються в арабському світі на соціальні факти так само, як і будь-деінде&lt;/em&gt; (Роберт Вістріч, «Демонізація іншого: Антисемітизм, расизм і ксенофобія», переклав Г. Краснокутський). &lt;em&gt;Так що у Франківську дивляться на це абсолютно так само, як і будь-деінде в Україні&lt;/em&gt; (часопис «Український засів»).&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Схожиј вжив&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/entry/search/%D0%BA%D1%83%D0%B4%D0%B8-%D1%96%D0%BD%D0%B4%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;sub&gt;СУМ в 20 книгах&lt;/sub&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Куди́-і́нде&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;присл.&lt;/em&gt; Куди-небудь в інше місце.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;“А бий тебе сила Божа! – думає Максим. – Хоч би вже повели куди-інде... або ворог де вирискався!.. А то – муштра та й муштра!”&lt;/em&gt; (Панас Мирний); &lt;em&gt;Розумний чоловік, та ще й козак, куди-інде мірить, а поцілить там, де ніхто того не сподівався&lt;/em&gt; (А. Чайковський); &lt;em&gt;Як не ховався Дорош, а про хутір знали. Спродатися б та виїхати куди-інде&lt;/em&gt; (Ю. Мушкетик); &lt;em&gt;Чому вона не переїхала куди-інде, не знаю&lt;/em&gt; (Г. Пагутяк).&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Питоме:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%96%D0%BD%D0%B4%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Етимолоґичний словник украӥнської мови Інституту мовознавства імя Олександра Опанасовича Потебнї Национальної академиӥ наук Украӥни&quot;&gt;&lt;sub&gt;ЕСУМ Ін-ту мовознавства імя О. О. Потебнї НАН Украӥни&lt;/sub&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;псл. &lt;em&gt;іnъ-de&lt;/em&gt;, утворене від &lt;em&gt;іnъ&lt;/em&gt; «один, інший» за допомогою частки &lt;em&gt;-de&lt;/em&gt;, як у псл. &lt;em&gt;kъde&lt;/em&gt; (рос. &lt;em&gt;где&lt;/em&gt;) «де»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для порівняня — &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%B4%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;брат&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;иноді, иногді&lt;/em&gt;; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/vkazivnyk/in&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;родина&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;ин(~), инак(~), ино(~)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-07-31T18:09:41.107" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5807" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6020" CreationDate="2019-07-31T04:13:38.623" Score="4" ViewCount="362" Body="&lt;p&gt;Не можу правильно підібрати порядок слів і відмінки для перекладу &lt;em&gt;command-line shell&lt;/em&gt;. Може &lt;em&gt;командно-рядкова оболонка&lt;/em&gt;? Але звучить трошки незграбно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наведу переклад початку відповідної статті з англомовної Вікіпедії:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оболонка&lt;/strong&gt; це інтерфейс користувач для доступу до служб операційної системи. Загалом, оболонки операційної системи використовують або інтерфейс з &lt;em&gt;командним рядом&lt;/em&gt;, або &lt;em&gt;графічний інтерфейс&lt;/em&gt;, залежно від ролі комп'ютера і конкретних операцій. Цю сутність називають оболонкою, бо це зовнішній шар навколо ядра операційної системи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, це оболонка ядра ОС, а не командного рядка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-12-07T10:58:45.707" LastActivityDate="2019-12-13T13:20:15.627" Title="Як перекласти «command-line shell»" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="4" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5809" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5810" CreationDate="2019-08-04T12:42:47.863" Score="10" ViewCount="34388" Body="&lt;p&gt;Зустрічав обидві форми - і «звуть», і «звати». Хотілося б дізнатися, яка з них є правильною. Можливо, це просто два паралельні варіанти, кожен з яких є коректним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2012" LastActivityDate="2020-10-16T20:40:39.530" Title="«Мене звуть» чи «Мене звати»?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5810" PostTypeId="2" ParentId="5809" CreationDate="2019-08-04T13:16:47.977" Score="8" Body="&lt;p&gt;У корпусі &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE_%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BF%D1%83%D1%81_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ГРАК&lt;/a&gt;-4:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/sortx?q=aword,(%22[%D0%9C%D0%BC]%D0%B5%D0%BD%D0%B5%22|%22[%D0%A2%D1%82]%D0%B5%D0%B1%D0%B5%22|%22[%D0%99%D0%B9]%D0%BE%D0%B3%D0%BE%22|%22[%D0%87%D1%97]%D1%97%22)+%22%D0%B7%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&amp;amp;q=e100&amp;amp;corpname=grac4&amp;amp;sattr=doc.date&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«мене/тебе/його/її звати»&lt;/a&gt; — 3200 траплянь (зокрема Квітка-Основ'яненко, Шевченко, Марко Вовчок, Куліш й інші);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/sortx?q=aword,(%22[%D0%9C%D0%BC]%D0%B5%D0%BD%D0%B5%22|%22[%D0%A2%D1%82]%D0%B5%D0%B1%D0%B5%22|%22[%D0%99%D0%B9]%D0%BE%D0%B3%D0%BE%22|%22[%D0%87%D1%97]%D1%97%22)+%22%D0%B7%D0%B2%D1%83%D1%82%D1%8C%22&amp;amp;q=e100&amp;amp;corpname=grac4&amp;amp;sattr=doc.date&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«мене/тебе/його/її звуть»&lt;/a&gt; — 2505 траплянь (зокрема Квітка-Основ'яненко, Нечуй-Левицький, Леся Українка, Марко Вовчок й інші).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-моєму, обидва варіанти цілком правильні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-08-04T15:18:08.623" LastActivityDate="2019-08-04T15:18:08.623" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5811" PostTypeId="2" ParentId="5753" CreationDate="2019-08-05T10:37:51.107" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Йдеться про function/method return type. Його майже завжди скорочують до function/method type. Тобто кажуть: &quot;&lt;strong&gt;Булева функція&lt;/strong&gt; IsValid&quot; чи &quot;&lt;strong&gt;Строковий метод&lt;/strong&gt; GetLastError&quot;. На початку власне і йде &lt;strong&gt;тип даних&lt;/strong&gt;, який повертає функція чи метод.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тип даних — характеристика, яку явно чи неявно надано об'єкту&#xA;  (змінній, &lt;strong&gt;функції&lt;/strong&gt;, полю запису, константі, масиву тощо). Тип даних&#xA;  визначає множину припустимих значень, формат їхнього збереження,&#xA;  розмір виділеної пам'яті та набір операцій, які можна робити над&#xA;  даними.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(c) Стаття &quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D0%BF_%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тип даних&lt;/a&gt;&quot; з вікі &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто маємо термін &lt;strong&gt;тип даних функції&lt;/strong&gt;, який програмісти не вагаючись скорочують до &lt;strong&gt;тип функції&lt;/strong&gt;. Замість слова &lt;strong&gt;функція&lt;/strong&gt; можна використати &lt;strong&gt;процедура&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо дуже хочеться наголосити, що це &lt;strong&gt;тип значення, що повертається&lt;/strong&gt;, то можна сказати &lt;strong&gt;тип результату функції&lt;/strong&gt; або, знову ж таки, &lt;strong&gt;тип результату&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;тип даних результату&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;In computer programming, the return type (or &lt;strong&gt;result type&lt;/strong&gt;) defines and&#xA;  constrains the data type of the value returned from a subroutine or&#xA;  method.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(c) Стаття &quot;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Return_type&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Return type&lt;/a&gt;&quot; з англійської вікі&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;N.B. Для вікі я би порадив варіант &lt;strong&gt;тип результату&lt;/strong&gt; який є дослівним та змістовним перекладом англійського &lt;strong&gt;result type&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1188" LastEditorUserId="1188" LastEditDate="2019-08-05T10:55:59.980" LastActivityDate="2019-08-05T10:55:59.980" CommentCount="15" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5812" PostTypeId="1" CreationDate="2019-08-07T08:14:18.640" Score="8" ViewCount="9010" Body="&lt;p&gt;Гадав, що це я забув, але виявилося, що існуючі в інтернеті версії перекладу дуже не однозначні:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;визначна річ, визначна пам'ятка, визначна місцевість и т. п., варта&#xA;  уваги річ, варта уваги пам'ятка, варта уваги місцевість, славна річ,&#xA;  славна пам'ятка, славна місцевість&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є ще регіоналізм з Галичини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;дивогляд&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але щось підказує мені, що є й інші версії. Чи може хтось запропонувати свою версію?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1876" LastActivityDate="2023-10-05T17:00:00.023" Title="Чи існує однозначний переклад слова &quot;достопримечательность&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5813" PostTypeId="2" ParentId="5812" CreationDate="2019-08-07T16:01:20.873" Score="5" Body="&lt;p&gt;Як на мене найбільше пасує наподібок з англійського &lt;em&gt;showplace&lt;/em&gt; - &lt;strong&gt;показне місце&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Перше значення &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53407/31869.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Показний&lt;/strong&gt;. 1. Який привертає увагу певними позитивними якостями; помітний, привабливий: &lt;em&gt;показна людина, показна зовнішність.&lt;/em&gt; 2.&#xA;  Розрахований на ефект, &lt;em&gt;навмисно підкреслений: показна веселість,&#xA;  показне геройство.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-08-07T16:01:20.873" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5814" PostTypeId="2" ParentId="3560" CreationDate="2019-08-09T07:54:53.463" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чичері&lt;/em&gt; — це вітер, холодний або різкий або пронизливий.  Саме тому поруч з &lt;em&gt;чичері&lt;/em&gt; згадуються &lt;em&gt;&amp;quot;розчеши мої кучері&amp;quot;&lt;/em&gt;. Тобто, &lt;em&gt;&amp;quot;Маричка-вітер, розчеши мої кучері&amp;quot;&lt;/em&gt;. Інші версії не відповідають логіці, бо ігнорують сам текст пісні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ой, Марічко, чичері, чичері, чичері,&lt;br /&gt;&#xA;Розчеши ми кучері, кучері, кучері.&lt;br /&gt;&#xA;Я би тобі чесала, чесала, чесала,&lt;br /&gt;&#xA;Коби мамка не знала, не знала, не знала.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Мати буде дивити, дивити, дивити,&lt;br /&gt;&#xA;Як ся буду ганьбити, ганьбити, ганьбити.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2198" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2023-05-29T19:05:59.660" LastActivityDate="2023-05-29T19:05:59.660" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5816" PostTypeId="2" ParentId="3049" CreationDate="2019-08-11T09:16:21.967" Score="4" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сучасним офіційним українським правописом&lt;/a&gt; (зміни від 2019 року) можливі обидва варіанти: &lt;code&gt;Незалежности&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;Незалежності&lt;/code&gt;. Докладніше з правопису:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У родовому та давальному відмінках однини іменники третьої відміни&#xA;мають закінчення -і: &lt;em&gt;Бе́ршаді, вані́лі, га́лузі, гера́ні, гі́дності,&#xA;кро́ві, любо́ві, мо́ці, незале́жності, не́хворощі, но́чі, Оболо́ні,&#xA;о́сені, о́сі, по́дорожі, при́язні, ре́чі, Ру́сі́, со́лі, ста́лі,&#xA;су́міші, ті́ні, У́мані, фа́льші, флане́лі, хоро́брості&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменники на&#xA;-ть після приголосного, а також слова &lt;em&gt;кров, любо́в, о́сінь, сіль, Русь, Білору́сь&lt;/em&gt; у родовому відмінку однини можуть набувати як варіант&#xA;закінчення -и: &lt;em&gt;гі́дности, незале́жности, ра́дости, сме́рти, че́сти,&#xA;хоро́брости; кро́ви, любо́ви, о́сени, со́ли, Ру́си́ , Білору́си&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="194" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-08-11T09:16:21.967" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5817" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5818" CreationDate="2019-08-11T19:03:05.493" Score="10" ViewCount="322" Body="&lt;p&gt;Як можна перекласти '&lt;strong&gt;breaking change&lt;/strong&gt;' українською?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значення, укр.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це зміна однієї частини програмної системи, яка потенційно може призвести до відмови інших компонентів; зустрічається найчастіше в бібліотеках спільного використання коду, який використовується декількома додатками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад, англ.:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;...you should treat it as a &lt;strong&gt;breaking change&lt;/strong&gt; and release a new major version of your library.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2200" LastEditorUserId="2200" LastEditDate="2019-08-12T15:47:40.487" LastActivityDate="2019-08-19T20:07:24.040" Title="Як можна перекласти 'breaking change' українською?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="5" CommentCount="0" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5818" PostTypeId="2" ParentId="5817" CreationDate="2019-08-11T20:57:39.317" Score="5" Body="&lt;p&gt;Загалом &lt;em&gt;breaking changes&lt;/em&gt; (у цьому значенні), по-моєму, є красивим синонімом до &lt;em&gt;backward incompatible changes&lt;/em&gt;. Тож за змістом Ви, по-моєму, не помилитеся, якщо напишете &lt;strong&gt;&lt;em&gt;зворотно несумісні зміни&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. (Хоча в такому випадку виникає питання: «&lt;em&gt;не[ ]зворотно[ ]сумісні&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;зворотно[ ]не[ ]сумісні&lt;/em&gt;», але англійською теж існує два варіанти написання — &lt;em&gt;non[-, ]backward[-, ]compatible&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;backward[-, ]incompatible&lt;/em&gt; — і з цих варіантів перевагу надають другому, тож я припускаю, так само має бути й в українській.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також українська мова має слова &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/povorotnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;поворотний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perelamnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;переламний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perelomnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;переломний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, і за тлумаченнями вони наче підходять, але чи належна в них конотація, мені важко гарантувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-08-11T20:57:39.317" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5819" PostTypeId="2" ParentId="5817" CreationDate="2019-08-12T06:41:05.153" Score="2" Body="&lt;p&gt;Джерело &lt;a href=&quot;https://translate.google.com.ua/#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=en&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=break&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://translate.google.com.ua/#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=en&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=break&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;break&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;дієслово&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;separate or cause to separate into pieces as a result of a&#xA;  blow, shock, or strain. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&quot;the rope broke with a loud snap&quot; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;синоніми:&#xA;  shatter smash crack snap fracture fragment splinter fall to bits fall&#xA;  to pieces split burst bust&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Джерело &lt;a href=&quot;https://grammarway.com/ua/ing&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://grammarway.com/ua/ing&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Закінчення -ing у дієслів слугує для утворення форми дієприкметника&#xA;  теперішнього часу (Present Participle), що також використовується для&#xA;  утворення граматичних часів групи Continuous, та форми Gerund. -Ing&#xA;  також використовується в якості суфікса для утворення іменників та&#xA;  прикметників від дієслів. Так як закінчення -ing змінює частину мови,&#xA;  до якого належить слово, питання до цього слова змінюється з «що&#xA;  робити?» на «що? який? як?».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже що ми маємо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Слово break означає щось розбити на частинки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ing - &quot;який?&quot; - той, що зараз розбиває щось на частинки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Мова йде про зміну частини програмної системи. Тобто про код. Однина.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;До чого може призвести зміна частини коду? До зламу програмної системи.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна почитати &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46694&amp;amp;page=1473&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=46694&amp;amp;page=1473&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок 1:&#xA;- зламна зміна.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Висновок 2:&#xA;Уявіть, що ви програміст. Ви зробили зміну в коді, що призвела до проблем у цілій програмній системі. Посипалися помилки звідусіль. Ви вже пів доби петраєте щоб його такого зробити, чи що ви накоїли, що воно все розсипалося на частини і вам не вдається усе зібрати до купи.&#xA;... і тут заходить замовник&#xA;... коли він це все побачить, то що він зробить з програмістом? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже правильна відповідь: карколомна зміна.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2019-08-12T06:41:05.153" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5821" PostTypeId="2" ParentId="5817" CreationDate="2019-08-12T10:57:15.377" Score="3" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Зламувальна зміна&lt;/strong&gt; - як така, що призначена щось ламати.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Зламівна зміна&lt;/strong&gt; - як така, що може зламати.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більше теорії у статті &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/162&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Процесові прикметникі в науковій мові&lt;/a&gt;, пункт 2.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як варіант, за аналогією з &lt;em&gt;попсуй-майстер&lt;/em&gt;, який псує, що йому не даш зробити. можна сказати &lt;strong&gt;зламай-зміна&lt;/strong&gt;, зміна, яка ламає коли її застосовуєш.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-08-12T10:57:15.377" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5822" PostTypeId="1" CreationDate="2019-08-12T19:13:13.980" Score="10" ViewCount="300" Body="&lt;p&gt;Чи поширюється правила і норми української мови, за якими ми &quot;говоримо італійською&quot;, а не &quot;говоримо по-італійськи&quot; чи &quot;на італійській&quot;, на мови програмування? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно &quot;Я програмую на Python'і&quot; чи &quot;Я програмую Python'ом&quot;? А як що до &quot;Я пишу на Python&quot;, чи &quot;Я пишу Python'ом? &#xA;І як бути з такими мовами, назви яких невідмінювані як-от PHP (пі-ейч-пі), Ruby(рубі) чи С(сі)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2203" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-12-04T12:56:08.637" LastActivityDate="2019-12-04T12:56:08.637" Title="Програмувати на Джаві, чи програмувати Джавою?" Tags="|терміни|правопис|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5823" PostTypeId="2" ParentId="3922" CreationDate="2019-08-13T08:45:25.637" Score="6" Body="&lt;p&gt;ДНТБ України, &lt;a href=&quot;https://dntb.gov.ua/about-dntbu/%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D1%86%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;термінологічний центр&lt;/a&gt; рекомендує &lt;strong&gt;датник&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У сучасній українській мові немає усталеного вживання якогось певного&#xA;  варіанта на позначення цього поняття. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Варіант “*датчик” є калькою з російської мови і суперечить нормам&#xA;  українського словотворення, де суфікс «-чик» є рідковживаним. Отже,&#xA;  він невдалий за ознакою органічності. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Варіант “*давач” виник шляхом необґрунтованого застосування того&#xA;  самого суфіксального механізму, за яким утворено й термін “передавач”&#xA;  (рос. “передатчик“). Статистичний метод показує, що суфікс&#xA;  “-ач” / “-яч” є частовживаним термінотвірним елементом: &lt;em&gt;передавач,&#xA;  приймач, подавач, змішувач, повторювач, тягач, виділяч&lt;/em&gt; тощо. А з&#xA;  порівняльного та компонентного аналізу (елементи аналітичного методу)&#xA;  бачимо, що цей суфікс притаманний активному виконавцю (актанту) дії,&#xA;  позначуваної основою: &lt;em&gt;передавач&lt;/em&gt; передає, &lt;em&gt;приймач&lt;/em&gt; приймає, &lt;em&gt;змішувач&lt;/em&gt;&#xA;  змішує тощо. Разом з тим, терміни “датчик давления“, “датчик тока“,&#xA;  “датчик перенапряжений“ і под. позначають пристрій, який лише фіксує&#xA;  величину тиску, струму чи наявність перенапруг, але зовсім не&#xA;  зумовлює, не задає, не генерує їх. Своєю чергою, поширений суфікс&#xA;  “-ник” позначає співвіднесеність із поняттям, вираженим основою, і є&#xA;  нейтральним щодо актантності – &lt;em&gt;золотник, качатник, квітник, кутник,&#xA;  літник, маятник, поворотник, прикметник, супутник, цитатник&lt;/em&gt; тощо. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Відповідно до ознак вдалого терміна, варіант &lt;em&gt;давач&lt;/em&gt; є неточним&#xA;  (оскільки семантично відповідає активному виконавцю дії), породжує&#xA;  хибні асоціації щодо актантності, а також порушує вимогу системності.&#xA;  Він також недостатньо гнучкий щодо творення похідних прикметників&#xA;  (**давачевий*). З іншого боку, варіант датник не має таких недоліків і&#xA;  трохи поступається лише за ознакою стислості (шість літер проти&#xA;  п’яти). Таким чином, варіант &lt;em&gt;давач&lt;/em&gt; порушує чотири вимоги до вдалого&#xA;  терміна (серед яких є найважливіші – точність і суттєвість). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, рекомендуємо вживати форму &lt;em&gt;датник&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цю форму подає «Тлумачний словник із фізики», який має гриф&#xA;  Міністерства освіти і науки України і, відповідно до Розпорядження&#xA;  Президії НАН України № 161 від 12.03.2013, міститься в переліку&#xA;  нормативних словників української мови. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Літ.: Вакуленко М. О. Українська термінологія: комплексний&#xA;  лінгвістичний аналіз : [монографія]. Івано-Франківськ : Фоліант. 2015.&#xA;  361 с., іл.; Вакуленко М. О., Вакуленко О. В. Тлумачний словник із&#xA;  фізики : [6644 статті]. К. : Видавничо-поліграфічний центр “Київський&#xA;  університет”, 2008. 767 с.; Vakulenko, Maksym. 2018. From&#xA;  Terminology-Vocabulary to Terminology-Science: A Ukrainian Trend. Beau&#xA;  Bassin : LAP. 120 p.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="979" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-08-13T09:25:49.227" LastActivityDate="2019-08-13T09:25:49.227" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5824" PostTypeId="1" CreationDate="2019-08-14T04:51:53.087" Score="6" ViewCount="214" Body="&lt;p&gt;Не могли б ви мені допомогти розшифрувати невеличкий текст? Це уривок зі сказаного старою бабусею з села з півночі Молдови. Вона розмовляє українською. Військовополонені під час Другої світової війни будували дорогу в Молдові, а вона з її матусею йшла пішки в матусине село. Шляхом до села вони перетинали цю дорогу. Я не вмію писати українською [початково це запитання було &lt;a href=&quot;/revisions/5824/1&quot;&gt;записане російською&lt;/a&gt;&amp;nbsp;— прим.&amp;nbsp;Sasha], тому записала сказане фонетично російською. Чи не знаете ви, що може означати «до ґіда»? Літеру «ґ» вона вимовляє як мʼяку російську «г&lt;sup&gt;ь&lt;/sup&gt;». Це точно не назва села, оскільки назву села бабуся згадувала раніше й там нема навіть таких звуків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Они робили сошейку [дорогу&amp;nbsp;— прим.&amp;nbsp;Tanya&amp;nbsp;M.]. А ми с мамой переходили до ґіда. Моя мама ведь из того села.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;[Початково і в запитанні, і в фонетичному відтворенні було написано «гида», але, враховуючи пояснення, імовірно малося на увазі саме «ґ» й «і», тому я перетворив на «ґіда»&amp;nbsp;— прим.&amp;nbsp;Sasha.]&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Could you please help me to figure out what &quot;do gida&quot; could mean? It's a fragment from an interview with an elderly woman from the Northern Moldova. She lives in a small village and speaks Ukrainian. During the WW2 she saw POWs building a road in Moldova. When she saw them, she and her mother were on their way to another village. They were walking by foot and had to cross the road to reach the village. She describes it this way:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Oni robili sosheiku. A mi s mamoi perehodili do gida. Moya mama ved' is togo sela.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Gid&quot; is not the name of the village because she mentions the name earlier, and it does not contain any letters from the &quot;gida&quot;. &quot;G&quot; sounds like &quot;g&quot; is the &quot;gates&quot;, but with &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Iotation#Sound_change&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Slavic partial softing&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2205" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-08-26T09:18:51.927" LastActivityDate="2020-05-21T14:08:16.503" Title="Українська з півночі Молдови «...до ґіда...». Що може означати?" Tags="|переклад|розмовна-українська|діалекти|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5825" PostTypeId="2" ParentId="5824" CreationDate="2019-08-14T06:34:26.637" Score="1" Body="&lt;p&gt;Я особисто не знаю, що це означає. Тим більше, що це може виявитися якесь місцеве слово. Якби Ви не зазначили, що це не назва села, то я б подумав саме про назву села.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З різних словників я бачу таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=18346&amp;amp;page=619&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гід&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ґід&lt;/em&gt; —&lt;br&gt;&#xA;(1) професійний провідник для груп туристів, екскурсовод;&lt;br&gt;&#xA;(2) провідник (у широкому значенні); той, хто показує дорогу.&lt;br&gt;&#xA;Походить з французькою мови й у старійших словниках писалося як &lt;em&gt;ґід&lt;/em&gt; (див. словники &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D2%91%D1%96%D0%B4&amp;amp;dicts=11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Голоскевича&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D2%91%D1%96%D0%B4&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кримського&lt;/a&gt;; це загалом типово, коли запозичені слова спочатку вимовляються ближче до оригіналу, але з часом можуть втрачати первісне звучання). Припускаю, що раніше це слово частіше вживалося в широкому значенні, ніж зараз.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/9251-ghid.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гід&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/9661-ghod.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;год&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — застаріле для «рік».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=18266&amp;amp;page=619#lid_18266&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гид&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=18280&amp;amp;page=619#lid_18280&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гидь&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (вимовляється через «и», а не через «і», і через «г», а не через «ґ», але хтозна, наскільки точно було передано, плюс можливі місцеві особивості вимови) —&lt;br&gt;&#xA;(1) щось гидке, неприємне; нечисть, бруд;&lt;br&gt;&#xA;(2) погана людина;&lt;br&gt;&#xA;(3) земноводна тварина або плазун.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я особисто схиляюся до першої версії. Що бабуся підійшла до провідника або до головного. Але це може бути дуже помилкова версія.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Upd.: Зрештою, найімовірнішою мені все-таки здається &lt;a href=&quot;/a/5829&quot;&gt;версія Paul Gor&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I personally doesn't know what that means. Especially that it could be some local word. If you haven't explicitly mentioned that it's not a village name, I would almost certainly think about a village name.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;From various dictionaries, I see:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=18346&amp;amp;page=619&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гід&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; —&lt;br&gt;&#xA;(1) professional guide for groups of tourists;&lt;br&gt;&#xA;(2) guide (in wide meaning); those, who shows way.&lt;br&gt;&#xA;It derives from French and was recorded as &lt;em&gt;ґід&lt;/em&gt; in older dictionaries (see dictionaries of &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D2%91%D1%96%D0%B4&amp;amp;dicts=11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Holoskevych&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D2%91%D1%96%D0%B4&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Krymskyi&lt;/a&gt;; it often happens that loanwords at first are pronounced closer to original but then after some time lose the original pronunciation). I assume that earlier this word was used in the wide meaning more often than nowadays.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/9251-ghid.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гід&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/9661-ghod.html#show_point&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;год&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — obsolete for “year”.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=18266&amp;amp;page=619#lid_18266&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гид&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=18280&amp;amp;page=619#lid_18280&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гидь&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (is pronounced with “и”, not “і”; and with “г”, not “ґ”; but I am not sure how precisely the word was transcribed, and also some local pronunciation peculiarities are possible) —&lt;br&gt;&#xA;(1) something disgusting, unpleasant; dirt, mud;&lt;br&gt;&#xA;(2) bad person;&lt;br&gt;&#xA;(3) amphibian or reptile.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I personally tend to the first version. That the elderly woman went to a guide or leader. But that could be a very wrong version.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Upd.: After all, I think that &lt;a href=&quot;/a/5829&quot;&gt;the idea of Paul Gor&lt;/a&gt; is the most likely.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2020-05-21T14:08:16.503" LastActivityDate="2020-05-21T14:08:16.503" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5826" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5837" CreationDate="2019-08-14T07:56:56.367" Score="6" ViewCount="169" Body="&lt;p&gt;В старовинних університах Великої Британії, таких як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BA%D1%81%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B4%D0%B6&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Оксбридж&lt;/a&gt;, проводяться вечері під назвою &quot;High Table Dinner&quot; (див. &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/High_Table&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;High Table&quot;&lt;/a&gt; у Вікіпедії), які виглядають подібно до вечері у фільмах про Гаррі Поттера. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Може хтось читав Гаррі Поттера українською і знає, як там переклали словосполучення &quot;High Table&quot;? Або які є інші ідеї для перекладу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1754" LastEditorUserId="1754" LastEditDate="2019-08-14T09:16:05.603" LastActivityDate="2019-08-16T16:45:50.960" Title="Як у Гоґвортсі називається &quot;High Table&quot; українською?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="13" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5827" PostTypeId="2" ParentId="438" CreationDate="2019-08-14T07:57:57.747" Score="5" Body="&lt;p&gt;За чинним, а саме 2019 року, правописом вже так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=125&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;§ 123. Буквосполучення &lt;em&gt;th&lt;/em&gt; у словах грецького походження&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Буквосполучення &lt;strong&gt;th&lt;/strong&gt; у словах грецького походження передаємо звичайно буквою &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;антоло́гія, антрополо́гія, апте́ка, а́стма, бібліоте́ка, католи́цький, теа́тр, тео́рія, ортодо́кс, ортопе́дія, Амальте́я, Промете́й, Те́кля, Таї́сія, Теодо́р.&lt;/em&gt; У словах, узвичаєних в українській мові з &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;,&#xA;допускається орфографічна варіантність на зразок: &lt;em&gt;ана́фема&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ана́тема&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дифіра́мб&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;дитира́мб&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ефі́р&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ете́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ка́федра&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;кате́дра&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;логари́фм&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;логари́тм&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;міф&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;міфоло́гія&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;міт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мітоло́гія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Агата́нгел&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Агафа́нгел&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Афі́ни&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Ате́ни&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Борисфе́н&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Бористе́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Демосфе́н&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Демосте́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ма́рфа&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Ма́рта&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Фесса́лія&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Тесса́лія&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто всюди &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;, подеколи можна і &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt; як парабіжну форму.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-05-27T00:51:26.373" LastActivityDate="2021-05-27T00:51:26.373" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5828" PostTypeId="2" ParentId="5826" CreationDate="2019-08-14T08:19:48.857" Score="5" Body="&lt;p&gt;Перше слово, яке мені спало на думку - &quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/benket&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Бенкет&lt;/a&gt;&quot;. Дивимось його значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Урочистий обід, сніданок або вечеря, що влаштовується на честь&#xA;  кого-небудь або на відзначення якоїсь події.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В Гоґвортсі це справді була урочиста вечеря (наскільки я пам'ятаю) на честь початку/завершення навчального року, проведення турнірів тощо. Але якщо ми говоримо про звичайний прийом їжі (хоч він там теж нагадував бенкет) я б використав для перекладу звичайні &quot;обід&quot;, &quot;снідано&quot; та &quot;вечеря&quot; залежно від часу доби, коли ця подія відбувалась.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2019-08-14T08:19:48.857" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5829" PostTypeId="2" ParentId="5824" CreationDate="2019-08-14T08:28:20.847" Score="7" Body="&lt;p&gt;Доєднаюсь и я до пошуків. &#xA;Отож, [до ґіда].&#xA;Загалом, звук [ґ] не є характерним для української мови, проте може з’являтись діялектно в певних умовах замість инших звуків:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;найчастіше — це спорадичне одзвінчення к → ґ (наприклад, кава → ґава — стало літературним). Тоді «до кіда». Але такого слова віднайти не вдалось.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;крім того, в деяких діялектах вказаного регіону (додаю мапу з «Атласу української мови») відбувається своєрідне зміщення вимови м’яких дь, ть: дʲ → ґʲ, тʲ → кʲ (наприклад, дід → ґід, дівка → ґівка, тісто → кісто, тяжко → кєжко).&#xA;Тож, можу припустити, що за такою вимовою тут заховано слово «до діда».&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Gj6Pw.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Gj6Pw.jpg&quot; alt=&quot;Мапа з «Атласу української мови»&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I'll join the investigation too.&#xA;So, [do gida].&#xA;In general, the [g] sound isn't typical for the Ukrainian language but may appear in dialectal speech under certain circumstances instead of other sounds:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;most often — it's sporadic voicing [k] → [g] (for instance, &lt;em&gt;кава&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;ґава&lt;/em&gt; — became standard). Then &lt;em&gt;до кіда&lt;/em&gt;. But I can't find such work.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;in addition, in some dialects of the specified region (see the map from the “Atlas of the Ukrainian language”), pronunciation of palatalized [dʲ], [tʲ] is shifted in an unusual way: [dʲ] → [gʲ], [tʲ] → [kʲ] (for instance, &lt;em&gt;дід&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;ґід&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дівка&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;ґівка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тісто&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;кісто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тяжко&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;кєжко&lt;/em&gt;).&#xA;Therefore I can assume that here the words &lt;em&gt;до діда&lt;/em&gt; are hidden under such pronunciation.&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Gj6Pw.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Gj6Pw.jpg&quot; alt=&quot;Map from the “Atlas of the Ukrainian language”&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="1633" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-08-26T09:02:45.613" LastActivityDate="2019-08-26T09:02:45.613" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5830" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5831" CreationDate="2019-08-14T16:55:41.680" Score="6" ViewCount="386" Body="&lt;p&gt;Поясніть мені, будь ласка, різницю між словами &lt;strong&gt;«нарахування»&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;«зарахування»&lt;/strong&gt;. Чи вони є тотожними? Зауважу, що &lt;em&gt;йдеться про на-/зарахування коштів на рахунки.&lt;/em&gt; &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1852" LastEditorUserId="1852" LastEditDate="2019-08-15T08:59:26.500" LastActivityDate="2021-10-29T22:16:53.177" Title="Нарахування і зарахування" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5831" PostTypeId="2" ParentId="5830" CreationDate="2019-08-14T18:37:31.910" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=31970&amp;amp;page=1035&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зарахувати&lt;/a&gt; — це загалом, коли кого/щось починають вважати належним до певної категорії, представників якої тією чи іншою мірою обліковують. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;можна зарахувати до складу якоїсь організації/колективу/групи (тобто почати вважати членом організації/колективу/групи, зареєструвати як члена організації/колективу/групи);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;можна зарахувати до якоїсь абстрактної категорії, якщо та категорія реально чи уявно обліковується (зарахувати до числа зниклих безвісти, зарахувати до Оксаниних коханців, зарахувати до безхребетних підлабузників);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;можна вживати без уточнення, до чого саме зараховуємо, і тоді це сприймається приблизно як «зарахувати дійсним» (зарахувати диплом, зарахувати грошовий переказ, зарахувати перемогу/поразку).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=31972&amp;amp;page=1035#lid_31972&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зарахування&lt;/a&gt; — це коли когось/щось зараховують (у будь-якому значенні).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/narakhovuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нарахувати&lt;/a&gt; має кардинально різні значення, які я не можу охарактеризувати однією фразою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нарахувати може означати, що коли хтось щось буквально рахував (чи лічив) і отримав певний результат (він рахував (лічив) птахів, що пролітати, і нарахував 237; він рахував (розраховував), скільки прибутку має отримати після виконання роботи, і нарахував 35927 грн).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нараховувати (лише недоконана форма) фігурально може означати «мати в своєму складі» (отара нараховує 76 голів).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Нарахувати комусь чи на щось може означати записати на когось чи на щось. Зазвичай мова про те, що комусь у власність передають якісь ресурси (гроші, майно тощо), наприклад, йому нарахували запрлатню. Але не виключаю можливості застосовувати це слово й при приписуванні негативних речей (йому нарахували стільки-то гривень штрафу/боргів/тощо). Тобто ідея в тому, що щось (позитивне чи негативне) вносять на чийсь уявний баланс.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в наш час моментальних безготівкових переказів межа між фіксацією грошового зобов'язання і його виконанням фактично стирається. Типу, якщо у Вас на банківській картці 100 грн — це вважати як «банк ще винен Вам ці 100 грн» чи як «Ви вже фактично маєте ці 100 грн»? Тому не виключаю, що значення «нарахувати комусь» з часом поступово зміниться від «записати на когось» до буквально «передати комусь».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але іменник &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/narakhuvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нарахування&lt;/a&gt; зазвичай застосовують лише до 3-го (бухгалтерського) значення дієслова нарах(ов)увати. Тобто нарахування — це, зазвичай, коли на чийсь рахунок вносять гроші. Або принаймні коли на когось записують якісь бухгалтерські сутності (активи абощо — я на цьому не дуже знаюся).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-08-14T18:43:02.190" LastActivityDate="2019-08-14T18:43:02.190" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5832" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5833" CreationDate="2019-08-15T19:27:40.110" Score="7" ViewCount="234" Body="&lt;p&gt;Згідно з правилами вживання великої літери в українській мові:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par38p21&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український правопис 2015, § 38.21&lt;/a&gt;: Назви пам'яток архітектури, замків, храмів тощо пишуться з великої літери: Андріївська церква, Золоті ворота, Колізей, Почаївська лавра, Хотинський замок, Софійський собор.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яким має бути написання чилійської пам'ятки архітектури «рука пустелі»? Рука Пустелі, Рука пустелі чи ще інший варіант? У російській Вікіпедії слово «пустелі» пишуть з маленької, &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%83%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%83%D1%81%D1%82%D1%8B%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;так&lt;/a&gt;, але її не можна назвати достовірним джерелом, тим паче для українського правопису.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2012" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-08-16T08:02:13.983" LastActivityDate="2019-08-16T08:02:13.983" Title="Правопис «рука пустелі»" Tags="|власні-назви|правопис|велика-мала-літера|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5833" PostTypeId="2" ParentId="5832" CreationDate="2019-08-16T04:38:16.577" Score="6" Body="&lt;p&gt;Мені написання, аналогічне до вжитого з російської Вікіпедії, — &lt;strong&gt;Рука пустелі&lt;/strong&gt; — видається цілком правильним. Зазвичай (за відсутності особливих обставин) з великої літери пишуть лише перше слово; і в наведенних Вами ж прикладах саме так: Почаївська лавра, Хотинський замок і т.ін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, написання Рука Пустелі теоретично теж можливе, якщо ми маємо на увазі Пустелю, а не пустелю: тобто з особливою повагою або якусь живу істоту (наприклад, богиню, дух абощо, що уособлює пустелю), а не просто пустелю. Але навіть в іспанському оригіналі Mano del desierto слово desierto «пустеля» пишеться за малої літери, тож не бачу сенсу писати пустелю з великої.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(P.S.: Іноді з великої літери пишуть не перше слово, як-от вулиця Будівельників, але це у випадку, коли перше слово просто показує тип об'єкта/явища, а тут воно є частиною назви скульптури.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-08-16T04:44:34.277" LastActivityDate="2019-08-16T04:44:34.277" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5834" PostTypeId="2" ParentId="5817" CreationDate="2019-08-16T04:57:19.520" Score="2" Body="&lt;p&gt;Після обговорення в коментарях до відповіді Андрія Іванченко, пропоную ще один варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;поведінколомна зміна&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;кодоломна зміна&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;інтерфейсоломна зміна&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;білдоломна/збірколомна зміна&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;кар'єроломна зміна&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але фактично, &lt;em&gt;поведінколомна&lt;/em&gt; можна перекласти як &lt;em&gt;behavior breaking&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кодоломна&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;code breaking&lt;/em&gt;, то виходить, що можна спробувати перекласти просто як &lt;em&gt;ломна&lt;/em&gt;. Отже, &lt;strong&gt;ломна зміна&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-08-16T04:57:19.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5835" PostTypeId="1" CreationDate="2019-08-16T13:59:53.607" Score="6" ViewCount="473" Body="&lt;p&gt;Як перекласти з російської &quot;пренебрежительно малый&quot;? Спроба це зробити, до прикладу: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Цей фактор був зневажливо малим за своїм впливом?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось результати моїх пошуків:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.glosbe.com/ru/uk/%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%80%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%20%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8B%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ru.glosbe.com/ru/uk/пренебрежительно%20малый&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%80%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE+%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://r2u.org.ua/s?w=пренебрежительно+малый&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-08-16T15:45:51.733" LastActivityDate="2021-04-05T07:41:58.457" Title="Як перекласти з російської &quot;пренебрежительно малый&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="3" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5836" PostTypeId="2" ParentId="5835" CreationDate="2019-08-16T14:35:06.157" Score="13" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нехтовно малий&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=negligible&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;negligible&lt;/a&gt; = ['nɛglɪdʒəbl] нехто́вний, нехто́вно мали́й; незначни́й&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-08-16T14:35:06.157" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5837" PostTypeId="2" ParentId="5826" CreationDate="2019-08-16T16:45:50.960" Score="7" Body="&lt;p&gt;Після відповіді пана Анатолія, я здогадався пошукати &lt;a href=&quot;http://korpus.org.ua/search/%22%D0%B2%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D1%82%D1%96%D0%BB%22/0/5/450&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«високий стіл»&lt;/a&gt; у Корпусі української мови*. Cхоже, що в українському перекладі &amp;quot;High Table&amp;quot; переклали дослівно:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нарешті він міг добре розгледіти Високий стіл.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гаррі, розімлівши і майже засинаючи, ще раз глянув на Високий стіл.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому щомісячний університетський &amp;quot;High Table Dinner&amp;quot; буде скоріше «вечерею за Високим столом».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Вячеслав Бродовий у своєму перекладі «Пісні льоду та вогню» теж переклав дослівно і з малої: «високий стіл» — щоправда в тому контексті це не стосується освітнього життя Британії.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1754" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-08-16T16:45:50.960" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5838" PostTypeId="2" ParentId="5835" CreationDate="2019-08-18T21:17:33.260" Score="9" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мізерний&lt;/strong&gt;&#xA;або&#xA;&lt;strong&gt;Мізерно малий&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зважаючи на контекст можна використовувати обидва варіанти перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;Мізерний&lt;/b&gt; (який не має істотного значення, великої ваги; незначний) зазвичай використовують в художній літературі, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;ol&gt; &lt;li&gt;Мале тоді смішне, коли воно мізерне, коли себе поставить над усе (В. Симоненко).&lt;/li&gt; &lt;li&gt;Самотність! Гордощі! Які слова нікчемні! За пишним одягом який мізерний зміст! (Рильський, І, 1956, 120).&lt;/li&gt; &lt;/ol&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;Мізерно малий&lt;/b&gt; (відхилення від результату, яким зазвичай можна знехтувати) найчастіше можна зустріти в економічній статистиці, математичному моделюванні, чисельних методах та інших точних науках, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;ol&gt; &lt;li&gt;Очевидно, навантаження стержня визначиться величиною Q = а3γ, де γ — щільність матеріалу вантажу; при цьому передбачається, що маса стрижня &lt;a href=&quot;http://library.uipa.edu.ua/library/BD/VidannaKaf/5/1/%D0%A1D/20/10/14.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мізерно мала&lt;/a&gt; в порівнянні з масою вантажу.&lt;/li&gt; &lt;li&gt;Область прийнятних і допустимих ризик-рішень розташована між &lt;a href=&quot;http://pid.atwebpages.com/otsenka-riska.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мізерно малим&lt;/a&gt; і недозволено високим рівнями ризику.&lt;/li&gt; &lt;li&gt;Якщо мікрочастинки перебувають на великих відстанях одна від одної, сили взаємодії між ними &lt;a href=&quot;https://studfiles.net/preview/5543883/page:3/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мізерно малі&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt; &lt;li&gt;Коли точністні можливості будівельно-монтажного виробництва обмежені, застосовують принцип &lt;a href=&quot;https://injzashita.com/normi-ie-principi-rozraxunku-tochnostui-rozbivochnix-robuit.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мізерно малого&lt;/a&gt; впливу помилок геодезичних вимірів на загальну помилку...&lt;/li&gt; &lt;li&gt;...інтервал відхилення Δ становить близько ± 3 10 8 нанометра, а отже, зважаючи на таке &lt;a href=&quot;https://docplayer.net/amp/75417963-Ministerstvo-osviti-i-nauki-ukrayini-visnik-kiyivskogo-nacionalnogo-universitetu-tehnologiy-ta-dizaynu-seriya-tehnichni-nauki-6-92-2015.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мізерно мале відхилення&lt;/a&gt;, можна вважати, що робоча точка Р 8 відтворює закон руху по прямій лінії.&lt;/li&gt; &lt;li&gt;Коефіцієнт розподілу хлордифенілфосфата &lt;a href=&quot;http://chem.lnu.edu.ua/wp-content/uploads/2016/12/%D0%90%D0%BD%D1%96%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_dis.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мізерно малий&lt;/a&gt;, а 4-нітрофенолята натрію і дифенілфосфата натрію (продукт гідролізу), навпаки, дуже великі, тобто концентраціями хлордифенілфосфата у воді [ХФ]в і 4-нітофенолята [НФ]о, дифенілфосфата [ФА]о в органічній фазі можна знехтувати, що дозволяє не враховувати їх у подальших викладках без шкоди для строгості зроблених висновків.&lt;/li&gt; &lt;li&gt;Ейнштейн приходить висновку, що Земля внаслідок &lt;a href=&quot;https://sites.google.com/site/volodimirkupcak/home/10-klas/profilnij-riven-licej/mehanika/relativistska-mehanika/osnovni-naslidki-stv-ta-ieh-eksperimentalne-pidtverdzenna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мізерно малого&lt;/a&gt; переміщення впродовж часу, що тривав дослід, являла собою інерціальну систему відліку, тому встановити її рух було неможливим.&lt;/li&gt;&lt;/ol&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-04-03T23:29:14.600" LastActivityDate="2021-04-03T23:29:14.600" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5840" PostTypeId="2" ParentId="5822" CreationDate="2019-08-18T22:18:18.113" Score="1" Body="&lt;p&gt;Українською мовою ми &lt;strong&gt;спілкуємось&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;розуміємось&lt;/strong&gt;, а програмуємо (тобто пишемо програмний код) лише &lt;strong&gt;на Пайтон&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;на Джава&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;на Сі&lt;/strong&gt;, так само не &lt;strong&gt;говоримо&lt;/strong&gt; мертвими мовами, наприклад &lt;strong&gt;на санскриті&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мова програмування&lt;/strong&gt; — це система позначень для опису алгоритмів та структур даних, створена для передачі команд машинам, зокрема комп'ютерам.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;  &lt;strong&gt;Літературна мова&lt;/strong&gt; зазвичай походить від *національної та реалізується в усній і писемній формах. Літературна мова обслуговує безпосереднє спілкування людей, побутові й виробничі потреби та функціонує у сфері державної, політичної, господарської, наукової та культурної діяльності.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На відміну від &lt;a href=&quot;https://wiki.cuspu.edu.ua/index.php/%D0%A8%D1%82%D1%83%D1%87%D0%BD%D1%96_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;штучної комп'ютерної&lt;/a&gt; мови, важливою ознакою літературної мови є Алфавіт, словотворення та складення речень. Отже мови програмування лише переймають ознаку &quot;мова&quot;, на зразок людьських мов, але не є мовами в загальновживаному розумінні. Таким чином їхні назви необхідно перекладати за загальними правилами, а саме як для &lt;a href=&quot;http://shkolyar.in.ua/pravopys-imennykiv/pravopys-inozemnyh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;незмінюваних іменників&lt;/a&gt; (власних назв) іншомовного походження в &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/kljasichnij_pravopis/zakinchennja_vidminjuvanikh_sliv/orudnij_vidminok_odnina/62-1-0-15551&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;орудному відмінку&lt;/a&gt; однини:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Рід власних назв визначають на основі відповідної загальної назви, наприклад: місто, озеро, річка, країна, острів, мова.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Власні назви зберігають рід загальних назв. Тобто, якщо вживати окремо без загального слова &quot;Пайтон&quot; або &quot;Сі&quot;, вони матимуть ознаки жіночого роду однини.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Деякі іменники іншомовного походження не відмінюються. Не відмінюємо іменники іншомовного походження у власних і непослідовно в загальних назвах з наголошеним &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, а також непослідовно у власних назвах з ненаголошеним:&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;: амплуа́, боа́, мас-ме́дія, Брази́лія (столиця Бразилії), Нікара́гуа; бра, па; антраша́, бакара́, Доза́, Дюма́, Сая́т-Нова́; Вітто́ріо де Си́ка (але, наприклад, прізвища Казано́ва, Куроса́ва відмінюємо);&#xA;&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;: кафе́, кашне́, турне́, Туапсе́, Беранже́, Ґе́те;&#xA;&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;: ательє́, конферансьє́, Барб’є́, Ґотьє́, Лавуазьє́;&#xA;&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; (крім випадків, коли ця буква означає форму множини іменників: Єсентуки́ і т. ин.): Алмати́, Аман-гельди́, Мари́;&#xA;&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;: колі́брі, по́ні, таксі́, цуна́мі, Гаї́ті, Дебюссі́, Ше́ллі;&#xA;&lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;: Віньї́, Луї́;&#xA;&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; (коли перед ним стоїть инший голосний): ра́діо, Онта́ріо, Бази́ліо, Ма́ріо, але пальто́ — пальта́, пальто́м, (у) пальті́; так само б’юро́, депо́, кіно́, метро́, ситро́;&#xA;&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;: какаду́, у́рду, шо́у, Баку́, Папандре́у, Попе́ску;&#xA;&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;: інтерв’ю́, меню́, К’юсю́, Сю;&#xA;&lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt; (в позиції під наголосом або в односкладових словах): Золя́.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Примітка!&#xA;утворюють групу назв — незмінюваних імен альді, аймара, бенгалі, навахо, банту, пушту, урду, гінді, фіджі, гуджарані, комі, саамі, ідиш, бхілі, ідо, есперанто тощо. Однотипна характеристика середнього роду не властива цим назвам. Іменники урду, гінді, альді, аймара, бенгалі, бхілі та ін. зазнали трансформації родової залежності відповідно до родової ознаки тематичного слова, напр.: «Альді (штучна міжнародна мова) складається з 2500 слів, переважно коротких і однозначних» (журн.); «У самій Індії одні вважають, що гінді й урду — дві різні мови, інші вважають їх двома стилями однієї й тієї ж мови» (журн.); «Шолом-Алейхем починав свій творчий труд на мові іврит» (з газ.); «...мов промовля на мові есперанто пелюстка кожна в тирлича жива» (Є. Гуцало).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином: &lt;strong&gt;програмувати мовою Джава &#xA;або програмувати на Джаві, але не Джавою.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2019-08-30T12:36:28.717" LastActivityDate="2019-08-30T12:36:28.717" CommentCount="13" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5841" PostTypeId="2" ParentId="5807" CreationDate="2019-08-18T23:25:54.103" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Командний рядок&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оболонка командного рядка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоб зрозуміти як саме перекласти словосполучення, треба знати в якому контексті воно використовується.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Командний рядок&lt;/strong&gt; («command-line shell» або «command shell») - це інтерфейс для введення текстових команд компьютеру. Стандартним інтерфейсом командного рядка Windows є &lt;strong&gt;cmd&lt;/strong&gt;, для Mac OS - це &lt;strong&gt;Terminal&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;cmd.exe&lt;/strong&gt; складається з двох частин: спочатку з'являється вікно для роботи з текстовою консоллю, а після введення команди з клавіатури її обробляє інтерпретатор командного рядка. Icнують &lt;strong&gt;покращені оболонки командного рядка&lt;/strong&gt;, наприклад, Windows PowerShell, Console2, rxvt, cygwin, TakeCommand, а також програмне забезпечення із доступом до командного рядка Windows, наприклад, Total Commander.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Давайте уточнимо кілька термінів. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Shell&lt;/strong&gt; - це оболонка ядра операційної системи Unix, для Windows - це Windows Shell.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Консоль&lt;/strong&gt; - це система в цілому. Це і командний рядок, і вихід з попередніх команд. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Командний рядок&lt;/strong&gt; - це фактичний рядок у консолі, де ви вводите свою команду. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Terminal&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;cmd&lt;/strong&gt; - це власне інтерфейс до консолі. Програма, яку ми використовуємо для взаємодії з консоллю, насправді є «емулятором терміналу», який надає нам досвід введення команд, як у старому терміналі Unix, коли графічних інтерфейсів ще не існувало, тобто лише відтворює його вигляд у сучасній графічній операційній системі, але фактично є програмою-обгорткою, отже &lt;strong&gt;оболонкою командного рядка&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2019-12-03T00:43:01.583" LastActivityDate="2019-12-03T00:43:01.583" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5842" PostTypeId="2" ParentId="5817" CreationDate="2019-08-19T20:07:24.040" Score="0" Body="&lt;p&gt;На основі чудових відповідей од пана Yola, пропоную вашій увазі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/fataljnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фатальні&lt;/a&gt; зміни(-а)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Неминучий, невідворотний.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Який зумовлює, визначає характер (звичайно негативний, небажаний) наступних дій, перебігу подій.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Здебільшого це синононім до запропонованого, проте коротший та ніби як універсальний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1067" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-08-19T20:07:24.040" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5843" PostTypeId="2" ParentId="5807" CreationDate="2019-08-21T11:14:27.423" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Командна оболонка. Причому не це теж саме, що командний рядок. Командна оболонка може бути різною (bash, fish, zsh і т.п.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1054" LastActivityDate="2019-08-21T11:14:27.423" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5845" PostTypeId="2" ParentId="4017" CreationDate="2019-08-22T09:29:18.870" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Безумовно. Наприклад: &amp;quot;Безумовна капітуляція&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклади використання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сторінка Вікіпедії &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BF%D1%96%D1%82%D1%83%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Капітуляція&lt;/a&gt;&amp;quot; має посилання на неіснуючу поки статтю &amp;quot;&lt;strong&gt;Безумовна&lt;/strong&gt; капітуляція.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Стаття на сайті Радіо Свобода &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://www.radiosvoboda.org/a/26848286.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Третя імперія. Спецоперація Путіна&lt;/a&gt;&amp;quot;:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Далі має відбутись &lt;strong&gt;безумовна&lt;/strong&gt; капітуляція США, окупація усієї Європи, включно з Британськими островами та Гренландією, етнічні чистки та повальна русифікація завойованих народів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сайт &lt;a href=&quot;http://tulchin-rada.gov.ua/news/aczij-persha/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тульчинської районної ради&lt;/a&gt;:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином була започаткована європейська традиція вшанування світлої пам’яті всіх загиблих у Другій світовій війні у час, коли набули чинності &lt;strong&gt;безумовна&lt;/strong&gt; капітуляція нацистської Німеччини і припинення бойових дій на території Європи (8 травня 1945 року).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2022-09-01T10:22:10.873" LastActivityDate="2022-09-01T10:22:10.873" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5849" PostTypeId="2" ParentId="3930" CreationDate="2019-08-24T15:27:48.653" Score="3" Body="&lt;p&gt;В сучасній мові &lt;strong&gt;цілком правильними є обидві конструкції&lt;/strong&gt;. Думка про неправомірність конструкції &lt;strong&gt;&lt;em&gt;на протязі&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; не має під собою серйозних підстав.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Російсько-український словник у трьох томах рекомендує в часовому значенні обидві форми як рівноправні. Однак словоформа на протязі більш властива книжним стилям, зокрема офіційно-діловому». (Культура слова, 1986). &#xA;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%88%D0%B8%D1%85_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BE%D0%BA#cite_note-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія:Список найтиповіших мовних помилок&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;b&gt;рос. на сквозняке — укр. на протягу.&lt;/b&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Це вже вдруге на протязі своєї тринадцятилітньої служби вона мусить через непорозуміння з попом міняти школу», Михайло Коцюбинський&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Здавалось, він на протязі всього життя не зазнавав такого напрочуд ясного спокою, як зараз», Олесь Гончар&lt;/li&gt;&lt;/ul&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2019-08-24T15:27:48.653" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5850" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5851" CreationDate="2019-08-25T06:34:48.290" Score="3" ViewCount="138" Body="&lt;p&gt;Коли танцюєш народні танці, то вигук &lt;em&gt;авенце&lt;/em&gt; слугує командою переходу до наступного партнеру по колу, тобто, якщо в колі &lt;em&gt;n&lt;/em&gt; людей, то через &lt;em&gt;n&lt;/em&gt; вигуків &lt;em&gt;авенце&lt;/em&gt; пари стають такими ж як і на початку. &lt;a href=&quot;https://youtu.be/FIRiCBzjDGo?t=23&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ось приклад вживання&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-08-25T07:44:15.240" LastActivityDate="2019-08-25T07:44:15.240" Title="Яке походження і інші значення слова &quot;авенце&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5851" PostTypeId="2" ParentId="5850" CreationDate="2019-08-25T07:26:06.270" Score="5" Body="&lt;p&gt;Avancez - у бальних танцях команда &quot;просуватися уперед&quot; (французькою). Українське тлумачення знайшов у &lt;a href=&quot;https://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=2745&amp;amp;page=125&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;примітці&lt;/a&gt; до &quot;Музея покинутих секретів&quot; Оксани Забужко:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Grandrond! Avancez! A trois temps! — Велике коло! Уперед! На раз-два-три! (франц.) — команди бального аранжера.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2019-08-25T07:26:06.270" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5852" PostTypeId="2" ParentId="5792" CreationDate="2019-08-26T16:34:33.350" Score="2" Body="&lt;p&gt;Підсумовуючи коментарі й додаючи трішки від себе:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У словниках я знайшов лише один прикметник, який самостійно передає значення слова portionless. Отже, словник &lt;a href=&quot;http://linguisto.epizy.com/dict/en.php&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;linguisto&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;portionless &lt;em&gt;adj&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;що не має посагу (приданого) (про наречену), &lt;strong&gt;безпосажна&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  portionless daughters – безпосажні (дочки)&lt;br&gt;&#xA;  юр. що не має частки спадщини&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож якщо потрібно сказати про дівчину без посагу — можна казати &lt;strong&gt;безпосажна&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Варіанти неолоґізмів для передачі portionless одним українським словом:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;безспадько&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;безспадченко&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;безспадковий&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;безспадкоємець&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Не відповідь на питання, але варіанти перекладу кількома словами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;особа, що не має спадку&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[він/вона/вони] [був/була/були] без спадку&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[він/вона/вони] [не мав/мала/мали] спадку&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2019-08-26T16:34:33.350" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5854" PostTypeId="1" CreationDate="2019-08-27T12:09:12.823" Score="7" ViewCount="254" Body="&lt;p&gt;Як перекласти з російської &quot;биение торца шпинделя&quot;? &#xA;Якщо &quot;биття шпинделю&quot; - не дуже звучить. Це відхилення розміру деталі, яка обертається, англійською spindle run-out. &#xA;Технічне слово, є англійський та&#xA;російський варіант, українського аналогу не можу знайти.&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/D5DND.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/D5DND.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2215" LastEditorUserId="2215" LastEditDate="2019-08-27T13:28:52.097" LastActivityDate="2020-05-27T11:02:05.157" Title="Як перекласти з російської &quot;биение торца шпинделя&quot;?" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5857" PostTypeId="1" CreationDate="2019-08-30T07:31:22.567" Score="3" ViewCount="6813" Body="&lt;p&gt;Мене недавно виправили, коли я використав слово &quot;Германія&quot;, обгрунтовуючи це тим, що в українській мові правильно говорити лише &quot;Німеччина&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Питання:&lt;/strong&gt; Чи дозволяється користуватися обома назвами в українській мові? Чи є між ними якась різниця у використавнні? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1406" LastActivityDate="2020-05-03T19:16:31.273" Title="Німеччина чи Германія?" Tags="|різниця-між-словами|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5858" PostTypeId="2" ParentId="5857" CreationDate="2019-08-30T09:41:02.757" Score="6" Body="&lt;p&gt;Імовірно, «Германія» застосовується лише до цивілізації стародавніх германців (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D1%8F_%D0%93%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;див. у Вікіпедії&lt;/a&gt;). &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line»&lt;/a&gt; подають слово «Германія» з приміткою «&lt;strong&gt;антична&lt;/strong&gt; назва країни…».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож, наскільки я розумію, застосовувати можна лише в якомусь дуже переносному/поетичному сенсі. Як ми в загальному спілкуванні не називаємо Україну Руссю чи Італію Римом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-08-30T09:41:02.757" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5859" PostTypeId="2" ParentId="5854" CreationDate="2019-08-30T16:55:47.497" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=run-out&amp;amp;dicts=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Загальний народний англійсько-український словник» на E2U&lt;/a&gt; для &lt;em&gt;run-out&lt;/em&gt; пропонує зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;run-out, runout [ˈrʌnaʊt] n&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;…&lt;br&gt;&#xA;  3) &lt;em&gt;тех.&lt;/em&gt; радіальне биття, вибігання; вибіг, ексцентричність &lt;em&gt;(обертового механізму)&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  …  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але це «народний» словник, складаний добровольцями, а не обов'язково спеціалістами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=run-out&amp;amp;dicts=17&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Великий англо-український словник» 2011 (Є. І. Гороть, Л. М. Коцюк, Л. К. Малімон, А. Б. Павлюк)&lt;/a&gt; пропонує:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;4. &lt;em&gt;тех.&lt;/em&gt; ексцентричність &lt;em&gt;(обертової деталі)&lt;/em&gt;; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З Вікіпедії: «&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BA%D1%81%D1%86%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%80%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ексцентрик&lt;/a&gt; — диск або інша деталь, вісь обертання якого не збігається з його геометричною віссю». Імовірно, ексцентричність — це міра того, наскільки не збігається (хоча в житті такого терміна не зустрічав). Тобто я пропоную &lt;strong&gt;ексцентричність шпиндля&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Update: Я подумав, і тепер мені здається, що ексцентричність — не зовсім те (точніше, зовсім не те, лише один аспект). Наскільки я розумію, обертова деталь може бути ідеально відцентрованою, але все одно мати радіальне биття через те, що її поперечний переріз — не круг, а щось інше (хай навіть воно ідеально симетричне радіально). Поки що єдине, що спадає мені на думку — це &lt;strong&gt;радіальне биття&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;Отже наразі я схиляюся до &lt;strong&gt;(радіальне) биття шпиндля&lt;/strong&gt;. Можливо, слід додати якесь слово, типу «(радіальне) биття поверхні/торця/торчака/перечного_перерізу/тощо шпиндля». Хоча це можуть бути й не найкращі варіанти.&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-08-31T09:45:18.563" LastActivityDate="2019-08-31T09:45:18.563" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5860" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5861" CreationDate="2019-09-01T08:46:41.817" Score="2" ViewCount="1561" Body="&lt;p&gt;На даний момент я схиляюсь до цієї версії: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;шукав пригожу ілюстрацію лісу для попереднього посту&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але &quot;піст&quot; в родовому має теж форму &quot;посту&quot;. То хіба не правильніше для уникнення двозначності писати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;шукав пригожу ілюстрацію лісу для попереднього поста&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поясніть мені чому ці правила закінчень -у, -а такі складні? Як так склалось історично і для чого це потрібно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user2219" LastEditorDisplayName="user2219" LastEditDate="2019-09-01T10:16:08.910" LastActivityDate="2019-09-22T19:20:32.823" Title="Родовий відмінок слова &quot;пост&quot; в значенні &quot;допис&quot;?" Tags="|родовий-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5861" PostTypeId="2" ParentId="5860" CreationDate="2019-09-01T13:18:03.790" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово (у цьому значенні) у словниках не зафіксоване. І досліджень, як саме здебільшого його вживають де-факто, наскільки я знаю, теж ніхто не проводив.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, більше підходить &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;По-перше, більшість більш-менш близьких за значенням слів 2-ї відміни мають закінчення &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=9037&amp;amp;page=320&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ви́кладу&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14286&amp;amp;page=461&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ві́дчиту&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (діалектне), &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=23925&amp;amp;page=805&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;доно́су&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=24010&amp;amp;page=808&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;до́пису&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=31380&amp;amp;page=1021&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;за́пису&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/opys&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;о́пису&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perekaz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пере́казу&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/raport&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ра́порту&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/referat&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рефера́ту&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6284&amp;amp;page=230&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бю́летня&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;По-друге, у &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Правописі» 2019&lt;/a&gt;, мені здається, це підходить під § 2.1.2.в (див. &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;с. 90&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;назви процесів, станів, властивостей, явищ суспільного життя, загальних понять: ана́лізу, бі́гу, ви́бою, ви́купу, ви́слову, відбо́ю, ві́дгуку, заробі́тку, зато́ру, за́пису, зву́ку (але як термін зву́ка), ідеа́лу, і́мпульсу, кло́поту, коло́квіуму, конфлі́кту, кро́ку, ле́ту (льо́ту), по́штовху, прибу́тку, приї́зду, прогре́су, ремо́нту, ру́ху, си́нтезу, сто́гону, су́мніву, у́спіху, хо́ду, шу́му, але ривка́, стрибка́, стусана́&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ці правила доволі неясні й приблизні, і трактувати їх можна по-різному.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але, звісно, реальне закінчення визначатиме практичний ужиток, а не подібні слова в словниках чи нечіткі правила.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Омонімія виникатиме в будь-якому випадку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pist&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;піст&lt;/a&gt; (церковне поняття) — по́сту;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ppst&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пост&lt;/a&gt; (пункт спостереження; група осіб у пункті спостереження; посада) — поста́.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ні для чого. Так склалося історично (чому так склалося історично, я, на жаль, не можу відповісти, недостатньо компетентний для цього). Мені здається, що таке розділення, мовляв, такі-то слова треба казати з &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;, а такі-то з &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;, нині майже нічим не корисне, а навпаки — шкодить, — але уявіть, як хтось перший почне казати все на &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt; (навіть ті слова, що твердо усталилися з &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;) або все на &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt; (навіть ті слова, що твердо усталилися з &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;) — це звучатиме дико. Імовірнішою мені здається картина, що колись усе настільки заплутається (або частина людей казатиме так — а інша інакше; або одні й ті самі люди використовуватимуть обидві форми), що обидва закінчення оголосять однаково дозволеними для всіх слів 2-ї відміни (як зараз, наприклад, у давальному відмінку формально дозволено &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;, й &lt;em&gt;-ові&lt;/em&gt;), — але ця картина існує лише в моїй уяві, і чи буде так, невідомо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-01T17:06:43.627" LastActivityDate="2019-09-01T17:06:43.627" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5862" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5866" CreationDate="2019-09-03T21:05:17.443" Score="2" ViewCount="44" Body="&lt;p&gt;Наприклад, я травмував ногу і приходжу до лікаря, питаю: &quot;Чи маю я переважно лежати, обмежити рух?&quot; А він відповідає: &quot;Відповідно до відчуттів&quot;. Можна так? Чи як краще?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1639" LastActivityDate="2019-09-04T20:37:14.343" Title="відповідно до відчуттів" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5863" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5868" CreationDate="2019-09-04T05:24:26.320" Score="2" ViewCount="136" Body="&lt;p&gt;Щойно подивився на дошку із завданнями для своєї команди і згадався мені рядок із російського вірша:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;і глядят унило голиє кусти&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А який/які українські вірші мені могли б спасти на думку? Щоб краще розумівся контекст додам, що мова не про відсутність завдань, а про те, що завдання такі нудні, що краще б їх не було.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-05-26T20:53:10.427" LastActivityDate="2020-05-26T20:53:10.427" Title="Аналог до &quot;і глядят унило голиє кусти&quot;" Tags="|from-russian|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5864" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5867" CreationDate="2019-09-04T09:19:22.767" Score="4" ViewCount="83" Body="&lt;p&gt;Do Gothic preposition &lt;em&gt;du&lt;/em&gt; “unto” and Ukrainian preposition &lt;em&gt;до&lt;/em&gt; “to” have the same origin?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Matthew 25:40&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;jah andhafjands sa þiudans qiþiþ &lt;strong&gt;du&lt;/strong&gt; im&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;And the King shall answer and say unto them&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Цар відповість і промовить &lt;strong&gt;до&lt;/strong&gt; них&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2213" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-05T04:12:04.030" LastActivityDate="2019-09-05T04:12:04.030" Title="Do Gothic preposition du “unto” and Ukrainian preposition do “to” have the same origin?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5866" PostTypeId="2" ParentId="5862" CreationDate="2019-09-04T20:37:14.343" Score="1" Body="&lt;p&gt;У «Гуглі» я бачу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://google.com?q=%22%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE+%D0%B4%D0%BE+%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%87%D1%83%D1%82%D1%82%D1%96%D0%B2%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«відповідно до відчуттів»&lt;/a&gt; — десятки траплянь, зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зробіть 5-10 разів, корегуючи темп та кількість відповідно до відчуттів… // Панченко Марина Григорівна, методичні рекомендації &#xA;  «Формування комунікативної компетенції вихованців ПНЗ Київщини засобами театрального мистецтва», Біла Церква, 2016.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://google.com?q=%22%D0%B7%D0%B0+%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%87%D1%83%D1%82%D1%82%D1%8F%D0%BC%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«за відчуттями»&lt;/a&gt; — сотні траплянь і десятки книжок, щоправда серед них багато в інших значеннях, але є й у потрібних, зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За відчуттями вона була не з хромованої сталі… // Stephen King, «Christine», у перекладі Олени Любенко, Харків, «Клуб сімейного дозвілля», 2017.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://google.com?q=%22%D0%B7%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE+%D0%B7+%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%87%D1%83%D1%82%D1%82%D1%8F%D0%BC%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«згідно з відчуттями»&lt;/a&gt; — десятки траплянь, зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Адекватність анестезії визначалась самооцінкою пацієнта відповідно до горизонтальної десятисантиметрової візуальної аналогової шкали (ВАШ), на якій 0 мм репрезентував відсутність болю, 100 мм — нестерпний біль згідно з відчуттями пацієнта, та словесної рейтингової шкали (СРШ). // Світлик Ю. О., стаття «Особливості впливу лідокаїну, ропівакаїну та бупівакаїну, введених епідурально, на ритм та провідність серця» в журналі «Медицина склданих станів» за № 5 (68), 2015.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто я не бачу, чому якийсь із цих варіантів міг би бути неможливим. Хіба що «від… до від…» звучить не дуже приємно (повтор), але семантично, по-моєму, усе гаразд.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-09-04T20:37:14.343" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5867" PostTypeId="2" ParentId="5864" CreationDate="2019-09-04T21:01:37.543" Score="1" Body="&lt;p&gt;Maybe, thought that's unclear.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D0%BE#Ukrainian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;до&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; is from Proto-Slavic &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/do&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*do&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, which is from Proto-Indo-European &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/de&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*de ~ *do&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;For Gothic &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%EF%BF%BD%EF%BF%BD%EF%BF%BD%EF%BF%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/du#Gothic&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;du&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;), Wiktionary currently says that it's &lt;strong&gt;probably related&lt;/strong&gt; to Proto-Germanic &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Germanic/t%C5%8D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*tō&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, for which, on it's side, it says that it's from Proto-Indo-European &lt;em&gt;*doh₁&lt;/em&gt;, which is instrumental singular of the aforementioned &lt;em&gt;*de ~ *do&lt;/em&gt; (also Wiktionary explicitly says that Proto-Germanic &lt;em&gt;*tō&lt;/em&gt; is cognate of Russian &lt;em&gt;до&lt;/em&gt; (which is obviously very close cognate of Ukrainian &lt;em&gt;до&lt;/em&gt;)).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, probably both are somehow derived from Proto-Indo-European &lt;em&gt;*de ~ *do&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-09-04T21:01:37.543" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5868" PostTypeId="2" ParentId="5863" CreationDate="2019-09-05T04:10:40.347" Score="3" Body="&lt;p&gt;Може, якось так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Lit/S/Starycky/Poetry/IznovNudgaNeproxanaKuma.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ізнов нудьга, непрохана кума!&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;  І серце буцім жде якоїсь-то отрути…&lt;br&gt;&#xA;  Мовчи, бездольнеє! Недовго нам тягнути,&lt;br&gt;&#xA;  Доплентались, що й світла вже нема! &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(М. Старицький)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-09-05T04:10:40.347" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5869" PostTypeId="2" ParentId="4039" CreationDate="2019-09-05T12:24:32.803" Score="0" Body="&lt;p&gt;Василь Барвінок у &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/ukrse/posts/1580230788769628?comment_id=1580231802102860&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;коментарі на фейсбуці&lt;/a&gt; пропонує варіант &lt;strong&gt;стійка адміністратора&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І такий варіант справда вживається, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Стійка адміністратора скидалася на дерев'яну скульптуру в дусі мінімалізму. // &lt;a href=&quot;https://books.google.com/books?id=O2iIDgAAQBAJ&amp;amp;pg=PR4-IA61&amp;amp;dq=%22%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0+%D0%B0%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Жан-Крістоф Ґранже «Пасажир» у перекладі Леоніда Кононовича&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Проти входу розташувалася стійка адміністратора, справа невеликий бар з м'якими кріслами, зліва двері вели у ресторан. // &lt;a href=&quot;https://books.google.com/books?id=O2iIDgAAQBAJ&amp;amp;pg=PR4-IA61&amp;amp;dq=%22%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0+%D0%B0%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Петро Лущик «Полювання на дрохв»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B0+%D0%B0%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0%22+OR+%22%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%B8+%D0%B0%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0%22+OR+%22%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B9%D0%BA%D1%83+%D0%B0%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0%22+OR+%22%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B9%D0%BA%D0%BE%D1%8E+%D0%B0%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0%22+OR+%22%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B9%D1%86%D1%96+%D0%B0%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Результати пошуку в «Google Книгах»&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://kontext.parasolcorpus.org/view?q=~73hkNNXT0ACm&amp;amp;corpname=grac5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Результати пошуку в корпусі «ГРАК»&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-09-05T12:24:32.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5870" PostTypeId="2" ParentId="3379" CreationDate="2019-09-05T13:50:14.873" Score="-1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/ukrse/posts/1555059764620064?comment_id=1555270477932326&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Коментар на фейсбуці&lt;/a&gt;, з яким я частково згоден:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Лайтбокс є терміном, тому не перекладається. Переклад його (або калькування) став би грубою помилкою &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;До речі, саме в російській практиці якраз і намагалися неодноразово запобігати «створюванню неологізмів», як се тут називається, перекладаючи, наприклад, «фортепіано» як «тихогром» тощо. Що з цього вийшло, мабуть, зрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-09-05T13:50:14.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5871" PostTypeId="2" ParentId="4097" CreationDate="2019-09-05T14:22:37.347" Score="1" Body="&lt;p&gt;Словники такого слова не подають. Але словники лише фіксують реальний ужиток, і завжди із запізненням. А оскільки пральні машини в сучасному побуті використовують часто, а словосполучення «пральна машина» доволі довге й незручне, то рано чи пізно якесь коротке позначення цього пристрою ввійде в загальновизнану норму (цілком можливо, що й &lt;em&gt;пралка&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;пралька&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я можу судити, &lt;em&gt;пралка&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;пралька&lt;/em&gt; вже вживаються навіть у книжках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;пралка&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якийсь поет-першокурсник, котрий тепер торгує пралками у Восо чи страховими полісами в Індіанаполісі? // Стівен Кінг «Сяйво» у перекладі Олександра Красюка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://kontext.parasolcorpus.org/view?q=~hWsM9SDgun08&amp;amp;corpname=grac5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інші трапляння в «ГРАК»&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;пралька&lt;/strong&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Це, звичайно, дотепно і цікаво — писати про відомих авторів, смішно уявити собі їх — таких різних і таких знаменитих, як мусять варити собі обіди, прати шкарпетки, допомагати один одному відкривати ножем поламану пральку і як вечорами, розповідаючи щось одне одному, розливають вино на обрус. // Софія Андрухович «Жінки їхніх чоловіків».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://kontext.parasolcorpus.org/view?q=~ncn6NAjggGQG&amp;amp;corpname=grac5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інші трапляння в «ГРАК»&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тож я не бачу ніяких перепон, щоб застосовувати це слово принаймні в розмовному стилі. Тільки лишається питання «пралка чи пралька».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-05T16:38:57.017" LastActivityDate="2019-09-05T16:38:57.017" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5872" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5873" CreationDate="2019-09-06T08:12:58.450" Score="2" ViewCount="85" Body="&lt;p&gt;Does Ukranian have other examples of Old Slavic / Ukranian к / х correspondence (къто &gt; хто)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2213" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-06T09:46:55.117" LastActivityDate="2019-09-06T09:46:55.117" Title="Does Ukranian have other examples of Old Slavic / Ukranian к / х correspondence (къто &gt; хто)?" Tags="|приголосні|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5873" PostTypeId="2" ParentId="5872" CreationDate="2019-09-06T09:25:29.433" Score="4" Body="&lt;p&gt;The &quot;кт -&gt; хт&quot; dissimilation occurs in many cases: &quot;доктор -&gt; дохтор&quot;, &quot;квоктати -&gt; квохтати&quot;, &quot;трактир -&gt; трахтир&quot;. But mostly the dissimulated versions are local or colloquial. Only in some cases the dissimulated versions become the new standard (and I currently can't find other examples for &quot;кт -&gt; хт&quot; than &quot;кто -&gt; хто&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Some other types of dissimilation (e.g. &quot;кр -&gt; хр&quot;: &quot;хрест&quot;; &quot;ч(ь)н -&gt; шн&quot;: &quot;мірочшик&quot;, &quot;рушник&quot;, &quot;рушниця&quot;, &quot;сердешний&quot;, &quot;соняшник&quot;; &quot;зш -&gt; жч&quot;: &quot;дорожчий&quot;, &quot;нижчий&quot;; &quot;сш -&gt; шч&quot;: &quot;вищий&quot;) become standard more often (I don't know why).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-06T09:39:16.110" LastActivityDate="2019-09-06T09:39:16.110" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5875" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5877" CreationDate="2019-09-07T00:24:50.553" Score="15" ViewCount="3782" Body="&lt;p&gt;Де має розташовуватися знак валют: на початку числа чи в кінці (згідно з Правописом 2019 року, ДСТУ чи іншою офіційною настановою)? Тобто правильно &lt;strong&gt;$500, ₴500, €500&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;500 $, 500 ₴, 500 €&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="194" LastEditDate="2019-09-26T07:12:58.737" LastActivityDate="2021-10-04T15:29:54.107" Title="Де має розташовуватися знак валют: на початку числа чи в кінці (згідно з Правописом 2019 року, ДСТУ чи іншою офіційною настановою)" Tags="|правопис|" AnswerCount="4" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5876" PostTypeId="2" ParentId="5875" CreationDate="2019-09-07T07:05:37.063" Score="12" Body="&lt;h3&gt;Як писати нам&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Новий правопис 2019&lt;/a&gt; не фіксує цього.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак я не бачу історичних передумов писати знак грошової одиниці у якомусь іншому місці, окрім як після числа — ми завжди писали назву одиниці після числа, зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;для інших типів одиниць (не грошових): «50 метрів», «30 кілограмів», «10 осіб»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;для скорочень інших типів одиниць (не грошових): «50 м», «30 кг», «10 ос.»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;для грошових одиниць: «100 гривень», «15 доларів», «40 копійок»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;для скорочень грошових одиниць: «100 грн», «15 дол.», «40 коп.».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто я не кажу, що писати знак грошової одиниці перед числом буде неправильно — але, на мою думку, це вже буде створення нової традиції (можливо, наслідуючи, як американці пишуть «$»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Для інформації: як пишуть знаки грошових одиниць у світі&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це залежить від двох речей:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;який саме знак грошової одиниці (наприклад, американці пишуть знак долара до — «$1», а знак цента — після — «1¢»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;від мови й народу (наприклад, знак долара американці пишуть до — «$1», а франкомовні канадці — після — «1$»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо найвідоміших у нас знаків валют:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Знак долара («$») пишуть:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;до числа, наприклад «$12.99», — найчастіше (при цьому, коли треба зазначити різновид долара, адже існує не лише американський долар, зазвичай пишуть так: «US$12.99»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;після числа з нерозривним пробілом, наприклад «12,99 $», — канадці в текстах французькою (принаймні так каже &lt;a href=&quot;https://www.btb.termiumplus.gc.ca/tpv2guides/guides/wrtps/index-eng.html?lang=eng&amp;amp;lettr=indx_catlog_a&amp;amp;page=9IYDvHKNiH6Q.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лінгвістична рекомендація «American dollar (symbol)» від «Translation Bureau» під егідою уряду Канади&lt;/a&gt;; коли треба зазначити різновид долара, пишуть «12,99 $ US», де обидва пробіли нерозривні);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;посередині числа замість розділювача між цілою й дробовою частиною, наприклад «12$99» чи «12 $ 999», — португальці стосовно португальського ескудо (колишня грошова одиниця, що теж позначалася як «$») і кабовердійці стосовно кабовердійського ескудо (чинна грошова одиниця, що теж позначається як «$»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Знак євро («€») &lt;a href=&quot;http://publications.europa.eu/code/en/en-370303.htm#position&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Interinstitutional style guide» від «Publications Office of the European Union»&lt;/a&gt; каже писати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;до числа без пробілу («€30») — у текстах англійською, нідерландською, ірландською і мальтійською;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;після числа з нерозривним пробілом («30 €») — у текстах іншими мовами (зокрема французькою, &lt;a href=&quot;https://mrserge.lv/2014/pareizrakstibas-nodarbibas-8-eiro-simbola-pareiza-rakstisana-otra-dala/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;латвійською&lt;/a&gt; тощо).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я розумію, правила написання знаку цей документ встановлює відповідно до традицій, які мали відповідні мови чи народи для попередніх валют.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D1%82_(ISO_4217)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ISO-4247-коди&lt;/a&gt; найчастіше пишуть дещо подібно до знаків валют у відповідних мовах, зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;вищенаведена лінгвістична рекомендація «American dollar (symbol)» від «Translation Bureau» каже писати «USD 12.99» у текстах англійською і «12,99 USD» у текстах французькою (в обох випадках пробіл нерозривний);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вищенаведений «Interinstitutional style guide» від «Publications Office of the European Union» каже писати «EUR 30» у текстах англійською, ірландською і мальтійською та «30 EUR» у текстах іншими мовами (в обох випадках пробіл нерозривний). Зазначу, що для нідерландської мови (якщо це не помилка в якомусь із документів) усе ж позиція знака євро й ISO-4247-коду відрізняються: «€30», але «30 EUR».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Див. також: внутрішні обговорення про стиль написання цін і знаків валют на travel.meta.stackexchange.com: &lt;a href=&quot;https://travel.meta.stackexchange.com/q/628&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://travel.meta.stackexchange.com/q/3734&quot;&gt;2&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-16T17:16:06.573" LastActivityDate="2019-09-16T17:16:06.573" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5877" PostTypeId="2" ParentId="5875" CreationDate="2019-09-07T08:23:56.020" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9E%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82%D1%83#%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B8_%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Українська гривня&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з настановами НБУ, оприлюдненими після прийняття знаку гривні ₴ у &lt;a href=&quot;//web.archive.org/web/20070310203109/http://pr.bank.gov.ua/ukr/arhive_news.php?news_id=431&amp;amp;list=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2004 році&lt;/a&gt;, символ гривні може писатися як перед (₴500), так і після (500 ₴) номіналу. Написання символів валют в українській мові не регламентують ні ДСТУ у сфері видавничої справи, ні правопис 2019 року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На практиці символи банкнот і зокрема гривні ₴ в українській мові на письмі переважно розташовують не перед, а після грошового символу. Відповідно знак валюти гривні ₴ в українській &lt;em&gt;Вікіпедії&lt;/em&gt; слід писати після суми через пропуск: 500 ₴. Не дозволяється проставити й валютний символ й валютне скорочення, має використовуватися або валютний символ, або валютне скорочення (українське скорочення, напр. &lt;em&gt;грн&lt;/em&gt;, або ж міжнародне скорочення &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D1%82_(ISO_4217)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ISO 4217&lt;/a&gt;, напр. &lt;em&gt;UAH&lt;/em&gt;), тобто &lt;em&gt;₴ 500 млн грн&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;UAH 500 млн ₴&lt;/em&gt; — неправильно; правильно писати &lt;em&gt;500 млн ₴&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;500 млн грн&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;500 млн UAH&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Решта валют&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Написання символів валют в українській мові останні настанови ДСТУ у сфері видавничої справи та найновіші правила правопису 2019 року не регламентують. На відміну від символу цента ¢, символи банкнот, зокрема долара $ та євро €, в українській мові на письмі переважно розташовують не перед, а після грошового символу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно знак валюти фунта (£), долара ($), євро (€) та інших валют в українській &lt;em&gt;Вікіпедії&lt;/em&gt; слід писати після суми через пропуск: 500 £, 500 $, 500 €. Не дозволяється проставити й валютний символ й валютне скорочення, має використовуватися або валютний символ, або валютне скорочення (українське скорочення, напр. &lt;em&gt;дол&lt;/em&gt;. або ж міжнародне скорочення &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D1%82_(ISO_4217)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ISO 4217&lt;/a&gt; &lt;em&gt;USD&lt;/em&gt;) тобто &lt;em&gt;500 млн $ дол.&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;500 млн $ USD&lt;/em&gt; — неправильно; правильно писати &lt;em&gt;500 млн $&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;500 млн дол.&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;500 млн USD&lt;/em&gt;. Для валют різних країн, які мають однаковий валютний знак, наприклад канадського долара та американського долара, які обоє мають однаковий валютний символ ($), замість проставляння й валютного символу ($) й валютне скорочення (USD, CAD) застосуйте: &lt;em&gt;500 US$&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;500 Can$&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знаки валют для копійок в українській мові завжди пишуться після суми: &lt;em&gt;50¢&lt;/em&gt; (для американського цента) чи &lt;em&gt;50p&lt;/em&gt; (для британського пенса).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Для всіх валют&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Загалом у текстах &lt;em&gt;Вікіпедії&lt;/em&gt;, де наводять багато цифрових даних, замість валютного знака краще написати назву валюти повністю; тобто &lt;em&gt;долар США&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дол. США&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;USD&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;гривень&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;грн&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;UAH&lt;/em&gt;. Це унеможливить різночитання тексту, особливо для валют, що мають однакові символи валют (напр. &lt;em&gt;$&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зауважу, же то окремі правила Вікіпедії, котрі можуть змінюватися з часом або мати свої питання, наприклад особисто мені не зрозуміло з якого стандарта скорочення &lt;em&gt;Can&lt;/em&gt; в &lt;em&gt;Can$&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-10-04T15:29:54.107" LastActivityDate="2021-10-04T15:29:54.107" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5878" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5879" CreationDate="2019-09-07T09:46:45.990" Score="9" ViewCount="577" Body="&lt;p&gt;Наскільки небажаним являється використання слова &quot;типу&quot; в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В цьому словнику &quot;kind of&quot; представлений з міткою &quot;informal&quot;:&#xA;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/kind-of&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/kind-of&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але мені здається, що слово &quot;типу&quot; не відповідає навіть informal нормам української мови. Я знаю, що можна використовувати такі вирази, як &quot;щось на зразок&quot;, &quot;щось на кшталт&quot;. Але що ви скажете про використання саме &quot;типу&quot;? І, можливо, існують більш кращі відповідники? (Як на мене, перевага &quot;kinda&quot; та &quot;типу&quot; ще в їх лаконічності, на противагу українським &quot;щось на зразок&quot;, &quot;щось на кшталт&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та як би ви переклали це речення, щоб зберегти цю певну невизначеність в почутті &quot;kind of strange&quot; і водночас залишитись лаконічним:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;It was kind of strange to see him again&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user2219" LastEditorDisplayName="user2219" LastEditDate="2019-09-07T10:33:47.003" LastActivityDate="2019-09-22T19:18:10.700" Title="Український аналог англійського &quot;kinda&quot; і &quot;kind of&quot;?" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5879" PostTypeId="2" ParentId="5878" CreationDate="2019-09-07T10:37:08.943" Score="9" Body="&lt;p&gt;Саме слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/typ&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тип&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; цілком літературне і перші його вживання цілком відповідали його літературному значенню:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ми поселилися в готелі типу all-inclusive.&lt;br&gt;&#xA;  Він установив бомбу годиннкового типу.&lt;br&gt;&#xA;  Я відвідав ресторан такого самого типу, як і вчора, тільки в іншій частині міста.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Уже від цього літературного значення слова &lt;em&gt;тип&lt;/em&gt;, мені здається, пішло його вживання не лише, власне, для зазначення типу, а в значенні «на зразок», «на кшталт», «схожий на», «аналогічний/подібний до» тощо, а потім як вставного слова чи навіть слова-паразита:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;На сніданок я замовив щось типу лосося.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Він, типу, підійшов до мене й каже…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що в літературній мові має стояти замість «типу», залежить від контексту:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У Вашому прикладі я б сказав:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Було &lt;strong&gt;якось&lt;/strong&gt; дивно бачити його знову.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Загалом для вираження непевності (і також приєднання фраз, що образно описують щось) використовують слова &lt;em&gt;буцім&lt;/em&gt; (розм.), &lt;em&gt;буцімто&lt;/em&gt; (розм.), &lt;em&gt;гейби&lt;/em&gt; (розм.), &lt;em&gt;либонь&lt;/em&gt; (розм.), &lt;em&gt;мов&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мовби&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мовбито&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;наче&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;начеб&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;начебто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;немов&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;немовби&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;немовбито&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;неначе&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;неначебто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ніби&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нібито&lt;/em&gt;:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він, типу, занімів.&lt;br&gt;&#xA;  Він &lt;strong&gt;наче&lt;/strong&gt; занімів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У багатьох випадках «на зразок», «на кшталт», «схожий на», «аналогічний/подібний до»:&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я замовив щось типу салату.&lt;br&gt;&#xA;  Я замовив щось схоже на салат.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Я був у будинку типу вчорашнього.&lt;br&gt;&#xA;  Я був у будинку, подібному до вчорашнього.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-09-07T10:37:08.943" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5880" PostTypeId="1" CreationDate="2019-09-11T13:35:30.203" Score="9" ViewCount="65" Body="&lt;p&gt;Як правильно оформлювати посилання на статті в журналі Phys. Rev. згідно з новим стандартом ДСТУ 8302:2015 ? Особливість в тому, що немає глобальної нумерації сторінок, є тільки номер статті, який однозначно її ідентифікує. А сторінки нумеруються в середині статті: 153410-1, 153410-2, 153410-3, ... Також як писати, Iss. (issue, випуск), чи No. (номер випуску) ? Який варіант є правильним?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;1) Falkovsky L. A., Pershoguba S.S. Optical far-infrared properties of a graphene monolayer and multilayer.  &lt;em&gt;Phys. Rev. B.&lt;/em&gt; 2007. Vol. 76, Iss. 15. P. 153410.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;2) Falkovsky L. A., Pershoguba S.S. Optical far-infrared properties of a graphene monolayer and multilayer.  &lt;em&gt;Phys. Rev. B.&lt;/em&gt; 2007. Vol. 76, No. 15. P. 153410.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;3) Falkovsky L. A., Pershoguba S.S. Optical far-infrared properties of a graphene monolayer and multilayer.  &lt;em&gt;Phys. Rev. B.&lt;/em&gt; 2007. Vol. 76, Iss. 15. P. 153410-1--153410-4.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;4) Falkovsky L. A., Pershoguba S.S. Optical far-infrared properties of a graphene monolayer and multilayer.  &lt;em&gt;Phys. Rev. B.&lt;/em&gt; 2007. Vol. 76, Iss. 15. P. 153410(1--4).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2232" LastActivityDate="2019-09-11T13:35:30.203" Title="Як правильно оформлювати посилання на статті в журналі Phys. Rev. згідно зі ДСТУ 8302:2015?" Tags="|правопис|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5881" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5882" CreationDate="2019-09-11T13:48:35.387" Score="2" ViewCount="240" Body="&lt;p&gt;На вікіпедії статті про алгоритми пошуку на графах називаються &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA_%D1%83_%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пошук у глибину&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA_%D1%83_%D1%88%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BD%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пошук у ширину&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Які є причини не використовувати коротші назви &lt;em&gt;пошук вглиб&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;пошук вшир&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-11T17:00:00.727" LastActivityDate="2019-09-11T17:00:00.727" Title="Пошуки &quot;у глибину&quot; і &quot;у ширину&quot; чи &quot;вглиб&quot; і &quot;вшир&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5882" PostTypeId="2" ParentId="5881" CreationDate="2019-09-11T16:59:18.397" Score="4" Body="&lt;p&gt;Не бачу ніяких причин не застосовувати «пошук углиб (вглиб)» і «пошук ушир (вшир)».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Англійсько-український словник з математики та інформатики» (Є. Мейнарович, М. Кратко) 2010 дає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=search&amp;amp;main_only=on&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;search&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; = [sɜ:tʃ] &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; по́шук, шука́ння || шука́ти // &lt;strong&gt;~ out&lt;/strong&gt; знайти́ &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; перебира́ння/перебра́ння &lt;em&gt;(варіантів)&lt;/em&gt; || перебира́ти/перебра́ти &lt;em&gt;(варіанти)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;breadth-first ~&lt;/strong&gt; = &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA+%D1%83%D1%88%D0%B8%D1%80&amp;amp;dicts=2&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;по́шук уши́р&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;depth-first ~&lt;/strong&gt; = &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D1%88%D1%83%D0%BA+%D1%83%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B1&amp;amp;dicts=2&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;по́шук угли́б&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому такі варіанти не застосували у Вікіпедії, мабуть, доречніше спитати у відповідних авторів статей.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-09-11T16:59:18.397" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5883" PostTypeId="1" CreationDate="2019-09-11T19:37:30.247" Score="3" ViewCount="45" Body="&lt;p&gt;В мене прізвище Кірко. Все життя, час від часу, виникає питання відмінювання мого прізвища. &#xA;Сьогодні в документі мені написали &quot;Кірку Руслану Ігоровичу&quot;&#xA;Таке питання: чи вірно провідмінювали - &quot;Кірку&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2234" LastActivityDate="2019-09-11T19:37:30.247" Title="Як правильно написати прізвище?" Tags="|власні-назви|відмінювання|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ClosedDate="2019-09-12T03:08:11.253" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5884" PostTypeId="1" CreationDate="2019-09-13T12:41:11.963" Score="3" ViewCount="153" Body="&lt;p&gt;Колись давно я стикався з таким словом і пам'ятав його значення, і навіть використав в одному з віршів, а зараз забув його значення, це було щось діалектне, чи то гуцульське, чи лемківське, чи бойківське, але не можу згадати, з якого саме діалекту.&#xA;Хтось знає, де є словники діалектів карпатських або де можна глянути значення цього прикметника &quot;Чарний, чарна, чарне&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="344" LastActivityDate="2019-09-19T09:55:17.577" Title="Значення слова &quot;Чарний, чарна, чарне&quot;" Tags="|значення-слів|діалектизми|діалекти|лемківський-діалект|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5885" PostTypeId="2" ParentId="5875" CreationDate="2019-09-16T15:32:35.530" Score="3" Body="&lt;p&gt;Правопис цього не регламентує, тому це питання стилістики. Різні стилістичні порадники (зокрема, різних видань, таких як Вікіпедія) можуть давати протилежні настанови та рекомендації.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось одна з них:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Знаки валюти (долар, гривня)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знак долара, як і знаки інших валют, пишеться після суми й відбивається від неї нерозривним пробілом: 500 $, а не $500 чи 500$. Однак у тексті значок валюти рекомендовано замінювати словесним позначенням, наприклад 100 дол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У текстах, де наводять багато цифрових даних, що означають кошти, слово «гривень» зазвичай пишуть скорочено — грн, крім випадків, коли це слово стоїть наприкінці абзацу. Суму грошей більше ніж одна тисяча в текстах рекомендовано писати так: 5 тис. грн або 5 тис. гривень; 1,5 млн грн або 1,5 млн гривень; 2,5 млрд грн або 2,5 млрд гривень.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://eprints.kname.edu.ua/46513/1/31-10-17-%D0%9C%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4%20%D1%80%D0%B5%D0%BA%20%D1%89%D0%BE%D0%B4%D0%BE%20%D0%B2%D0%B8%D0%B4-%D0%BD%D1%8F%20%D0%A5%D0%9D%D0%A3%D0%9C%D0%93-%D0%A0%D0%92%D0%92.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Загальні вимоги до підготовки, оформлення та видання наукової і навчально-методичної літератури : метод. рекомендації / Харків. нац. ун-т&#xA;міськ. госп-ва ім. О. М. Бекетова ; уклад. О. В. Михаленко. — зі змін. та доп. — Харків : ХНУМГ ім. О. М. Бекетова, 2017. — 66 с.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1754" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-09-16T15:32:35.530" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5886" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2019-09-16T18:09:56.820" Score="-1" Body="&lt;p&gt;На мою думку, ані &quot;додаток&quot;, ні &quot;застосунок&quot; не прижився в щоденній українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що ж, можливо, слід змиритися з запровадженням нового змісту в українській мові для слова &quot;аплікація&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зрештою, у польській чи болгарській мові вживають саме слово &quot;аплікація&quot; для перекладу англійського терміну desktop або mobile application&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2251" LastActivityDate="2019-09-16T18:09:56.820" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5887" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5890" CreationDate="2019-09-17T10:53:06.383" Score="4" ViewCount="1339" Body="&lt;p&gt;В ґуґлі видача на запит &quot;багатоходівка&quot; — 5,800 результатів. Хоча не впевнений щодо цього слова. В словниках його наче нема. І навіть якщо припустити, що це правильний еквівалент, то наскільки правильно буде говорити &quot;багатоходовочка&quot;? Що тут робиться з суфіксами? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи притаманне таке словотворення українській мові — &quot;-овочка&quot;? Чи не могли б ви детальніше пояснити, що з чим тут чергується і з яких суфіксів складається ця частина.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user2219" LastActivityDate="2019-09-27T12:04:39.937" Title="&quot;Многоходовочка&quot; українською?" Tags="|переклад|калька|суфікси|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5888" PostTypeId="2" ParentId="5884" CreationDate="2019-09-17T14:10:34.613" Score="1" Body="&lt;p&gt;Це &quot;чорний&quot;/&quot;чорна&quot;, вимова наближена до польської - ймовірно лемківський діалект.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(польською «чорний» буде «czarny»)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2261" LastEditorUserId="2261" LastEditDate="2019-09-19T09:55:17.577" LastActivityDate="2019-09-19T09:55:17.577" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5889" PostTypeId="2" ParentId="5431" CreationDate="2019-09-17T14:18:17.170" Score="2" Body="&lt;p&gt;Мачка - різдвяна страва поширена у лемків та надсянців, гриби у густому білому соусі. Як правило, її споживають не як окрему страву, а вмачають в неї вареники або хліб.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;http://risu.org.ua/ua/index/exclusive/holidays_and_customs/69773&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЯК УКРАЇНЦІ З НАДСЯННЯ СВЯТВЕЧЕРЯЛИ&lt;/a&gt; пишуть:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Варили і грибну підливу («губи», «мачку», «мачанку з грибами»)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фактично, це підлива. Зустрічаються рецепти мачки з птиці чи навіть оселедця.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна припустити, що вираз &quot;мачку засвітити&quot; в контексті ляпаса може бути змістовно споріднений до &quot;заюшити&quot;, цебто зацідити так, щоб аж потекло. Але це не точно.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2261" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-09-19T10:56:38.250" LastActivityDate="2019-09-19T10:56:38.250" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5890" PostTypeId="2" ParentId="5887" CreationDate="2019-09-17T20:17:25.550" Score="3" Body="&lt;h3&gt;Багатоходівка, багатоходівочка&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt; містять слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;багатоході́вка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Знаходить декілька траплянь цього слова й &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac5&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпус «ГРАК»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Це своєрідне колективного авторства фентезі з розбудованими й вишуканими багатоходівками, непролазними хащами макро- і мікрорівневих стосунків між угрупованнями, «командами» та окремими «лідерами», не видимими простому смертному оку лабіринтами й комбінаціями. // Юрій Андрухович «Гра у висер», 2018.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Але, вже перебуваючи в Петербурзі, Скоропадський довідався про те, що російська влада за його спиною перепризначила новгород-сіверського сотника, задіявши при цьому таку собі «багатоходівку»: поставила Семена Соболевського сотником у Погар, а «прежнего» погарського сотника Семена Галецького перевела сотником до Новгород-Сіверського. // Віктор Горобець «Світанок української держави раннього Нового часу. Влада, соціум, люди, порядки, традиції», 2017.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Сам Г. дав тому достатній привід — і народ краще (точніше — гірше) сприйме історію божевільного вбивці, Ц.-молодшого, ніж заплутану і надто складну багатоходівку із перснями (в якій, зізнатися, я і сам не все розумію, хоча наша тимчасова співпраця із людьми Барабанщика прояснила деякі її темні місця, про що йтиметься нижче). //  Володимир Арєнєв «Магус», 2007.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;І в підсумку — мали би об'єднаний гетьманат і політичного лідера, якому можна було б домовлятися вже і з Варшавою, і з Москвою. — Така хитра багатоходівка. // Дмитро Шурхало під час інтерв'ю «350-річчя Андрусівської угоди: як Україну розділили вздовж Дніпра?» з Тарасом Чухлібом і Владиславом Яценком.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Всяка правда — результат такої заплутаної багатоходівки, зі стількома ходами прихованими, що простій людині повік у тому не розібратися. // Оксана Забужко «Музей покинутих секретів», 2009.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;А в тому, що суд вона програє, сумнівів практично не було: ніхто би не став зажиратися з упливовою ефемкою через якусь пєвіцу ртом, не маючи готової багатоходівки. // Оксана Форостина «Duty free», 2011.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зменшувальний суфікс (чи комбінація двох суфіксів?) &lt;em&gt;-очк-&lt;/em&gt; цілком притаманний українській мові: часточка, жіночка, панночка, вісточка, гілочка тощо. Єдине що — в такому випадку, по-моєму, мало б бути радше &lt;strong&gt;&lt;em&gt;багатоходівочка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а не &lt;em&gt;багатоходовочка&lt;/em&gt; (як от: гвинтівка — гвинтівочка, мандрівка — мандрівочка, верхівка — верхівочка).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Багатокроківка, багатокроківочка&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще в мережі вживають «багатокроківка» і «багатокроківочка». Щоправда, у словниках цих слів немає. У пресі я бачу одне трапляння багатокроківки — у назві статті «АнтиНАБУшна багатокроківка» в «Українській правді» й наразі жодного трапляння багатокроківочки (хоча загалом у мережі багатокроківочка трапляється навіть частіше за багатокроківку).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо доречності коренів -крок- і -хід- мені важко сказати однозначно. З одного боку, тут є натяк на гру (зокрема шахи), а в іграх це називається &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khid&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;хід&lt;/a&gt; (багатокроківочка є радше відповідником неіснуючого російського слова «многошаговочка», ніж «многоходовочка»; і польською це називається &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Wielochod%C3%B3wka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«wielochodówka»&lt;/a&gt;, а не «wielokrokówka»). З іншого, я не бачу категоричних причин, через які це слово обов'язково асоціювати саме з багатоходовою шаховою задачею, а не, наприклад, з багатокроковим планом/стратегією/тактикою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У будь-якому разі, за словниками й частотою практичного вжитку наразі перевагу мають &lt;em&gt;багатоходівка&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;багатоходівочка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-27T12:04:39.937" LastActivityDate="2019-09-27T12:04:39.937" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5892" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5943" CreationDate="2019-09-20T13:33:45.780" Score="5" ViewCount="136" Body="&lt;p&gt;Як перекласти українською типи автівок &lt;em&gt;family-size&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;compact&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;subcompact&lt;/em&gt;? Більше цікавлять вживані, а не словникові версії і якщо хтось має гарні ідеї українських новотворів до цих понять - буду вдячна.  Якщо ж існують словники з подібною сучасною термінологією - підкажіть, будь ласка - я не знайшла. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, про family-size, я маю здогадку, що це автівка сімейного(чи краще - родинного) типу, а про інші два терміни пів/напівкомпактна і компактна відповідно, але я вірю, що ці слова в українській можуть мати, а може вже навіть мають кращі відповідники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я не є водійкою, але в колах практичного вжитку ці слова могли вже набути україномовних відповідників і 'жити новим життям'. &#xA;Можливо ці терміни колись були гарно перекладені для дубляжу і хтось чув їх в кіно(мені, на жаль не траплялося).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи таке не варто перекладати і компактний/напівкомпактний - це найліпше, що тут варто вжити? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="224" LastEditorUserId="224" LastEditDate="2019-09-30T07:23:02.870" LastActivityDate="2019-10-27T21:14:16.260" Title="Як перекласти &quot;family-size&quot;, &quot;compact&quot;, &quot;subcompact&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5893" PostTypeId="2" ParentId="852" CreationDate="2019-09-20T19:35:54.770" Score="3" Body="&lt;p&gt;'Київ', 'Харків', and 'Львів' are written as 'Kyiv', 'Kharkiv', and 'Lviv' in English.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In terms of pronunciation (&lt;a href=&quot;http://web.archive.org/web/20190920194059/http://kyiv.of-cour.se/2008/09/20/how-to-pronounce-kyiv/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Source for Kyiv pronunciation&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Kyiv:&lt;/strong&gt; is a combination of a few sounds that are already familiar to English native speakers:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;yi&quot; is a combination of  &quot;k&quot; and the pronunciation of the &quot;i/y&quot; sound in such words as &lt;em&gt;&quot;kit&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;silk&quot;&lt;/em&gt;, and &lt;em&gt;&quot;sync&quot;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;iv&quot; is almost identical to the pronunciation of the word &quot;eve&quot; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Kharkiv:&lt;/strong&gt; is pronounced the same way it's written.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Lviv:&lt;/strong&gt; is pronounced the same way it's written.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2020-05-13T20:30:47.237" LastActivityDate="2020-05-13T20:30:47.237" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5894" PostTypeId="2" ParentId="5875" CreationDate="2019-09-21T19:07:24.140" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20070310203109/http://pr.bank.gov.ua/ukr/arhive_news.php?news_id=431&amp;amp;list=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Згідно з настанов НБУ&lt;/a&gt; оприлюдненими після прийняття знаку гривні ₴ у 2004 році символ гривні може писатися як перед (₴500), так і після (500 ₴) номіналу. Не заважаючи на заяву НБУ у 2004 році, станом на 2019 рік написання символів валют в українській мові останні настанови &lt;a href=&quot;http://web.archive.org/web/20190906235739/http://www.ukrbook.net/vidavc.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДСТУ у сфері видавничої справи&lt;/a&gt; та найновіші &lt;a href=&quot;http://web.archive.org/web/20190921190642/https://www.ulif.org.ua/system/files/pravopus_ua_05.06.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правила правопису 2019 року&lt;/a&gt; не регламентують. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На практиці, в україномовних ЗМІ та на сайті НБУ, на відміну від символу центу ¢, символи банкнот й зокрема гривні (₴), фунту (£), долару ($), та євро (€) в українській мові на письмі зазвичай розташовують не після, &lt;strong&gt;а перед грошовим символом&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="331" LastEditDate="2019-09-29T21:07:25.317" LastActivityDate="2019-09-29T21:07:25.317" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5895" PostTypeId="1" CreationDate="2019-09-22T18:56:27.113" Score="7" ViewCount="491" Body="&lt;p&gt;Оскільки слово &lt;em&gt;туалет&lt;/em&gt; має французьке походження, можна здогадатися, що раніше мало існувати питомо українське слово на позначення цього терміна. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку спало на думку &lt;em&gt;вбиральня&lt;/em&gt;. Та цього слова зась відшукати в &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словникові Грінченка&lt;/a&gt;, а &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ubyraljnja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ подає цитати&lt;/a&gt; вживання в цьому значенні лише з 20 століття. То як же в старі часи українці називали туалет?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="194" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-09-23T07:53:00.553" LastActivityDate="2020-09-25T12:29:36.007" Title="Як наші пращури називали туалет?" Tags="|запозичені-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5905" PostTypeId="1" CreationDate="2019-09-24T17:48:23.853" Score="5" ViewCount="660" Body="&lt;p&gt;Дуже часто зустрічаю кальку з російської &quot;за замовчуванням&quot;, але ж усім зрозуміло, що добре було б знайти кращий варіант перекладу. Пошукав тут - нічого не знайшов. Чи є в когось якісь думки з цього приводу?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я шукаю саме обставину, що відповідала б на питання &quot;як&quot;, а не прикметник. З &lt;a href=&quot;/q/33&quot;&gt;теми про &quot;Default value&quot;&lt;/a&gt; найбільш близьким здається слово &lt;em&gt;типо́во&lt;/em&gt; або звичайне &lt;em&gt;зазвичай&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Просто в англйській цей вираз чітко належить до лексики цифрової ери, а в українській, виходить, що не так - можна обійтися &quot;старими&quot; словами, без жодного натяку на діджиталізацію...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1876" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-09-28T14:50:11.603" LastActivityDate="2019-10-28T11:20:24.880" Title="By default українською" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5906" PostTypeId="2" ParentId="5895" CreationDate="2019-09-24T18:54:31.013" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/html/umanets_pered.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словарь российсько-український&lt;/a&gt;, що укладений М. Уманцем і А. Спілкою протягом 1893–1899 років, і який технічно належить до періоду &lt;strong&gt;перед&lt;/strong&gt; ХХ століттям, на запит &lt;em&gt;нужник&lt;/em&gt; видає у якості варіантів &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D1%83%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%BA&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=9&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;паску́дник, сра́ч&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не впевнений щодо того коли саме українці почали вживати ці слова і чи це були &quot;старі часи&quot;, але вищезазначений словник є найстарішим джерелом, яке зміг знайти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1006" LastEditorUserId="1006" LastEditDate="2019-09-24T20:33:26.730" LastActivityDate="2019-09-24T20:33:26.730" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5907" PostTypeId="2" ParentId="5905" CreationDate="2019-09-26T11:50:35.573" Score="6" Body="&lt;p&gt;Якщо вас не влаштовує &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/59/2097&quot;&gt;ця відповідь&lt;/a&gt; - є &lt;a href=&quot;https://onlinecorrector.com.ua/%D1%82%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9-%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чудова стаття&lt;/a&gt; на &lt;a href=&quot;https://onlinecorrector.com.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;onlinecorrector&lt;/a&gt;, котра заснована на декількох джерелах та слугує гарним доповненням до вищезгаданої відповіді або повноцінною їй заміною, і котра, мені здається, відповідає на ваше питання.&lt;br&gt; Скріншот статті нижче.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/aLR3T.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/aLR3T.png&quot; alt=&quot;Скріншот&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;UPD:&lt;/strong&gt; Також недавно знайшов статтю &lt;a href=&quot;http://science.lpnu.ua/terminology/all-volumes-and-issues/visnik-no-620-2008/default-po-zamovchuvannyu-chi-za&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Default: «по замовчуванню» чи «за налаштуванням»?&quot;&lt;/a&gt; к.т.н., доц. Ігоря Кульчицького та к.ф-м.н., доц. Богдана Філя із Львівської Політехніки, де вони обґрунтовують чому вони вважають правильним переклад «за налаштуванням», але наскільки мені відомо, жодний із них не є лінгвістом, тому, на мою думку, той переклад не є авторитетним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2019-10-28T11:20:24.880" LastActivityDate="2019-10-28T11:20:24.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5909" PostTypeId="1" CreationDate="2019-09-29T21:04:19.623" Score="10" ViewCount="504" Body="&lt;p&gt;Як перекласти українською слово &quot;VS.&quot; (скорочена версія від латинського &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D1%85_%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%87%D0%B5%D0%BD%D1%8C#vs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;versus&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;«проти»&lt;/em&gt;) бажано так само у скороченій формі? Тобто в ангмові надзвичайно поширена форма вжитку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Trump VS. Biden (Трамп супроти Байдена)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Democrats VS. Republicans (Демократи проти Республіканців)&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я бачив деякі варіанти на Словотворі &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/vs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://slovotvir.org.ua/words/vs&lt;/a&gt; , але на жоден варіант там не було надано АД джерела (словника, стильового підручника тощо), тож хотілося б почути що про це кажуть українські мовознавці. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще раз наголошується що важливим є надання україномовного &lt;strong&gt;відповідника-скорочення&lt;/strong&gt;, тотбо насамперед цікавить скорочення схоже на VS. а не повнокровне слово як от Versus&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-10-01T13:34:40.907" LastActivityDate="2022-05-23T19:03:00.293" Title="Як перекласти українською латинське слово &quot;VS.&quot; (бажано так само у скороченій формі)?" Tags="|переклад|from-english|скорочення|" AnswerCount="1" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5910" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5911" CreationDate="2019-10-02T20:26:21.610" Score="-3" ViewCount="400" Body="&lt;p&gt;Маю такі речення, чи правильна їх будова та розставлені розділові знаки?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Нічого схожого, раніше не куштував. Кажуть, що у Японії звідки він і походить, це один із популярних смаків. Дивовижний смак, зеленого чаю Матчу.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="993" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-12-11T22:52:27.907" LastActivityDate="2019-12-11T22:52:27.907" Title="Чи правильно побудовано речення?" Tags="|правопис|граматика|семантика|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ClosedDate="2019-10-03T16:05:40.130" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5911" PostTypeId="2" ParentId="5910" CreationDate="2019-10-03T04:36:25.103" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нічого схожого раніше не коштував.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зазвичай тут кому не ставлять. Хоча варіант із комою теж може бути правильним, якщо кома поставлена навмисне, для паузи / розділення частин. (Відчуйте різницю між:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Нічого схожого раніше не коштував» — тобто одна висловлена думка: «[Я] нічого схожого [на це] раніше не куштував».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Нічого схожого. Раніше не куштував» — тобто дві висловлені думки: «Нічого схожого [на це не існує]» і «Я [це] раніше не куштувув».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, якщо Ви мали на увазі саме друге, читач теоретично може не зрозуміти цього й подумати, що Ви просто помилково поставили кому. Тобто в другому випадку, мабуть, краще зовсім переформулювати речення.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кажуть, що у Японії, звідки він і походить, це один із популярних смаків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут «звідки він і походить» має бути виділено комами з обох боків.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дивовижний смак зеленого чаю Матчу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут зовсім не розумію, навіщо стояла кома.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-10-03T04:36:25.103" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5912" PostTypeId="2" ParentId="2858" CreationDate="2019-10-03T19:32:26.587" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/2859/&quot;&gt;Відповідь&lt;/a&gt; пана Kyrylo Yatsenko вже пропонує декілька варіантів питомих українських слів, які можна використовувати замість &lt;em&gt;«давайте»&lt;/em&gt; у спонукальному контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Письменник Тарас Прохасько наполегливо радить уникати прямого калькування слова &lt;em&gt;«давайте»&lt;/em&gt; у цьому контексті і натомість &lt;strong&gt;використовувати слова, що позначають пряме прохання&lt;/strong&gt;, як-то &lt;em&gt;«прошу»&lt;/em&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Автор аргументує це тим, що москв. &lt;em&gt;«давайте»&lt;/em&gt; містить одноосібну вимогу з боку однієї особи, яка завуальована під «спільне рішення» чи «спільну дію». Автор вважає це типовим для авторитарних суспільств, але неприйнятним для українського суспільства.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Розправа &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/92560&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Давай, прошу»&lt;/a&gt; пана &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%B0%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE_%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%81_%D0%91%D0%BE%D0%B3%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тараса Прохаська&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мене тоді вразило одне слово. Давай! Навіщо перед розказуй треба поставити цей імператив? Так я почав на практиці вивчати сутність того, що закладене у російській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Давай покуримо&lt;/em&gt; – так говорили, підсівши до когось з сигаретою, даючи зрозуміти, що частину сигарети треба віддати. &lt;em&gt;Давай ділитися&lt;/em&gt; – і хтось, хто почав їсти булку, отримував інформацію, що ділитися доведеться тільки йому.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Давай роздягайся&lt;/em&gt; – казали вони своїм шмарам. Давай підемо – і ти розумієш, що це пропозиція, від якої неможливо відмовитися. &lt;em&gt;Давай помовчимо&lt;/em&gt; – якщо після цього щось скажеш, то виявишся хамом, який порушив домовленість.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У цьому російському “давай” ховається вся природа природної російської експансії. Її вагомість полягає в односторонній примсі, яка стала рішенням, що переростає у вимогу. Але має таку куревську дипломатичну зачіпку, що виглядає на спільне бажання, успішне виконання якого перетворюється у спільну справу. Йому захотілося, а ти зобов'язаний, бо це ж ми, ми разом і це наш уже інтерес. Як ти можеш не хотіти такого, що я запропонував. Давай! Російське “давай” є майстерним переносом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли вони кажуть “давай”, то йдеться передовсім про віддавання. Бензин ваш, ідеї наші. Я все організую, а ти подбай про реалізацію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російське “давай” скероване насамперед на віддавання власної волі. Пропозиція “давай” – якою би вона не була – означає тільки одне: зроби для мене то, що я хочу, повіривши, що так буде найкраще тобі. Ти думав, що можеш бути для себе? Ні, давай будемо щось робити разом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За кожну відмову від “давай” тебе чекає жорстока дидактична покара, бо не можна дбати лиш про себе.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Українське “дай” зовсім не з того регістру. Дай не передбачає злиття. Навіть тоді, коли &lt;em&gt;дай ми, мила, дай ми, щос ми обіцяла&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Там, де в російській мирне “давай” наповнене тиском і безальтернативністю (навіть у дитячих віршиках – &lt;em&gt;ану малиш давай скорєє отгадай&lt;/em&gt;), в українському аналогові звучить запрошення, прошу, апеляція до отримання дозволу і готовність почути відмову, вільному воля.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Давайтє жить дружно, давай вєчєром з тобой встрєтімся, давайтє понімать друг друга с полуслова&lt;/em&gt;… Зловіщі формули, що несуть в собі вимогу ентузіастичного упокорення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Давай, давай – це фраза незабутнього жаху, яка увійшла без перекладу у мови всіх перейдених росіянами народів. Підозріваю, що навіть мафіозі усіх країн мусять зважати на таку протокольну деталь у переговорах зі своїми російськими колегами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звичайно, що у житті кожної людини може статися безвихідна ситуація, коли рускій скаже – дай, і мусиш то віддати, щоби він тебе не вбив і забрав то, що хотів. Але щоби залишитися собою, хоч би й мертвим, до останньої риски не можна приставати на миле “а давай”. Ліпше через &lt;strong&gt;прошу&lt;/strong&gt;, яке вони так ненавидять, бо це передбачає інший ступінь вільності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-05T11:10:03.403" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5913" PostTypeId="2" ParentId="5905" CreationDate="2019-10-04T18:03:58.987" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;By default&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоб перекласти — потрібно зрозуміти значення. Щоб зрозуміти значення іноземного слова треба дослідити приклади використання та описи. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По перше ми маємо два слова для дослідження: &lt;em&gt;by&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;default&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;By&lt;/strong&gt; — прийменник&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com.ua/#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=en&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=by&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перекладач&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Identifying the agent performing an action.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто ким?, чим?.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Default&lt;/strong&gt; — іменник (а є і дієслово і прикметник і бог зна що)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/by-default&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;If something happens by default, it happens only because something&#xA;  else which might have prevented it or changed it has not happened.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але ж треба розуміти, що наша мова відрізняється від англійської і не завжди можна віднайти слово замінник. Тому переходимо до випадків, де саме це слово нам потрібне. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мова йде про &lt;em&gt;default value.&lt;/em&gt; Звертаю увагу, що це переважно використовується в програмуванні. А в цій сфері переважна більшість значень — це абстрактні значення.&#xA;Отже, трохи розібралися зі значенням. Тримаємо попередні приклади-описи в голові і додаємо ще один приклад. Ускладнюємо становище.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Default&lt;/strong&gt; — прикметник&#xA;&lt;strong&gt;Value&lt;/strong&gt; — іменник&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Прикметник, що означає “читаємо попередні приклади-пояснення англійською” і отримуємо “&lt;strong&gt;заготовлене&lt;/strong&gt;”.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zaghotovljaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ЗАГОТОВЛЯТИ, яю, яєш і ЗАГОТОВЛЮВАТИ, юю, юєш, недок., ЗАГОТОВИТИ,&#xA;  влю, виш; мн. заготовлять; і ЗАГОТУВАТИ, ую, уєш, док., перех.&#xA;  Готувати, виготовляти що-небудь заздалегідь, до настання потреби,&#xA;  наперед.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто ми заготовили наперед значення для змінної і чекаємо на потребу використати за відсутності змін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Для тих, хто в темі.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А давайте приклад, щоб зрозуміти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У нас є комірка ax зі значенням 10. Ми заготовили це значення. Потім йдемо поступово далі по алгоритму і в результаті проходження усіх умов виявляється, що наша комірка не змінилася.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Default value&lt;/strong&gt; — заготовлене значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер перейдемо до &quot;як?&quot;. Знову читаємо вище пояснення слова default в словнику і підбираємо схоже за значенням слово. Тобто таке значення, що було-було і якщо нічого не вплинуло, то і залишилося.&#xA;Як там кажуть: Спочатку було слово. Ні. Спочатку був великий вибух. Ну одним словом  &quot;початково&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А тепер пограємося нашим новим визначенням, щоб закріпити та перевірити переклад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Візьмемо якийсь програмістський сайт і перекладемо декілька речень з нашим словом.&#xA;Наприклад, “&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?newwindow=1&amp;amp;source=hp&amp;amp;ei=cIKXXb6FFoeqrgTwmoHABQ&amp;amp;q=site%3Awww.phpdeveloper.org%20default&amp;amp;oq=site%3Awww.phpdeveloper.org%20default&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...986.986..1572...0.0..0.107.107.0j1......0....2j1..gws-wiz.niRsZ2atcCM&amp;amp;ved=0ahUKEwi-_dvQkYPlAhUHlYsKHXBNAFgQ4dUDCAU&amp;amp;uact=5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;site:www.phpdeveloper.org default&lt;/a&gt;”.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;“Rob Allen: Default route arguments in Slim”&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Роб Аллен: Заготовлені аргументи маршруту в &quot;Стрункому&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;“Derek Allard's Blog: Modifying the default CodeIgniter Calendar&#xA;  template for fun and profit”&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Блоґ Дерека Алларда: Зміна заготовленого шаблону календаря “Запальника Коду” для розваги й користі (та досвіду).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;“Matthias Noback: Final classes by default, why?”&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Матіас Нобак: Попередньо (початково, одразу) завершуйте класи, чому?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачите - важливо зрозуміти значення слова, а не шукати якесь одне слово замінник. Можливо такого слова і не існує. Це все через різницю мов.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також я показав приклад як я вирішую схожу проблему з перекладом та розумінням іноземної мови. Спробуйте піти тим самим шляхом. Можливо це допоможе.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, відповіддю на усі подібні питання будуть саме приклади використання та опис значень слів саме англійських джерел. Адже вони краще знають свою мову.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2019-10-07T10:32:44.007" LastActivityDate="2019-10-07T10:32:44.007" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5914" PostTypeId="2" ParentId="529" CreationDate="2019-10-05T09:57:39.937" Score="-1" Body="&lt;p&gt;То, виглядає, таки й справді від Пантелеймона - святого, покровителя воїнів. А Пантелик - форма того імені. Отже, &quot;збити з пантелику&quot; - позбавити його покровительства.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ні, то не польське, не німецьке і не ще чиєсь. Та ви лише погляньте на тих репінських козарлюг: ну хто ще міг таке придумати?!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2301" LastActivityDate="2019-10-05T09:57:39.937" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5915" PostTypeId="1" CreationDate="2019-10-05T22:50:24.520" Score="4" ViewCount="248" Body="&lt;p&gt;Чи правильно буде утворити відносний прикметник від слова &lt;strong&gt;комікс&lt;/strong&gt; за допомогою суфікса &lt;em&gt;-н-&lt;/em&gt;: &lt;strong&gt;коміксний&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2303" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-03-14T16:22:21.937" LastActivityDate="2020-03-14T16:27:42.683" Title="Утворення відносного прикметника від слова &quot;комікс&quot;" Tags="|правопис|прикметники|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5917" PostTypeId="2" ParentId="5895" CreationDate="2019-10-08T08:06:43.730" Score="2" Body="&lt;p&gt;На Галичині люди народжені на початку ХХст. й досі вживають слово &quot;віходок&quot;. По походженню цеслово, скоріш за все, є суто слов'янським, воно має аналог в чеській &quot;záchod&quot;[заход] та російській: &quot;отхожее место&quot;, місце куди відходять. Такий термін міг виникнути ще в справді старі часи до розповсюдження відокремлених будівель.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="448" LastActivityDate="2019-10-08T08:06:43.730" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5918" PostTypeId="2" ParentId="5774" CreationDate="2019-10-08T08:30:13.837" Score="4" Body="&lt;p&gt;Док - споруда в яку може запливти корабель. Він може бути осушенимй (&quot;сухий док&quot;), або навіть плавучим і використовуватись для транспортування кораблів. Верф призначена для збору кораблів з нуля з подальшим спуском на воду. Краще відчути різницю у використанні термінів можна якщо порівняти голладські слова &lt;a href=&quot;http://%22https://nl.wikipedia.org/wiki/Droogdok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Droogdok&lt;/a&gt; (сухий док) та &lt;a href=&quot;https://nl.wikipedia.org/wiki/Scheepswerf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scheepswerf&lt;/a&gt; (корабельна верф) від яких через російску й було, скоріш за все, запозичено &quot;док&quot; і &quot;верф&quot;.&#xA;Корабельня ж вживається більше в розумінні саме підприємства яке може мати кілька доків, майстерні й склади. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="448" LastEditorUserId="448" LastEditDate="2019-10-08T19:42:48.047" LastActivityDate="2019-10-08T19:42:48.047" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5921" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5922" CreationDate="2019-10-12T16:03:16.623" Score="9" ViewCount="316" Body="&lt;p&gt;I'm Italian and I'm a beginning student of Ukrainian. I have no contact with the language in my daily life apart from the time I devote to it through self-study, and, as a consequence, I've been studying Ukrainian pronunciation from academic descriptions and by listening to Ukrainian songs and Youtube channels. Because of this, I have never had any feedback on my pronunciation. It seems to me that from the point of view of an Italian the main difficulties in Ukrainian are:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Correct word-stress placement.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The sounds of г, л, ль, ць and also, perhaps to a lesser extent, other soft sounds.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ukrainian prosody and intonation must differ from Italian, although I haven't paid attention to this point.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.dropbox.com/s/artwiehvyvt8j1j/try_chlibyny.mp3?dl=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Here&lt;/a&gt; is a recording of myself reading a short story (П’ять хлібин) and I would be very grateful to hear some opinions on my delivery, so that I can focus on those particular aspects (there's no need to listen to all of it, of course). The text of the story is &lt;a href=&quot;https://onlyart.org.ua/children/kazky/kryange-jon-pyat-hlibyn/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt;. I've painstakingly checked the word stresses for all words using the online version of &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словники України&lt;/a&gt;.&#xA;Any suggestion is welcome!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2308" LastEditorUserId="1942" LastEditDate="2023-03-02T20:41:45.837" LastActivityDate="2023-03-02T20:41:45.837" Title="What are the major pronunciation mistakes of Italians speaking Ukrainian?" Tags="|фонетика|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5922" PostTypeId="2" ParentId="5921" CreationDate="2019-10-13T01:56:37.480" Score="9" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Good job!&lt;/strong&gt; Your pronunciation is far, far better than anyone else's known to me.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;A few words have unusual stress, but keep in mind that every live language has dialects, and stress patterns and prosody vary a lot between those. What you think a mistake can be perceived a dialect. Keep moving and start communicating with native language speakers. Once you do so, your stress patterns will adjust by themselves.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here is one aspect I've noticed. Again, it does not stand in the way for the comprehension at all!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In some words ending with a &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Stop_consonant&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;plosive&lt;/a&gt; or &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Nasal_consonant&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;nasal&lt;/a&gt; consonant, e.g. &lt;em&gt;хліби&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;су&lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; etc., it is perceived like you produce an extra mid-central vowel (&lt;code&gt;/-e/&lt;/code&gt;, or rather &lt;code&gt;/-ə/&lt;/code&gt; &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Schwa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Schwa&lt;/a&gt;) — short, but noticeable. Italian words &lt;a href=&quot;https://italian.stackexchange.com/q/7729/1456&quot;&gt;usually end with a vowel&lt;/a&gt;, and many native speakers of Italian speak this way in foreign languages. The &amp;quot;vowel filler&amp;quot; at the end of words is, in fact, a known phenomenon which denotes &amp;quot;Italian accent&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The rest is perfect. Keep your study and thank you for your interest in the Ukrainian language.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Update. I have re-listened to the story and made &lt;a href=&quot;https://bytebuster463.github.io/5hlibyn.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;my notes&lt;/a&gt; where I think the stress or prosody should be different. Again, there are very few places like this and they in no way harm the comprehension.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;As I said, different dialects have different stress patterns; mine is Kyiv/North-Central.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="1942" LastEditDate="2023-02-09T16:09:39.680" LastActivityDate="2023-02-09T16:09:39.680" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5923" PostTypeId="2" ParentId="3236" CreationDate="2019-10-14T13:06:20.237" Score="2" Body="&lt;p&gt;Московсько-український словник. 1918. Дубровський.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Крушеніе - крушнява, загин, руйнацтво.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Етимологічний словник української мови. 2006. Том 5.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Трощити - див. троск. Троск - ляскання батога. Удар, тріск, шум.&#xA;  Трощити - ламати, розбивати, жадібно їсти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. 2005. Бусел.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Троща - очерет.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Трощення - дія, за значенням трощити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://trends.google.com/trends/explore?date=all&amp;amp;geo=UA&amp;amp;q=%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B0%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%89%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Активні запити&lt;/a&gt; цього слова в Ґуґлі почалися з 2015 року у Львівській області.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2019-10-14T13:51:37.240" LastActivityDate="2019-10-14T13:51:37.240" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5924" PostTypeId="2" ParentId="1300" CreationDate="2019-10-14T19:30:32.737" Score="2" Body="&lt;p&gt;Окрема збірка не потрапляла мені до рук. Хоча, є кілька збірників крилатих фраз та висловів. Цікаво, що один і той же вислів в різних куточках України матиме доповнення або буде коротшим.Непоганою книгою є &quot;Українські приповідки&quot; збірки В.С.Плав'юка, Едмонтон, 1996 р.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2319" LastActivityDate="2019-10-14T19:30:32.737" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5926" PostTypeId="1" CreationDate="2019-10-16T14:44:11.367" Score="2" ViewCount="188" Body="&lt;p&gt;Як перекласти з російської &quot;выходить&quot; у значенні &quot;мати успіх у виконанні якогось завдання&quot;? Наприклад, &quot;у меня всё вышло&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I hope this is not too broad. Here is a research effort:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D1%8B%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://r2u.org.ua/s?w=выходить&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://ru.glosbe.com/ru/uk/%D0%B2%D1%8B%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ru.glosbe.com/ru/uk/выходить&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://gufo.me/dict/ruuk/%D0%B2%D1%8B%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://gufo.me/dict/ruuk/выходить&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="894" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2019-10-23T20:09:28.077" LastActivityDate="2019-10-23T20:09:28.077" Title="Як перекласти з російської &quot;выходить&quot; у значенні &quot;мати успіх у виконанні якогось завдання&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5927" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5935" CreationDate="2019-10-16T15:03:29.213" Score="8" ViewCount="3254" Body="&lt;p&gt;Чи є правильним слово &quot;підписка&quot; для багаторазової, регулярної оплати певної послуги в інтернеті. Чи варто використовувати слово &quot;передплата&quot;? Наприклад, можливість переглядати відео з сервісу, виплачуючи кожного місяця Н-гривень. Згідно з деякими джерелами: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Слово підписка означає «затвердження підписом людини якогось&#xA;  зобов’язання додержуватись певних правил чи виконувати якусь вимогу».&#xA;  А коли хтось хоче одержувати газети й журнали або збірку творів&#xA;  якогось письменника, за що треба наперед заплатити певну суму грошей,&#xA;  це зветься передплатою&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та чи є &quot;передплата&quot; підходящим словом в цьому випадку? Послуга може бути безкоштовною, а оплата може проводитись регулярно і автоматично. Це трохи відрізняє його від передплати газет і журналів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2320" LastActivityDate="2019-10-20T19:46:19.010" Title="Чи правильно використовувати слово &quot;підписка&quot; для регулярної оплати послуги в інтернеті" Tags="|вживання-слів|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5928" PostTypeId="2" ParentId="5926" CreationDate="2019-10-16T17:47:25.000" Score="4" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вышло&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;це частина фразеологізму. Тобто можна підібрати будь-яку вдалу альтернативу, або використати те саме слово, якщо розумієте значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дубровський. Московсько-українська фразеологія. 1917.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вышло по моему, какъ я говорилъ - На моє слово впало. На моє вийшло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Завдання: рішилося, вдалося, далося, виконалося, вийшло, отрималося. В залежності від того що саме потрібно сказати чи донести до слухача. Хто як каже.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2019-10-16T17:47:25.000" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5930" PostTypeId="2" ParentId="5281" CreationDate="2019-10-18T14:30:16.760" Score="2" Body="&lt;p&gt;Етимологічний словник української мови.  Том 4. 2003.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Падати - див Пасти.   Пасти. Допасти - добратися, схопити. Допастися -&#xA;з жадністю взяти за щось, накинутися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Українська граматика 2019&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 120. Дієприслівник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дієприслівники минулого часу утворюємо від основи дієслова минулого часу чоловічого роду за допомогою суфікса -ши (після основи на&#xA;приголосний) і -вши (після основи на голосний): брав — бра́вши,&#xA;купува́в — купува́вши, купи́в — купи́вши, налеті́в — налеті́вши;&#xA;прині́с — прині́сши, спік — спі́кши, став — ста́вши.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На основі&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І так любо, допавши зміни,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Налітати, мов княжа рать.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто вчасно схопили, оновили останні військові технології, що схоже було наче нападають спеціальні війська князів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-18T14:30:16.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5931" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5933" CreationDate="2019-10-18T19:31:59.760" Score="5" ViewCount="242" Body="&lt;p&gt;Я перекладаю аніме, і в даному контексті &lt;code&gt;moron&lt;/code&gt; звучить не вульгарно і не дуже грубо. Я думав перекласти це як &quot;придурок&quot; але трохи не звучить, які пропозиції?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2094" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2019-10-25T13:40:18.920" LastActivityDate="2019-11-02T22:47:26.500" Title="Як перекласти з англійської `moron`?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5933" PostTypeId="2" ParentId="5931" CreationDate="2019-10-19T08:26:07.477" Score="7" Body="&lt;p&gt;Я пропоную &lt;strong&gt;«пришеле́п(к)уватий»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryshelepuvatyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПРИШЕЛЕ́ПУВАТИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, а, е, &lt;em&gt;фам[ільярне]&lt;/em&gt;. Нетямущий, безтолковий. &lt;em&gt;— Йди геть ік твоєму дурному батькові, що пустив на світ таку пришелепувату дочку!&lt;/em&gt; (Борис Грінченко, II, 1963, 263); &lt;em&gt;— Слухайте, може, я пришелепуватий, але я вас ще не зрозумів&lt;/em&gt; (Юрій Смолич, V, 1959, 224).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pryshelepkuvatyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПРИШЕЛЕ́ПКУВАТИЙ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, а, е, &lt;em&gt;фам[ільярне]&lt;/em&gt;. Те саме, що &lt;strong&gt;пришелепуватий&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Він ніби пришелепкуватий трохи, а до Насті, бач, залицяється&lt;/em&gt; (Іван Цюпа, Вічний вогонь, 1960, 61).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=moron&amp;amp;dicts=all&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словники на E2U»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Загальний народний англійсько-український словник 2010–…:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;moron&lt;/strong&gt; [ˈmɔːrɒn, &lt;em&gt;амер.&lt;/em&gt; ˈmɔːrɑːn ˈmoʊr-] &lt;em&gt;n&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;          &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt; недоу́мкуватий, пришеле́пуватий, недоу́м, недоу́мко, недоу́мок; ідіо́т&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Великий англо-український словник 2011 (Є. І. Гороть, Л. М. Коцюк, Л. К. Малімон, А. Б. Павлюк.):&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;moron&lt;/strong&gt; [ˈmɔ:rɒn] n недоумкуватий, розумово відсталий.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Квазісиноніми зі &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словників України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДУРНИ́Й&lt;/strong&gt; (розумово обмежений), &lt;strong&gt;НЕРОЗУ́МНИЙ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ВІДСТА́ЛИЙ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;НЕДОТЕ́ПНИЙ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ТУПИ́Й&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ТУПОУ́МНИЙ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ДУРНОГОЛО́ВИЙ&lt;/strong&gt; розм., &lt;strong&gt;ПУСТОГОЛО́ВИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ТВЕРДОГОЛО́ВИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ТУПОГОЛО́ВИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ДУБОГОЛО́ВИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;БЕЗГОЛО́ВИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;БЕЗМО́ЗКИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ДУРНОЛО́БИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПУСТОЛО́БИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ТВЕРДОЛО́БИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ТУПОЛО́БИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;МІДНОЛО́БИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;НЕСПО́ВНА́ РО́ЗУМУ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;КРУ́ЧЕНИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;зневажл[иве]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ТУПОРИ́ЛИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;зневажл[иве]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ДУРНОВЕ́РХИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;зневажл[иве]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПРИШЕЛЕ́ПУВАТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вульг[арне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПРИШЕЛЕ́ПКУВАТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вульг[арне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПРИТЕЛЕ́ПКУВАТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вульг[арне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;МАКОЦВІ́ТНИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;діал[ектне]&lt;/em&gt;; &lt;strong&gt;ДУРНУВА́ТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПРИДУ́РКУВАТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;НЕДОУ́МКУВАТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ДУБУВА́ТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ТУМАНУВА́ТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;БЛАГУВА́ТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне]&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ГЛУПУВА́ТИЙ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм[овне] рідше&lt;/em&gt; (також — який виражає деяку розумову обмеженість, тупість). &amp;lt;…&gt; — Пор[івняйте] 1. &lt;strong&gt;божеві́льний&lt;/strong&gt;, 2. &lt;strong&gt;обме́жений&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-10-19T08:26:07.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5934" PostTypeId="2" ParentId="3953" CreationDate="2019-10-20T12:04:47.737" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо говорити про сучасне юридичне розуміння цих термінів, то &lt;em&gt;&quot;договір&quot;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&quot;угода&quot;&lt;/em&gt; є тотожними, а термін &lt;em&gt;&quot;правочин&quot;&lt;/em&gt; ширшим за ці два.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цивільний кодекс Української РСР 1963 року (який діяв до 2004 р.) не містив поняття &quot;правочину&quot;, а послуговувався замість нього терміном &quot;угода&quot; (див. &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1540-06#o191&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Главу 3&lt;/a&gt;, &quot;Угоди&quot;). Останню було визначено так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стаття 41 ЦК УРСР. Поняття і види угод.&lt;/strong&gt;&#xA;  Угодами визнаються дії громадян і організацій, спрямовані на встановлення, зміну або припинення цивільних прав або обов'язків.&#xA;  Угоди можуть бути односторонніми і дво- або багатосторонніми (договори).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чинний з 2004 р. Цивільний кодекс України ввів новий термін &quot;правочин&quot; (див. &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/435-15#n1145&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Главу 16&lt;/a&gt; Розділу IV Книги першої ЦК України, &quot;Правочини&quot;). Цей термін перебрав на себе значення, яке раніше мала &quot;угода&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стаття 202 ЦК України. Поняття та види правочинів.&lt;/strong&gt;&#xA;  1. Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.&#xA;  2. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно до цієї статті та статей 11, 626 ЦК України, ми маємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;односторонні правочини&lt;/em&gt;, які, за загальним правилом, можуть створювати обов'язки лише для особи, яка їх вчиняє (приклади: заповіт, довіреність)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;дво- чи багатосторонні правочини&lt;/em&gt;, які є погодженою дією двох або більше сторін (будь-які договори)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;договір&lt;/strong&gt; є одним із видів &lt;strong&gt;правочинів&lt;/strong&gt;; це вужчий термін.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що стосується &lt;strong&gt;угоди&lt;/strong&gt;, то тепер це поняття тотожне договору - щоправда, термін &quot;договір&quot; більш усталений в законодавстві та юридичній практиці (наприклад, &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/435-15#n3110&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Розділ ІІ&lt;/a&gt; Книги п'ятої ЦК України має назву &quot;Загальні положення про договір&quot;.).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось як ці терміни пояснює &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/n0003700-08#o16&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Верховний Суд України&lt;/a&gt; (Узагальнення практики розгляду судами цивільних справ про визнання правочинів недійсними від 24.11.2008):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Поява терміна &quot;правочин&quot; не виключає вживання терміна - &quot;угода&quot; у значенні домовленості між щонайменше двома сторонами. &lt;strong&gt;Перший із них є більш широким і включає в себе терміни &quot;договір&quot;, &quot;угода&quot;, &quot;домовленість&quot;.&lt;/strong&gt; Щоб запобігти неоднаковому застосуванню норм про правочини у практиці судів, слід зазначити, що &lt;strong&gt;договір та угода є тотожними поняттями&lt;/strong&gt;, тому дво- і багатосторонні правочини є водночас як договорами, так і угодами, а термін &quot;домовленість&quot; слід розуміти як договір чи угоду, якщо така домовленість досягнута з дотриманням вимог, встановлених для укладення договору.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більше на цю тему можна почитати в &lt;a href=&quot;http://legalexpert.in.ua/komkodeks/gk/79-gk/563-202.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Науково-практичному коментарі до ст. 202 ЦК України&lt;/a&gt; (автор коментаря до цієї статті - Дзера О. В.).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastActivityDate="2019-10-20T12:04:47.737" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5935" PostTypeId="2" ParentId="5927" CreationDate="2019-10-20T17:06:43.810" Score="5" Body="&lt;p&gt;Мабуть, словом &lt;em&gt;&quot;підписка&quot;&lt;/em&gt; таки можна послуговуватись.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://scholar.google.com.ua/citations?user=OluMd1AAAAAJ&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Лариса Колібаба&lt;/a&gt; в одній зі статей &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine62-20.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пише&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В українській мові активно вживані віддієслівні іменники з суфіксом &lt;em&gt;-к-&lt;/em&gt;, для яких основним є предметне значення (продукту, наслідку дії, об’єкта, предмета, за допомогою якого здійснюють дію, зрідка місця дії: &lt;em&gt;виписка, в’язка, грілка, закладка, збірка, пересадка, підтяжка, посилка, присипка&lt;/em&gt;). &lt;strong&gt;Такі утворення не суперечать cловотвірним нормам української мови.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Щодо вираження значення упредметненої дії, то значна частина іменників із суфіксом &lt;em&gt;-к-&lt;/em&gt; є прямими лексичними запозиченнями з російської мови, напр.: &lt;em&gt;блокіровка, буксировка, оцинковка, розбраковка, стажировка&lt;/em&gt;. Вони є паралельними утвореннями до питомих дериватів української мови на -ння, пор.: &lt;em&gt;браковка — бракування, гравіровка — гравірування, промивка — промивання, прошивка — прошивання, стажировка — стажування, страховка — страхування&lt;/em&gt; і под. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, іменник &lt;em&gt;&quot;підписка&quot;&lt;/em&gt; належить до першої з наведених груп, адже позначає наслідок дії &lt;em&gt;&quot;підписатися&quot;&lt;/em&gt; (подібно до &lt;em&gt;&quot;виписатися&quot;&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;&quot;виписка&quot;&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще одну підставу не відкидати слово &quot;підписка&quot; можна знайти у &lt;a href=&quot;http://studia-linguistica.knu.ua/wp-content/uploads/2018/11/2010-4-353-359-%D0%92%D0%B0%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE-%D0%9C.%D0%9E..pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Максима Вакуленка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Щодо вживання суфікса &lt;em&gt;~к~&lt;/em&gt;.&lt;/strong&gt; З одного боку, є багато прикладів, які підтверджують важливість цього суфікса: &lt;em&gt;постановка&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;постанова&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;підставка&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;підстава&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;посадка&lt;/em&gt; (літака, дерев – а не &lt;em&gt;посада&lt;/em&gt; інженера) [...]. З іншого боку, фіналі &lt;em&gt;&quot;~ка&quot;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&quot;~ння&quot;&lt;/em&gt; надають слову різних значень: &lt;em&gt;затримка&lt;/em&gt; (процесу – на противагу &lt;em&gt;затриманню&lt;/em&gt; злочинця), [...] &lt;em&gt;в'язка&lt;/em&gt; (на противагу &lt;em&gt;в'язанню&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;пробіжка&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;пробігання&lt;/em&gt;), [...] &lt;em&gt;описка&lt;/em&gt; (на противагу &lt;em&gt;описанню&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;записка, зупинка, підбірка&lt;/em&gt; (на противагу &lt;em&gt;підбиранню&lt;/em&gt;) [...]. Як бачимо, &lt;strong&gt;слова з морфом &lt;em&gt;~ка&lt;/em&gt; мають глибоке коріння в нашій мові, і їх заміна іншими формами призвела б до спотворення змісту&lt;/strong&gt;. Тому ми погоджуємося з висновками праці [Пілецький 1994, 83], що і цей тип віддієслівних похідних має перспективу в українській науковій мові. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Справді, є слово &lt;em&gt;&quot;записка&quot;&lt;/em&gt;, утворене від &lt;em&gt;&quot;записати&quot;&lt;/em&gt; - не думаю, що його слід вважати калькою з російської та уникати. Чому ж тоді по-іншому ставитися до &lt;em&gt;&quot;підписки&quot;&lt;/em&gt;, утвореної від &lt;em&gt;&quot;підписати(сь)&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте я не філолог і, звісно, можу помилятися. Якщо хтось розуміється на цьому краще - поділіться своїми думками)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наостанок, ось декілька прикладів вживання слова у значенні, про яке запитує автор.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.unian.ua/economics/transport/10699047-netflix-v-sviti-avto-canoo-hoche-stvoriti-pershiy-servis-pidpiski-na-elektrokari.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Уніан&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сервіси підписки стають все більш популярними. За допомогою підписки можна отримувати доступ до музики, фільмів, ігор і додатків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dt.ua/TECHNOLOGIES/apple-predstavila-noviy-servis-pidpiski-na-novini-306577_.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ZN,UA&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Підписка на сервіс буде коштувати від 9,99 доларів в місяць, замість 8 тисяч доларів на рік, які потрібно було б заплатити за підписку на кожен журнал окремо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://studway.com.ua/servis-elektronnikh-zamitok/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Студвей&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Компанія оголосила про можливість безкоштовної підписки на її преміум-версію для викладачів та студентів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastEditorUserId="2328" LastEditDate="2019-10-20T17:28:10.497" LastActivityDate="2019-10-20T17:28:10.497" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5939" PostTypeId="2" ParentId="5799" CreationDate="2019-10-22T20:24:18.467" Score="7" Body="&lt;p&gt;Справді, один і той же колір можна назвати як &lt;em&gt;&quot;багряним&quot;&lt;/em&gt;, так і &lt;em&gt;&quot;пурпурним&quot;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&quot;пурпуровим&quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До прикладу, &lt;strong&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови&lt;/strong&gt; (подібно до СУМ-11) сприймає слова &lt;em&gt;&quot;багряний&quot;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&quot;пурпуровий&quot;&lt;/em&gt; (та подібні) як синоніми:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53393/827655.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Багряний&lt;/a&gt;: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Густо-червоний, &lt;strong&gt;пурпуровий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53393/827649.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Багровий&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Густо-червоний. || Густо-червоний з легким синюватим відтінком.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53393/827654.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Багрянець&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Густо-червоний, &lt;strong&gt;пурпуровий&lt;/strong&gt; колір.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/969649.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пурпурний&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Прикм. до пурпур 1). Пурпурний колір. || Пофарбований пурпуром (про тканину, одяг та інші речі).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Який має колір пурпуру; темно-червоний або яскраво-червоний з фіолетовим відтінком; &lt;strong&gt;багряний&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/969651.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пурпуровий&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Те саме, що пурпурний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53407/969644.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пурпур&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Фарбувальна речовина червоно-фіолетового кольору, яку добували в давні часи з залоз морського молюска.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Стародавня дорога тканина, пофарбована цією речовиною, а також одяг та інші речі з цієї тканини.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Темно-червоний або яскраво-червоний колір із фіолетовим відтінком; &lt;strong&gt;багрянець&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мабуть, схожими за значенням їх сприймала і &lt;a href=&quot;https://www.l-ukrainka.name/uk/Verses/Vidguky/Legendy/Legendy.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Леся Українка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ті легенди червоніють,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;наче пишна &lt;strong&gt;багряниця&lt;/strong&gt;,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;наче &lt;strong&gt;пурпур&lt;/strong&gt; благородний,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;від крові людей невинних.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо зазирнути в &lt;strong&gt;Українську малу енциклопедію&lt;/strong&gt; проф. Онацького, знаходимо таке визначення &lt;a href=&quot;http://encyclopedia.kiev.ua/vydaniya/files/use/first_book/part1.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;багряниці&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;одяг із дорогоцінної тканини, пофарбованої в &lt;strong&gt;пурпурову&lt;/strong&gt;, чи багряну, барву, що добувалася з багровця - морської черепашки. [...]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://encyclopedia.kiev.ua/vydaniya/files/use/third_book/part1.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пурпур&lt;/a&gt; там означає:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;кармазин, фіолетово-червона барва, ознака царської влади вдавнину. [...] Пурпур колись добували з морських слимаків та кошенілі, тепер виробляють його хемічно. Див. &lt;strong&gt;БАГРЯНИЦЯ&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходить, походження слів &quot;багряний&quot; і &quot;пурпурний&quot; різне, але вони справді можуть означати схожі кольори. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Насправді, цю тему можна ще довго досліджувати) Наприклад, у статті &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Tyrian_purple&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Tyrian purple&lt;/a&gt; англійської Вікіпедії є таке фото:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/gPdls.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/gPdls.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я розумію, це відтінки пурпуру, який можна отримати з різних видів морських слимаків. Нижню тканину (густо-червону), мабуть, цілком можна назвати &quot;багряною&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Загалом, складається враження, що фіолетовий відтінок може бути як у &lt;em&gt;пурпурного&lt;/em&gt;, так і у &lt;em&gt;багряного&lt;/em&gt; кольору. Але й &quot;густо-червоним&quot; (без фіолетового відтінку) теж можна назвати як &lt;em&gt;багряний&lt;/em&gt;, так і &lt;em&gt;пурпурний&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо хтось зробить інші висновки, або спробує розібратися в темі глибше)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastActivityDate="2019-10-22T20:24:18.467" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5940" PostTypeId="2" ParentId="2537" CreationDate="2019-10-24T20:09:47.490" Score="4" Body="&lt;p&gt;Not an online dictionary, but at least something that exists in a paper format: &lt;a href=&quot;http://liber.onu.edu.ua/opacunicode/index.php?url=/notices/index/IdNotice:160417/Source:default&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник сполучуваності слів української мови: Найуживаніша лексика&lt;/a&gt; (Сахно І. П., Сахно М. М. - 1999).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Here's an extract from it found in &lt;a href=&quot;http://enpuir.npu.edu.ua/bitstream/123456789/16129/1/Hoshovs%27ka.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;this article&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;віра&lt;/strong&gt;: тверда, глибока, непохитна, наївна, сліпа віра; віра в людину, свої сили, самого себе, справедливість, успіх, торжество розуму; вселити, втратити віру в кого-що-небудь; не йняти віри [своїм, власним] вухам, очам, словам; підривати, підточувати, руйнувати, похитнути чиюсь віру в кого-що-небудь; перейнятися, пройнятися вірою в кого-що-небудь; робити що-небудь без віри, з вірою в успіх; сприйняти що-небудь, не приймати нічого на віру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As one can see, it seems to be a pretty good dictionary. Not sure where one could buy it though.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastActivityDate="2019-10-24T20:09:47.490" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5941" PostTypeId="1" CreationDate="2019-10-25T18:44:15.180" Score="3" ViewCount="7975" Body="&lt;p&gt;Який український відповідник слова &quot;сослуживец&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти, які пропонують &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%81%D0%BE%D1%81%D0%BB%D1%83%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D1%86&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словники на r2u&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;співпрацівник, співробітник, однослуживець, супрацівник, товариш по службі.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якому з цих (або інших) варіантів варто надавати перевагу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2348" LastEditorUserId="2328" LastEditDate="2019-11-02T11:29:29.463" LastActivityDate="2021-04-17T06:22:01.830" Title="Як сказати українською &quot;сослуживец&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5942" PostTypeId="2" ParentId="361" CreationDate="2019-10-26T18:57:38.293" Score="11" Body="&lt;p&gt;Чинний &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український правопис 2019 року&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; унормовує написання &lt;em&gt;Ви&lt;/em&gt; з великої букви в певних випадках:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 60. Велика буква в особливому стилістичному вживанні&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;З великої букви пишемо займенники Ви, Ваш як форму ввічливості у&#xA;звертанні до однієї конкретної особи в листах, офіційних документах тощо:&#xA;&lt;em&gt;Повідомляємо Вам…, Вітаємо Вас…, у відповідь на Ваш запит…&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;До речі, проф. Пономарів, &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/416-2015-%D0%BF&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;член Української національної комісії з питань правопису&lt;/a&gt;, ще у 2010 &lt;a href=&quot;https://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2010/03/post-15.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;казав&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;...радіослухач уважає, що написання Ви з великої літери є порушенням правопису. Я ставлюся до такого написання позитивно, бо така практика спирається на традиції української, і не тільки, епістолярної спадщини. Ось уривок з листа Лесі Українки до українського композитора й літературознавця Філарета Колесси: &lt;em&gt;„Високоповажаний добродію! Дуже-дуже дякую Вам за відповідь, та ще з такою доброю звісткою&amp;quot;&lt;/em&gt;. Думаю, що правопис має нарешті взаконити таке написання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таке написання тепер справді внормоване, але цю норму &lt;a href=&quot;https://www.radiosvoboda.org/a/30025623.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;трактують&lt;/a&gt; як таку, що має обмежене призначення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;7. Слова «ви», «ваш» тощо завжди пишемо з малої літери, якщо тільки це не лист із персональним зверненням до однієї особи з виявом особливої ввічливості.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Унормоване написання слів «Ви», «Ваш» тощо з великої літери: це робиться тільки як форма ввічливості у звертанні до однієї конкретної особи в листах, офіційних документах тощо, адресованих безпосередньо цій людині – але в текстах іншого характеру літера завжди мала.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто новий припис щодо написання &lt;em&gt;Ви&lt;/em&gt; з великої букви не означає, що написання цього займенника з малої (на позначення однієї особи) завжди буде помилкою. Як &lt;a href=&quot;https://www.the-village.com.ua/village/business/business-ethics/287497-lyudina-z-velikoyi-bukvi-chi-varto-vikoristovuvati-formu-zvertannya-vi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;підкреслює&lt;/a&gt; мовознавець Олександр Авраменко:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З великої літери «Ви» пишеться лише за шанобливого звертання до однієї особи. І не будь-де, а тільки у ділових документах або вітальних листівках, запрошеннях чи ділових листах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли, до прикладу, звертаєшся до колеги чи клієнта в месенджері, писати &lt;em&gt;ви&lt;/em&gt; з великої не обов'язково - а то й зовсім не варто.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-26T21:03:31.763" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5943" PostTypeId="2" ParentId="5892" CreationDate="2019-10-27T20:13:15.507" Score="4" Body="&lt;p&gt;Класи &lt;em&gt;compact&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;subcompact&lt;/em&gt; знаходимо в &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Vehicle_size_class#EPA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;американській класифікації автівок від EPA&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/RJVzE.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/RJVzE.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Табличку взято &lt;a href=&quot;https://www.fueleconomy.gov/feg/info.shtml#size-class&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; - питання &lt;em&gt;&amp;quot;How are vehicle size classes defined?&amp;quot;&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ці класи слід перекладати як &lt;em&gt;компактний&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;субкомпактний&lt;/em&gt;. Приклади вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Новий &lt;a href=&quot;http://mmr.net.ua/new-cars/80101&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;компактний&lt;/a&gt; хетчбек Skoda отримає ім’я Scala, повідомила прес-служба чеського бренду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Завдяки зручним спортивним сидінням салон &lt;a href=&quot;https://www.nissan.ua/vehicles/new-vehicles/juke.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;компактного&lt;/a&gt; кросовера Nissan JUKE ідеально підходить для комфортного водіння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Renault Captur отримав титул найкращого &lt;a href=&quot;https://www.renault.ua/discover-renault/renault-in-ukraine/news/captur-best-subcompact-crossover.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;субкомпактного&lt;/a&gt; кросовера 2018 року в національній премії «Авто Лідер 2018».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Hyundai Motor оприлюднила назву нового &lt;a href=&quot;https://edem-auto.hyundai.com.ua/hyundai-venue-premiere-2019&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;субкомпактного&lt;/a&gt; кросовера, цільовою аудиторією якого стануть міські підприємці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Класу &amp;quot;family-size&amp;quot; я не знайшла, однак у &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Vehicle_size_class#EuroNCAP&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;класифікації EuroNCAP&lt;/a&gt; є &lt;em&gt;small family car&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;large family car&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Їх &lt;a href=&quot;https://auto.24tv.ua/euroncap_nazvala_naibezpechnishi_avtmoobili_2018_roku_n9457&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладають&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;малий сімейний автомобіль&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;великий сімейний автомобіль&lt;/em&gt; відповідно:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Рейтинг складено для автомобілів у класах &amp;quot;Великий паркетник&amp;quot;, &amp;quot;Великий сімейний автомобіль&amp;quot;, &amp;quot;Малий сімейний автомобіль&amp;quot; та &amp;quot;Гібрид та електрокар&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також слово &lt;em&gt;малий&lt;/em&gt; тут можна &lt;a href=&quot;https://techno.znaj.ua/212231-top-bezpechnih-avtomobiliv-2018-roku-video-krash-testiv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;замінити&lt;/a&gt; на &lt;em&gt;невеликий&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кращим у категорії &amp;quot;невеликий сімейний автомобіль&amp;quot; став Mercedes-Benz A-Class.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Табличка &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%85_%D0%B0%D0%B2%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Класифікація легкових автомобілів&lt;/a&gt;&amp;quot; на Вікіпедії допоможе порівняти автівки за різними класифікаціями.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-27T21:14:16.260" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5944" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5951" CreationDate="2019-10-27T21:38:27.650" Score="6" ViewCount="102" Body="&lt;p&gt;Як правильно написати що проєкт у жанрі політична сатира? &lt;em&gt;&quot;український політико-сатиричний&quot;&lt;/em&gt;, чи &lt;em&gt;&quot;український політично-сатиричний&quot;&lt;/em&gt;, чи взагалі &lt;em&gt;&quot;сатирико-політичний/сатиро-політичний&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2352" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-10-28T01:30:08.357" LastActivityDate="2019-10-29T19:12:38.080" Title="Як правильно &quot;політико-сатиричний&quot; чи &quot;політично-сатиричний&quot;?" Tags="|orthography|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5945" PostTypeId="2" ParentId="5781" CreationDate="2019-10-27T21:43:47.387" Score="3" Body="&lt;p&gt;Вираз &lt;em&gt;&amp;quot;это ещё цветочки&amp;quot;&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%8D%D1%82%D0%BE_%D0%B5%D1%89%D1%91_%D1%86%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B8#%D0%A0%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживають&lt;/a&gt;, коли говорять:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;о чём-либо негативном, что обещает проявиться в гораздо большей мере, чем сейчас&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;про щось негативне, що, як видається, стане ще гіршим, ніж зараз&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, цьому російському виразу відповідає (принаймні, частково) вираз &lt;em&gt;&amp;quot;&lt;strong&gt;це ще півбіди&lt;/strong&gt;&amp;quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac6&amp;amp;reload=&amp;amp;iquery=%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%B1%D1%96%D0%B4%D0%B8&amp;amp;queryselector=iqueryrow&amp;amp;lemma=&amp;amp;phrase=&amp;amp;word=&amp;amp;char=&amp;amp;cql=&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;fc_lemword_window_type=both&amp;amp;fc_lemword_wsize=5&amp;amp;fc_lemword=&amp;amp;fc_lemword_type=all&amp;amp;usesubcorp=&amp;amp;fsca_doc.author=&amp;amp;fsca_doc.translator=&amp;amp;fsca_doc.authTrans=&amp;amp;fsca_doc.born=&amp;amp;fsca_doc.title=&amp;amp;fsca_doc.date=&amp;amp;fsca_doc.mediaName=&amp;amp;fsca_doc.locCode=&amp;amp;fsca_doc.region=&amp;amp;fsca_doc.publisher=&amp;amp;fsca_doc.publication=&amp;amp;fsca_doc.uri=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Приклади&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Боліла в Лесі голова, весь час хотілося спати. Майже нічого не їла. Та й &lt;strong&gt;це ще було півбіди&lt;/strong&gt; в порівнянні з тим, що сталось кількома днями пізніше. А сталося справді жахливе.&lt;/em&gt; (Микола Олійник - &amp;quot;Дочка Прометея&amp;quot;, 1966)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Нічого, &lt;strong&gt;то ще півбіди&lt;/strong&gt;, — потішив його хтось. — Біда попереду.&lt;/em&gt; (Іван Багряний - &amp;quot;Сад Гетсиманський&amp;quot;, 1950)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча &lt;em&gt;&amp;quot;це ще півбіди&amp;quot;&lt;/em&gt; не завжди означає, що може трапитись щось ще гірше (порівняно з тим, що є зараз). Іноді ним послуговуються, коли порівнюють дві ситуації, які не йдуть одна за одною:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Якби йшлося справді про блохи, то &lt;strong&gt;це ще півбіди&lt;/strong&gt;, а то йдеться сьогодні про життя або смерть людства.&lt;/em&gt; (Микола Руденко - &amp;quot;Слідами космічної катастрофи&amp;quot;, 1962)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Якщо голова чи його заступник щось візьме собі — &lt;strong&gt;це ще півбіди&lt;/strong&gt;, а коли кожний потягне собі, то що тоді буде?&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах - &amp;quot;Правда і кривда&amp;quot;, 1961)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%86%D0%B5+%D1%89%D0%B5+%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%B1%D1%96%D0%B4%D0%B8&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інші відповідники&lt;/a&gt; російського виразу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;це ще нічого;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;це ще дарма;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;це ще дурниця;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;це ще півбіди лиха.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-28T06:48:58.610" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5946" PostTypeId="1" CreationDate="2019-10-27T23:33:03.120" Score="7" ViewCount="519" Body="&lt;p&gt;Був дуже здивований, дізнавшись, що слово &lt;em&gt;потомство&lt;/em&gt; є повною калькою з російської. Деякі словники дають ще варіант перекладу у множині - &lt;em&gt;нащадки&lt;/em&gt;, але якось це незвично звучить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так яке слово слід використовувати українською - &lt;em&gt;нащадки&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;потомство&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1876" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-10-28T01:25:37.763" LastActivityDate="2019-10-28T21:36:22.470" Title="Чи є слово &quot;потомство&quot; калькою з російської?" Tags="|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5948" PostTypeId="2" ParentId="5946" CreationDate="2019-10-28T20:51:02.313" Score="7" Body="&lt;p&gt;Етимологічний словник української мови. Том 5. 2003 рік.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Потомок - похідне від потім, пізніше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Етимологічний словник української мови. Том 6. 2012 рік.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Нащадок - щадок. Щадок - утворене від чадо (дитина).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто якщо хочете зробити акцент на тому, що потім, після вас - то потомок. А якщо потрібно зробити акцент на тому, що це ваша дитина - тоді нащадок.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2019-10-28T20:51:02.313" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5949" PostTypeId="2" ParentId="5946" CreationDate="2019-10-28T21:36:22.470" Score="9" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Потомство&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; не є калькою з російської, а має спільне для української та російської коріння.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;потомство&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;потомок&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/EtSlUkrM_2003/EtSlUkrM_2003.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;походять&lt;/a&gt; від старослов'янського &lt;strong&gt;&lt;em&gt;потомънь&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &quot;наступний&quot;. Останнє пов'язане з праслов'янським &lt;em&gt;[potomъkъ]&lt;/em&gt;, що походить від словосполучення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;po tomь&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - &quot;потім, пізніше&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім російського &lt;em&gt;потомок&lt;/em&gt;, схожі слова є у білоруській (&lt;em&gt;патомак&lt;/em&gt;), польській та чеській (&lt;em&gt;potomek&lt;/em&gt;), словацькій (&lt;em&gt;potomok&lt;/em&gt;), болгарській (&lt;em&gt;потомък&lt;/em&gt;), македонськый (&lt;em&gt;потомок&lt;/em&gt;), сербохорватській (&lt;em&gt;потомак&lt;/em&gt;), словенській (&lt;em&gt;potomec&lt;/em&gt;) та інших мовах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Нащадок&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;http://history.org.ua/LiberUA/978-966-00-0197-8/978-966-00-0197-8.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;також&lt;/a&gt; сягає корінням праслов'янської і утворене від слова &lt;strong&gt;&lt;em&gt;čędo&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - &quot;дитина&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/5FNvR.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/5FNvR.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, думаю, можна послуговуватись обома словами - як &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nashhadok&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нащадки&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, так і &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/potomstvo&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;потомство&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (звертаючи увагу на відтінки їх значень).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastActivityDate="2019-10-28T21:36:22.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5950" PostTypeId="2" ParentId="5601" CreationDate="2019-10-29T07:48:54.297" Score="0" Body="&lt;p&gt;Very likely it is a reference to the first episode of Black Mirror, where the UK PM had to f**k a pig so the villain would let the Princess go. And when eventually all the strives to find the villain/princess failed, one of the other ministers said to the PM &quot;sorry, Michael, but you have to do it&quot;. Although it might very well not be the case )))&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2359" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-10-29T14:01:51.737" LastActivityDate="2019-10-29T14:01:51.737" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5951" PostTypeId="2" ParentId="5944" CreationDate="2019-10-29T19:12:38.080" Score="2" Body="&lt;p&gt;Здається, усталеним прикметником є &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;політично-сатиричний&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спочатку я думала, краще було б казати &lt;em&gt;&amp;quot;політико-сатиричний&amp;quot;&lt;/em&gt; (від &lt;em&gt;політична сатира&lt;/em&gt;) - за аналогією з &lt;em&gt;&amp;quot;політико-економічним&amp;quot;&lt;/em&gt; (від &lt;em&gt;політична економіка&lt;/em&gt;). Другий прикметник є у &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правописі 2019 р.&lt;/a&gt; - п. 2.2.б § 40.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак я не змогла знайти прикладів вживання &lt;em&gt;&amp;quot;політико-сатиричного&amp;quot;&lt;/em&gt; в літературі (шукала &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%BE-%D1%81%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;corpname=grac6&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;). Натомість, &lt;em&gt;&amp;quot;політично-сатиричний&amp;quot;&lt;/em&gt; вжито, зокрема, у &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac6&amp;amp;reload=&amp;amp;iquery=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE-%D1%81%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;queryselector=iqueryrow&amp;amp;lemma=&amp;amp;phrase=&amp;amp;word=&amp;amp;char=&amp;amp;cql=&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;fc_lemword_window_type=both&amp;amp;fc_lemword_wsize=5&amp;amp;fc_lemword=&amp;amp;fc_lemword_type=all&amp;amp;usesubcorp=&amp;amp;fsca_doc.author=&amp;amp;fsca_doc.translator=&amp;amp;fsca_doc.authTrans=&amp;amp;fsca_doc.born=&amp;amp;fsca_doc.title=&amp;amp;fsca_doc.date=&amp;amp;fsca_doc.mediaName=&amp;amp;fsca_doc.locCode=&amp;amp;fsca_doc.region=&amp;amp;fsca_doc.publisher=&amp;amp;fsca_doc.publication=&amp;amp;fsca_doc.uri=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;таких реченнях&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У подальші роки Франко не менш активно працює над творами німецького поета, залишивши нам 23 переклади &lt;strong&gt;політично-сатиричних&lt;/strong&gt; творів Гейне, серед яких — велика поема &amp;quot;Німеччина &amp;quot; і прозовий твір &amp;quot;Флорентійські ночі&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;strong&gt;політично-сатиричний&lt;/strong&gt; роман Дж. Орвелла «Animal Farm», що вийшов під різними назвами («Колгосп тварин», «Скотоферма», «Скотохутір», «Ферма», «Рай для тварин», «Хутір тварин»)...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, відсутність прикладів вживання &lt;em&gt;&amp;quot;політико-сатиричного&amp;quot;&lt;/em&gt; в одному корпусі не означає, що слово не має права на існування. Проте наявність прикладів до &lt;em&gt;&amp;quot;політично-сатиричного&amp;quot;&lt;/em&gt;, думаю, схиляє чашу на користь останнього.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-29T19:12:38.080" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5952" PostTypeId="2" ParentId="2814" CreationDate="2019-10-29T21:28:25.067" Score="6" Body="&lt;p&gt;Варто розрізняти &lt;em&gt;&amp;quot;лестничную клетку&amp;quot;&lt;/em&gt; (stairwell), &lt;em&gt;&amp;quot;лестничную площадку&amp;quot;&lt;/em&gt; (stair landing) та &lt;em&gt;&amp;quot;лестничный марш&amp;quot;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&amp;quot;лестничный пролет&amp;quot;&lt;/em&gt; (stairway або flight of stairs).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://construction_materials.academic.ru/5082&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лестничная клетка&lt;/a&gt; – помещение высотой в два этажа или более, занятое лестницей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або (там само):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лестничная клетка – вертикальный проем в перекрытиях здания, предназначенный для монтажа лестничных маршей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мій переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сходова клітка - приміщення висотою два поверхи і вище, у якому розміщено сходи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сходова клітка - вертикальна пройма у перекриттях будівель, призначена для монтажу сходових маршів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Переклала саме як &lt;em&gt;&lt;strong&gt;клітка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, зважаючи на &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник Шелудька-Садовського&lt;/a&gt;, на який посилається автор запитання. Я зрозуміла те скорочення &amp;quot;к.&amp;quot; як таке, що означає &amp;quot;клітка&amp;quot;, а не &amp;quot;клітина&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/WdeGf.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/WdeGf.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ну і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/klitka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; подає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сходова клітка — місце в будинку для сходів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Народний сучасний словник&lt;/a&gt; (з його варіантом &lt;em&gt;&amp;quot;кліть&amp;quot;&lt;/em&gt;) я б не покладалася - наскільки я розумію, свій переклад там може запропонувати будь-хто.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://architect.academic.ru/3364/%D0%9B%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D0%BF%D0%BB%D0%BE%D1%89%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лестничная площадка&lt;/a&gt; - площадка между лестничными пролетами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Переклала як:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сходовий майданчик - майданчик між сходовими прогонами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Прогін&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; взяла &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=flight&amp;amp;dicts=15&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ось тут&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Майданчик&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; - за порадою проф. Пономарева, яку цитував автор.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нарешті:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://construction_materials.academic.ru/5086/%D0%9B%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BD%D0%B8%D1%87%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%88&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лестничный марш&lt;/a&gt; – непрерывная часть вертикальной лестницы&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;между зоной для входа и схода, если лестницы без площадок, или&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;между зоной для входа или схода и ближайшей площадкой, или&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;между площадками для отдыха, следующими друг за другом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сходовий марш - суцільна частина сходів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;між зоною для входу і сходження, якщо сходи без майданчиків, або&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;між зоною для входу чи сходження і найближчим майданчиком, або&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;між майданчиками для відпочинку, що ідуть один після одного.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;Марш&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; маємо у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/marsh&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; (значення 4).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо я правильно зрозуміла, то &lt;em&gt;марш&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;прогін&lt;/em&gt; - приблизно те саме. Хоча мені видається, що &lt;em&gt;марш&lt;/em&gt; (stairway) стосується самих сходів, що у нас під ногами, а &lt;em&gt;прогін&lt;/em&gt; (flight of stairs) - простору між сходовими майданчиками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отож, &lt;em&gt;лестничная клетка&lt;/em&gt; - це &lt;em&gt;сходова клітка&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-30T17:52:15.093" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5953" PostTypeId="1" CreationDate="2019-10-29T22:43:02.257" Score="4" ViewCount="861" Body="&lt;p&gt;Вітаю,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Потрібна допомога у перекладі слів &lt;code&gt;cringe&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;cringy&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад використання: &lt;code&gt;Zelensky's speech was super cringy&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дослівний переклад слів я, звісно ж, знаю. Мені потрібне слово (можливо сленгове), при прочитанні якого, читачу/слухачу стане зрозуміло, що мені буквально захотілось блювати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="815" LastActivityDate="2019-11-04T20:15:50.230" Title="Переклад слів cringe та cringy" Tags="|сленг|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5955" PostTypeId="2" ParentId="5953" CreationDate="2019-10-30T12:14:27.423" Score="2" Body="&lt;p&gt;У випадку англійської мови, за більшістю слів не можна закріпляти єдиний переклад, бо, зазвичай, вони мають, як мінімум, декілька залежно від контесту і незалежно від слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській &lt;strong&gt;немає гарних відповідників&lt;/strong&gt; цим словам.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звертаючись до &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=Cringy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Urban Dictionary&lt;/a&gt;, популярного словника сленгу та сучасної лексики, бачимо такі основні значення &lt;em&gt;cringy&lt;/em&gt;(&lt;em&gt;to cringe&lt;/em&gt; - відповідне дієслово):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Someone or something that makes you embarrassed to be a part of the human race. Usually classified by seeing something and feeling extremely embarrassed, throwing your head back and closing your eyes to block your view of the &lt;em&gt;cringy&lt;/em&gt;..&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Someone or something that is or makes you feel very awkward (embarrassed).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;when you wanna drink bleach and stuff.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З власного досвіду, можу стверджувати, що, зазвичай, це слово вживають, коли говорять про відчуття екстримального сорому та/або зніяковілості за дії людини/людей або за якісь події/явища/речі, що, зазвичай, змушує людей відчувати себе незручно, так що хочеться кричати і/або крутитися на місці і/або вистрибнути у вікно і/або випити отрути і т.д.(авторська гіпербола), коли спостерігаєш ці дії/події або переживаєш/зазнаєш цих явищ/речей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я схильний мати декілька варінтів перекладу для англійських слів і вживати їх залежно від контесту.&#xA;Звідси, варіанти перекладу &lt;em&gt;to cringe&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;(сильно)Ніяковити від когось/чогось&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Бентежитися(як синонім ніяковіти) від чогось/когось&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Соромитися чогось/когось&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Відчувати себе незручно від чогось/когось&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якби я вибирав лише одне - я б вибрав &lt;strong&gt;ніяковіти&lt;/strong&gt;, оскільки про мене воно є найкращим перекладом серед вищезазначених слів, проте воно не передає той ступінь інтенсивності, котре передає оригінальне слово та не передає другу частину мого трактування, пов'язану із неприйняттям/відторгненням подій/явищ/речей від яких ніяковієш, котра є важливою частиною оригінального слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;strong&gt;cringy&lt;/strong&gt;, я був би схильний речення із цим словом перефразовувати, використовуючи переклад для відповідного дієслова, оскільки слово зніяковілий гірше, на мою думку, передає суть слова, оскільки те, що &lt;em&gt;cringy&lt;/em&gt;, змушує людину ніяковіти постійно, а не один раз.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-10-31T10:24:47.897" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5957" PostTypeId="2" ParentId="5953" CreationDate="2019-10-31T20:28:27.487" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;To cringe&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/cringe&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;означає&lt;/a&gt; &lt;em&gt;to feel very embarrassed&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;I cringed at the sight of my dad dancing.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Часто це емоційна і фізична реакція на ситуацію, в якій перебуває хтось інший, що супроводжується сильним дискомфортом і так званим &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Vicarious_embarrassment&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;secondhand embarrassment&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Vicarious embarrassment&lt;/strong&gt; (also known as secondhand, empathetic, or&#xA;  third party embarrassment) is the feeling of embarrassment from&#xA;  observing the embarrassing actions of another person. Unlike general&#xA;  embarrassment, vicarious embarrassment is not caused by participating&#xA;  in an embarrassing event, but instead it's caused by witnessing&#xA;  (verbally and/or visually) another person experience an embarrassing&#xA;  event.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, людині стає дуже ніяково від поведінки інших - і це проявляється на емоційному та фізичному рівнях. Хочеться відвернутись, скривитись, заплющити очі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, цей &lt;em&gt;тілесний&lt;/em&gt; аспект важливо передати, перекладаючи &lt;em&gt;cringe&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;cringy&lt;/em&gt; українською.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можу запропонувати такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Коли я побачив, як він танцює, мене аж &lt;strong&gt;пересмикнуло&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/projmaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пройняло&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Мене просто &lt;strong&gt;верне&lt;/strong&gt; від його вигляду.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Мене аж &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D1%82&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кидає/корчить/кривить&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; від його слів.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці варіанти можна використовувати при перекладі речень з &lt;em&gt;cringe&lt;/em&gt; як іменником, &lt;em&gt;cringe&lt;/em&gt; як дієсловом і з &lt;em&gt;cringy&lt;/em&gt; (прикметник).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто англійською можна сказати: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;His speech was pure &lt;strong&gt;cringe&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;I &lt;strong&gt;cringed&lt;/strong&gt; at his speech.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;His speech was so &lt;strong&gt;cringy&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Усі ці фрази можна перекласти як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Мене просто пересмикувало від кожного його слова.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цей переклад, звісно, повністю не передає значення оригіналу, але, думаю, все ж наближений до нього.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastEditorUserId="2328" LastEditDate="2019-11-04T20:15:50.230" LastActivityDate="2019-11-04T20:15:50.230" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5959" PostTypeId="1" CreationDate="2019-11-01T13:50:05.270" Score="5" ViewCount="201" Body="&lt;p&gt;Не хотів створювати окрему тему задля одного слова іншомовного походження - &lt;strong&gt;bollard&lt;/strong&gt;, але доводиться (перенаправлено з загальної &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/187/%D0%9F%D0%BE%D0%B4%D0%B2%D0%BE%D1%94%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85-%D0%B2-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%85-%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%B7%D0%B5%D0%BC%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B2-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9-%D1%96-%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9/5958?noredirect=1#comment9545_5958&quot;&gt;теми про подвоєння приголосних у словах іншомовного походження&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доки не став шукати в інтернеті, &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%B1%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D1%80%D0%B4%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гадав&lt;/a&gt;, що українською це слово буде з однією &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt; - &lt;em&gt;бо&lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt;ард&lt;/em&gt;, це навіть підтверджує &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D1%80%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;. Однак, в інтернеті &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%B1%D0%BE%D0%BB%D0%BB%D0%B0%D1%80%D0%B4%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перемогла форма&lt;/a&gt; з подвоєним &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt; - &lt;em&gt;бо&lt;strong&gt;лл&lt;/strong&gt;ард&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Намагався було знайти це слово у &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=191869&amp;amp;page=189&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словнику української мови» в 20 томах&lt;/a&gt;, виданому Українським мовно-інформаційним фондом Національної академії наук України, але там його немає - є тільки слово &lt;em&gt;бола&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж як буде правильно вживати це слово українською?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1876" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-11-01T18:09:29.553" LastActivityDate="2019-11-01T20:25:16.657" Title="Болард чи боллард?" Tags="|іншомовні-слова|подвоєння|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5960" PostTypeId="2" ParentId="5959" CreationDate="2019-11-01T20:25:16.657" Score="4" Body="&lt;p&gt;У словниках цього слова не знайшла, але майже впевнена, що українською правильно - &lt;strong&gt;болард&lt;/strong&gt; (без подвоєння).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У загальних назвах іншомовного походження букви на позначення приголосних зазвичай не подвоюємо (§ 128 &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українського правопису 2019 року&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому правильно:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;аба́т, акумулятор, баро́ко, беладо́на, белетри́стика, браві́симо, ват,&#xA;  гру́па, гун (гу́ни), ідиліч́ний, інтелектуа́льний, інтерме́цо,&#xA;  колекти́в, комі́сія, лібре́то, піані́симо, піцика́то, стака́то, су́ма,&#xA;  фін (фі́ни), шасі́ та ін.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є список слів, які за традицією пишемо з подвоєнням. Наскільки я розумію, він вичерпний:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;анна́ли, бо́нна, білль, бру́тто, бу́лла, ва́нна, ві́лла, до́нна,&#xA;  мадо́нна, ма́нна, мулла́, панно́, пе́нні, то́нна, ду́рра, мірра та&#xA;  слово Алла́х.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, нам слід керуватися загальним правилом, і писати &lt;em&gt;болард&lt;/em&gt; без подвоєння.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;PS: Коли ви ґуґлите &quot;боллард українською&quot; у результати пошуку все одно потрапляють сторінки російською мовою. А російською, судячи з усього, якраз правильно &quot;боллард&quot; - тому і виходить, що результатів з подвоєнням більше. (Правила російської орфографії і пунктуації 1956 р. не вказують, що загальні слова іншомовного походження зазвичай пишуться без подвоєння - див. &lt;a href=&quot;http://new.gramota.ru/biblio/readingroom/rules/129-sogl-19-15&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 68&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastActivityDate="2019-11-01T20:25:16.657" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5961" PostTypeId="2" ParentId="5941" CreationDate="2019-11-02T09:17:53.423" Score="2" Body="&lt;p&gt;Якщо довіряти &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, то російське &lt;em&gt;сослуживец&lt;/em&gt; можна перекласти як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;співпрацівник&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;співробітник&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;колега&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ozhegov.textologia.ru/definit/sosluzhivec/?q=742&amp;amp;n=204578&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сocлyживeц&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; - це: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чeлoвeк, кoтopый cлyжит вмecтe c кeм-нибyдь, paбoтaeт c кeм-нибyдь в&#xA;  oднoм yчpeждeнии. &lt;em&gt;Mы c ним cocлyживцы. Бывшиe cocлyживцы.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто мова йде про когось, хто служить чи працює разом з кимось.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ-11 подає декілька слів з подібним значенням. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spivpracivnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Співпрацівник&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Той, хто займається якою-небудь діяльністю, працює разом із кимсь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spivrobitnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Співробітник&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Той, хто працює разом із ким-небудь, допомагає йому в якійсь справі.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;співробітник&lt;/em&gt; має також друге значення, безвідносне до інших працівників:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Особа, що працює в якійсь установі; службовець. || Особа, що бере участь як автор у роботі періодичного чи багатотомного видання.&#xA;  Науковий співробітник — посада працівника науково-дослідної установи,&#xA;  а також особа, що займає цю посаду.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім цього, є слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kolegha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;колега&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, яке має ширше значення, ніж співпрацівник та співробітник:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Товариш за фахом, місцем праці, за навчанням у вищій школі тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слів &lt;em&gt;однослуживець&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;супрацівник&lt;/em&gt; СУМ-11 не містить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фраза &lt;em&gt;товариш по службі&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-39030096&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не надто подобається&lt;/a&gt; проф. Пономареву:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Віктор Пилипенко хоче знати, як відтворити українською мовою російське слово &lt;em&gt;сослуживець&lt;/em&gt; [sic].&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Калька &lt;em&gt;співслужбовець&lt;/em&gt;, на думку читача, дуже неоковирна. Це справді не дуже вдала калька, але пропонований словниками вислів &lt;em&gt;товариш по службі&lt;/em&gt; теж не ліпший.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Своїх варіантів перекладу проф. Пономарів не пропонує.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, в &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/129.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Уроках державної мови&quot;&lt;/a&gt; Б. Рогози та посібнику &lt;a href=&quot;http://chak-chy-pravylno-my-hovorymo.wikidot.com/r#robitnyk-pratsivnyk-spivrobitnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Чи правильно ми говоримо&quot;&lt;/a&gt; Є. Чак є детальні роз'яснення відмінностей між словами &lt;em&gt;робітник, працівник, співробітник&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За цими роз'ясненнями &lt;em&gt;працівник&lt;/em&gt; має ширше значення ніж &lt;em&gt;робітник&lt;/em&gt;, адже означає того, хто трудиться, незалежно від сфери його діяльності. &lt;em&gt;Робітник&lt;/em&gt; же часто означає того, хто працює на промисловому підприємстві. З огляду на це, слово &lt;strong&gt;&lt;em&gt;співпрацівник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; є цілком доречним, коли говоримо про когось, хто працює з кимось взагалі (безвідносно до галузі праці). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак і &lt;strong&gt;&lt;em&gt;співробітник&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; можна вживати в цьому значенні (див. тлумачення 1 з СУМ-11 вище). Хоча частіше це слово використовують все-таки як компонент назви посади (&lt;em&gt;науковий співробітник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;співробітник районної газети&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що ж до &lt;strong&gt;&lt;em&gt;колеги&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, то думаю, з цим словом важко помилитися - будь-який &lt;em&gt;сослуживец&lt;/em&gt; є &lt;em&gt;колегою&lt;/em&gt;. Хоча, звісно, не всі &lt;em&gt;колеги&lt;/em&gt; є &lt;em&gt;сослуживцами&lt;/em&gt;, адже слово &lt;em&gt;колеги&lt;/em&gt; не завжди позначає тих, хто працює разом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastActivityDate="2019-11-02T09:17:53.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5962" PostTypeId="2" ParentId="5931" CreationDate="2019-11-02T22:47:26.500" Score="0" Body="&lt;p&gt;Одна людина розказувала, шо в деяких волинських селах неприйнято було відверто описувати людину як дурня і був поширений евфемізм «немудрий», що означало акурат «дурень». Може, є контексти, в яких не тільки волинські селяни зрозуміють, шо лагідне «немудрий» означає саме «пришелепкуватий».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2363" LastActivityDate="2019-11-02T22:47:26.500" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5963" PostTypeId="1" CreationDate="2019-11-06T11:11:16.073" Score="8" ViewCount="454" Body="&lt;p&gt;Оскільки дієприкметники із закінченнями -ачий, -ячий, учий, -ючий є невластивими українській мові(джерела: onlinecorrector, &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/dieprukmetnuku-iz-zakinchennyamu-achuj,-yachuj,-uchuj,-yuchuj-vzhuvatu-chu-ni&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ukr-mova.in.ua&lt;/a&gt;,&#xA;&lt;a href=&quot;http://ponomariv-kultura-slova.wikidot.com/morfologiya#toc0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Культура слова: Мовностилістичні поради: Навч. посібник. 2-ге вид., стереотип. — К.: Либідь, 2001. — 240 с.&lt;/a&gt;) і тому &lt;em&gt;командуюючий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;керуюючий&lt;/em&gt; і подібні не підходять, &lt;em&gt;командний&lt;/em&gt; я тут бачу як єдиний варіант(можливо &lt;em&gt;командувальний&lt;/em&gt;) перекладу &lt;em&gt;command&lt;/em&gt;. Виправіть мене, якщо я не маю рації.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, я найбільше невпевнений щодо &lt;em&gt;prompt&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%B9%D1%81_%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D1%8F%D0%B4%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/en/uk/command%20prompt&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Glosbe&lt;/a&gt; дає слово &lt;em&gt;(командний) рядок&lt;/em&gt;.&lt;br&gt;&#xA;Декілька разів я бачив командна стрічка, проте вже не згадаю де саме.&lt;br&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%BA_Windows&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; також дає має сторінку для cmd.exe Windows(Windows command prompt), де також використовує &lt;em&gt;командний рядок&lt;/em&gt; як повний переклад словосполучення і &lt;em&gt;консоль операційної системи&lt;/em&gt;, що мені здається не дуже коректним перекладом, оскільки жодний варіант значення українського слова &lt;em&gt;консоль&lt;/em&gt; не збігається зі значенням &lt;em&gt;command prompt&lt;/em&gt;(джерело: &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=43633&amp;amp;page=1379&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;СУМ-20 online&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-11-06T14:00:32.993" LastActivityDate="2021-05-20T00:09:32.807" Title="Як найкраще перекласти &quot;command prompt&quot;?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="3" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5964" PostTypeId="2" ParentId="5963" CreationDate="2019-11-06T19:00:13.367" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;command prompt&lt;/strong&gt; ,де&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;command - &lt;em&gt;прикметник&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;prompt - &lt;em&gt;іменник&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/command&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;an instruction to a computer to perform a particular action&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;інструкція комп’ютеру виконати певну дію&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/prompt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;a sign on a computer screen that shows that the computer is ready to&#xA;  receive your instructions&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;знак на екрані комп’ютера, який показує, що комп'ютер готовий приймати ваші вказівки&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;words that are spoken to an actor who has forgotten what he or she is&#xA;  going to say during the performance of a play&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;слова, які вимовляються акторові, який забув, що він говоритиме під час вистави&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто по суті означає: &quot;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;запрошення для наказу&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Детальніше про значення command prompt можна почитати, наприклад, &lt;a href=&quot;https://techterms.com/definition/commandprompt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A command prompt is used in a text-based or &quot;command-line&quot; interface,&#xA;  such as a Unix terminal or a DOS shell. It is a symbol or series of&#xA;  characters at the beginning of a line that indicates the system is&#xA;  ready to receive input. It other words, it prompts the user for a&#xA;  command (hence the name).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Запрошення для наказу використовується в текстовому чи в інтерфейсі &quot;рядка для наказу&quot;, таких як термінал Unix чи DOS оболонка. Це є символ чи серія знаків на початку рядка які показують, що система готова приймати введення. Іншими словами, це спонукає (запрошує) користувача до наказу (звідси і назва).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2019-11-25T11:43:55.487" LastActivityDate="2019-11-25T11:43:55.487" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5965" PostTypeId="1" CreationDate="2019-11-06T20:00:47.350" Score="2" ViewCount="99" Body="&lt;p&gt;У прямокутному квадраті може вміститись одне коло, яке є найбільшим та яке торкається 4-х сторін квадрата, &#xA;як називаються 4-и фігури з кутами та дугою від кола, які є поза колом в квадраті, де фігури з кутами в 90 градусів складають дві однакові лінії та дугу кола?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2375" LastActivityDate="2019-11-06T20:00:47.350" Title="Як називається геометрична фігура українською?" Tags="|словотворення|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ClosedDate="2019-11-08T04:57:11.267" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5967" PostTypeId="1" CreationDate="2019-11-07T13:36:16.693" Score="4" ViewCount="149" Body="&lt;p&gt;Дізнався було я про існування аналога якогось слова в українській мові, чиє звучання дуже сподобалося. (Наприклад, слово &lt;em&gt;avenida&lt;/em&gt; у іспанській та португальській мовах - у ньому багато голосних і воно могло б замінити слово &lt;em&gt;проспект&lt;/em&gt;, що прийшло до нас з латинської ЧЕРЕЗ російську).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звичайно, якщо б я був відомим письменником чи поетом, то почав би використовувати це слово у своїх творах і з часом воно з'явилося б у вжитку в українській мові, згодом його б додали у словники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але маємо те, що маємо. Чи відомі вам приклади останніх років, коли якесь слово було повністю перезапозичене? Мені згадуються тільки пара &lt;em&gt;вертоліт&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;гелікоптер&lt;/em&gt;, але цій історії майже тридцять років вже. Спроби замінити радянсько-українське слово &lt;em&gt;міліціонер&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;міліціянта&lt;/em&gt; з диаспори, які відбувалися приблизно у той же час в середині 1990-х років, чомусь не мали успіху.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що робити, якщо є сильне бажання перезапозичити якесь слово? Звертатися до відомих письменників, поетів, журналістів з пропозицією використовувати це слово у своїх творах замість сталого? Те ж саме робити з ЛСД (лідерами суспільної думки) у соцмережах, а потім, якщо процес зрушить з місця, почати &quot;обробляти&quot; професійних філологів та видавників словників? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який має бути алгоритм?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1876" LastEditorUserId="1876" LastEditDate="2019-11-09T17:01:55.057" LastActivityDate="2020-01-30T18:46:04.403" Title="Чи можливо сьогодні перезапозичити слово іншомовного походження?" Tags="|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5968" PostTypeId="2" ParentId="3486" CreationDate="2019-11-09T14:26:57.363" Score="5" Body="&lt;p&gt;У законодавстві справді є поняття &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;п'яний вигляд&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - і воно відрізняється від поняття  &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;нетверезий стан&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/80731-10#n1904&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ст. 178&lt;/a&gt; Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає відповідальність за &lt;em&gt;появу в громадських місцях &lt;strong&gt;у п'яному вигляді&lt;/strong&gt;, що ображає людську гідність і громадську мораль&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У наступній (&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/80731-10#n1912&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;179&lt;/a&gt;) статті цього Кодексу йде мова про &lt;em&gt;перебування на роботі &lt;strong&gt;в нетверезому стані&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна згадати і &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/80731-10#n1918&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ст. 180&lt;/a&gt; КУпАПу, назва якої - &lt;em&gt;Доведення неповнолітнього до &lt;strong&gt;стану сп'яніння.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Складається враження, що законодавець свідомо вживає у цих статтях різні поняття.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Стан сп'яніння&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Існує &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z1413-15&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Інструкція&lt;/a&gt;, яка &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;визначає процедуру проведення огляду водіїв транспортних засобів на &lt;em&gt;стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп’яніння&lt;/em&gt; або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі – &lt;strong&gt;стан сп’яніння&lt;/strong&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, &lt;em&gt;стан сп’яніння&lt;/em&gt; тут - широке поняття, яке серед іншого включає &lt;em&gt;стан алкогольного сп’яніння&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, в Інструкції перелічені такі ознаки &lt;strong&gt;алкогольного сп’яніння&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;запах алкоголю з порожнини рота; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;порушення координації рухів;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;порушення мови; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;виражене тремтіння пальців рук;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;поведінка, що не відповідає обстановці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Нетверезий стан&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/322-08#n231&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ст. 40&lt;/a&gt; Кодексу законів про працю України:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір &#xA;  до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках:&lt;br&gt;&#xA;  7) появи на роботі в &lt;strong&gt;нетверезому стані&lt;/strong&gt;, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З цієї норми вбачається, що нетверезий стан - це, власне, стан алкогольного сп'яніння (як ми вже побачили, сп'яніння буває не лише алкогольним).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;П'яний вигляд&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Роз'яснення цього поняття можна знайти у журналі &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=neUjAQAAIAAJ&amp;amp;q=%D0%BF%27%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D1%83+%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D1%96+%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%BC%D1%83+%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%96&amp;amp;dq=%D0%BF%27%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D1%83+%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D1%96+%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%BC%D1%83+%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%96&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwib_oPp7NzlAhWCmIsKHTfRBXgQ6AEIOTAC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Держава і право&quot;&lt;/a&gt; за 2002 рік (випуск 18):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;П'яний вигляд&lt;/strong&gt; - зовнішня ознака, яка є наслідком уживання алкогольних напоїв і проявляється у поведінці особи, її ставленні до громадського порядку, оточуючих, зовнішньому вигляді. Необхідно враховувати при цьому, що особа в п'яному вигляді перебуває в певному стані, або своїми діями, поведінкою ображає людську гідність та громадську мораль. Інколи цей стан супроводжують: непристойні висловлювання, жести, викрики, настирливе приставання до громадян та інше; брудний, мокрий, розстібнутий одяг, неохайний зовнішній вигляд, що викликає відразу; втрата орієнтації, порушення координації рухів, втрата можливості самостійно пересуватись; втрата почуття сорому.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ось самі фрагменти з Google Books:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/giCne.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/giCne.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/YogBn.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/YogBn.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У цьому ж журналі застерігають від ототожнення нетверезого стану і п'яного вигляду:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/zbEK2.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/zbEK2.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/0oGOS.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/0oGOS.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/zvqbR.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/zvqbR.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;[...]&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/7Rhc0.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/7Rhc0.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Доступу до решти статті, де автор розвиває цю думку, у мене нема. Та з останнього фрагмента можна зрозуміти, що не кожен, хто вживав алкогольні напої, набуває &lt;em&gt;&quot;п'яного вигляду&quot;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Висновки&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Сп'яніння&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; може бути алкогольним, наркотичним, токсичним.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Нетверезий стан&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; - це стан алкогольного сп'яніння.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особа може перебувати у &lt;em&gt;нетверезому стані&lt;/em&gt; (стані алкогольного сп'яніння), але при цьому не мати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;п'яного вигляду&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, що ображає людську гідність і громадську мораль. Тобто поводитися більш-менш пристойно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Примітка:&lt;/em&gt; у ст. 180 КУпАП, очевидно, йде мова про доведення неповнолітнього до стану сп'яніння у вузькому значенні слова (алкогольне сп'яніння). За &lt;em&gt;незаконне введення в організм неповнолітнього наркотичних засобів&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;схиляння до вживання наркотичних засобів&lt;/em&gt; передбачена значно суворіша відповідальність (статті &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2341-14#n2187&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;314&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2341-14#n2194&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;315&lt;/a&gt; Кримінального кодексу).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastActivityDate="2019-11-09T14:26:57.363" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5969" PostTypeId="2" ParentId="5641" CreationDate="2019-11-09T18:34:54.827" Score="4" Body="&lt;p&gt;В українській мові є прямий відповідник німецького прислів'я:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чого Івась не навчиться, того й Іван не буде вміти.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Його &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=qsZIAAAAcAAJ&amp;amp;pg=PA117&amp;amp;dq=%D0%A7%D0%BE%D0%B3%D0%BE+%D0%86%D0%B2%D0%B0%D1%81%D1%8C+%D0%BD%D0%B5+%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B8%D1%82%D1%8C%D1%81%D1%8F,+%D1%82%D0%BE%D0%B3%D0%BE+%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD+%D0%BD%D0%B5+%D0%B1%D1%83%D0%B4%D0%B5+%D0%B2%D0%BC%D1%96%D1%82%D0%B8&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwi487bL0t3lAhWlw4sKHcvYAREQ6AEIPzAC#v=snippet&amp;amp;q=%D1%87%D0%BE%D0%B3%D0%BE%20%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%81%D1%8C%20%D0%BD%D0%B5%20%D0%BD%D0%B0%D1%83%D1%87%D0%B8%D1%86%D1%86%D1%8F&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знаходимо&lt;/a&gt; у збірнику &quot;Українські приказки, прислів'я, і таке інше&quot; М. Номиса 1864 року:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZksCv.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZksCv.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це ж прислів'я є у &lt;a href=&quot;http://labs.lnu.edu.ua/folklore-studies/wp-content/uploads/sites/3/2018/03/Etnografichnyj_zbirnyk_Tom_23_Lviv,1909_Haly%D1%81ko-ruski_narodni_prypovidky_tom02_vyp01.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;томі 2&lt;/a&gt; збірника &quot;Галицько-руські народні приповідки&quot; Івана Франка 1907 року (стор. 218)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ystDX.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ystDX.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Там само:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/XoK7X.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/XoK7X.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=vE8NAQAAMAAJ&amp;amp;dq=%D0%86%D0%B2%D0%B0%D1%81%D1%8C&amp;amp;focus=searchwithinvolume&amp;amp;q=%D0%86%D0%B2%D0%B0%D1%81%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пізніших публікаціях&lt;/a&gt; це прислів'я теж можна знайти, та й ґуґл видає безліч результатів (&lt;a href=&quot;http://www.aphorism.org.ua/subrazd.php?page=454&amp;amp;pages_block=31&amp;amp;rid=2&amp;amp;sid=16&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наприклад&lt;/a&gt;). Тому його можна і варто вживати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastActivityDate="2019-11-09T18:34:54.827" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5970" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5972" CreationDate="2019-11-13T11:49:17.000" Score="7" ViewCount="10476" Body="&lt;p&gt;Добрий день всім!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще з часів навчання в школі звикла, що вітання, наприклад, &quot;привіт&quot;, &quot;добрий день&quot; й інші відокремлюються знаком оклику. Теж саме в реченнях із &quot;дякую&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але нерідко в діловій переписці бачу на місці знаку оклику крапку. Більш того, кілька разів чула питання, чому я вживаю там знак оклику, і один раз таке вживання було сприйнято (зовім невірно), як обурення. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як, все ж, буде правильно? І чи варто позбутись знаків окликів взагалі при вітанні і подяці, якщо ті, хто їх читають, сприймають їх як &quot;крик&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2391" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-11-13T20:37:54.937" LastActivityDate="2019-11-14T09:36:58.880" Title="Крапка чи знак оклику при вітанні (подяці)?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5971" PostTypeId="2" ParentId="5970" CreationDate="2019-11-13T16:05:14.330" Score="5" Body="&lt;p&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. Бусел. 2005&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оклик&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Вигук, поклик, звертання, яким привертають чию-небудь увагу.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Голосний вигук, викрик, що виражає які-небудь почуття. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Рух, жест і т. ін., яким привертають чию-небудь увагу.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо на письмі потрібно позначити оклик, то використовують знак оклику.&#xA;Наприклад, коли описуються, що людина привіталася з одного боку вулиці на інший, то можливо написати:&#xA; - Привіт!&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Немає доказів того, що якщо біля привітання стоїть знак оклику, то це обов'язково означає обурення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2019-11-14T09:36:58.880" LastActivityDate="2019-11-14T09:36:58.880" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5972" PostTypeId="2" ParentId="5970" CreationDate="2019-11-13T20:40:31.040" Score="6" Body="&lt;p&gt;Однозначну відповідь щодо того, чи &lt;em&gt;правильно&lt;/em&gt; ставити знак оклику після привітання та подяки, знайти важко. У всякому разі, цей знак можна ставити після &lt;em&gt;звертання&lt;/em&gt; у діловому листуванні - і тут він зовсім не означатиме крик. Думаю, цей випадок можна було би поширити також на привітання чи подяку. Детальніше - далі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український правопис&lt;/a&gt; 2019 року подає нам загальне правило (п. 1 § 157 на стор. 164), за яким знак оклику ставимо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У кінці речення, що вимовляється з окличною інтонацією.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par117&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;попередній версії правопису&lt;/a&gt; це правило звучало ще лаконічніше: знак оклику ставиться:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У кінці окличного речення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oklychnyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словником української мови&lt;/a&gt; (СУМ-11):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Окличне речення&lt;/strong&gt; — речення, яке виражає емоціонально-вольові прояви того, хто говорить, і вимовляється з підвищеною інтонацією.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Підвищена інтонація&lt;/em&gt; - це необов'язково &lt;em&gt;крик&lt;/em&gt;. Наприклад, у книжці &quot;Культура ділового мовлення&quot; Алли Коваль (1977) &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=iNITAQAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%B4%D1%96%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B5+%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%BB%D0%BA%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BA+%D0%BE%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D1%83&amp;amp;dq=%D0%B4%D1%96%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B5+%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%BB%D0%BA%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%BA+%D0%BE%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D1%83&amp;amp;hl=en&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=0ahUKEwiBov7L4-flAhUwl4sKHcLYBegQ6AEIKTAA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;йдеться&lt;/a&gt; про вживання знака оклику при звертаннях:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Знак оклику після звертання до службової особи вказує на те, що фактові звертання надається особливого значення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про обурення чи будь-яку іншу негативну емоцію тут мова не йде. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, в &lt;a href=&quot;http://umo.edu.ua/images/content/depozitar/navichki_pracevlasht/dilove_spilkuv_1.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;новіших посібниках&lt;/a&gt; теж є згадки про знак оклику при звертаннях в діловому спілкуванні (стор. 133):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У діловій кореспонденції у звертанні до офіційної особи використовують&#xA;  офіційні форми ввічливості: шановний, високошановний, вельмишановний.&#xA;  Після звертання ставлять кому, а текст починають з малої літери. Якщо&#xA;  ж звертання завершуються знаком оклику, текст починається з абзацу і з&#xA;  великої літери.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схожі міркування, а також порівняння з іншими мовами &lt;a href=&quot;http://kizman-tehn.com.ua/wp-content/uploads/2017/09/SuchasniDiloviPapery.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;знаходимо&lt;/a&gt; у посібнику &quot;Сучасні ділові документи та папери&quot; В. Садовничої 2018 року (стор. 323):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/jrgny.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/jrgny.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, для української мови характерний знак оклику після звертань - навіть у діловому листуванні. Якогось негативного забарвлення він тут не несе.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окрім цього, якщо &lt;a href=&quot;https://webpen.com.ua/pages/Morphology_constant_leng_parts/exclamation_characteristic_spelling.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;довіряти&lt;/a&gt; сайту &quot;Тренажер з правопису української мови&quot;, то слова, які виражають привітання чи подяку - це вигуки. Так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;За значенням &lt;strong&gt;вигуки&lt;/strong&gt; поділяються на емоційні, спонукальні, застиглі&#xA;  формули спілкування та звуконаслідувальні слова.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;strong&gt;Застиглі формули спілкування&lt;/strong&gt; виражають привітання, пробачення, подяку, побажання, божбу, прокльон, лайку тощо: &lt;em&gt;добридень, спасибі,&#xA;  до побачення, на добраніч, дякую, будь ласка, прошу, пробачте,&#xA;  вибачте, даруйте, прощайте, щасливо, помагайбі, їй-богу, чорт би його&#xA;  взяв, хай йому грець.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;em&gt;&quot;коли вигук на початку речення вимовляється з окличною інтонацією, то після нього ставиться знак оклику&quot;&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З цього можна зробити висновок, що слова як-от &quot;добрий день&quot; чи &quot;дякую&quot; мають ознаки вигуку і можуть вимовлятися з окличною інтонацією, а значить після них можна ставити знак оклику.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знову ж таки, однозначно ствердної відповіді на це питання дати важко і, можливо, хтось інший дійде тут інших висновків.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastActivityDate="2019-11-13T20:40:31.040" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5973" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5977" CreationDate="2019-11-14T19:02:19.497" Score="4" ViewCount="3002" Body="&lt;p&gt;Як відмінюється слово снігур?&#xA;Чи правильно я вважаю, що це іменник другої відміни твердої групи (так подано у новому правописі)? І в такому разі в орудному відмінку має бути &quot;снігуром&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2393" LastActivityDate="2019-11-16T13:35:38.710" Title="Відмінювання слова &quot;снігур&quot;" Tags="|правопис|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5974" PostTypeId="1" CreationDate="2019-11-14T19:19:53.863" Score="3" ViewCount="322" Body="&lt;p&gt;Який україніський відповідник до слова &quot;Соискатель&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Потрібен аналог англійського &quot;Job seeker&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1515" LastActivityDate="2019-12-15T11:01:55.223" Title="Український відповідник до слова &quot;Соискатель&quot;" Tags="|відповідник|аналог|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5976" PostTypeId="2" ParentId="5974" CreationDate="2019-11-15T10:56:18.837" Score="1" Body="&lt;p&gt;Аналогом англійського буде - шукач роботи. Використовується словосполучення на сайті &lt;a href=&quot;https://www.work.ua/articles/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.work.ua/articles/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2395" LastActivityDate="2019-11-15T10:56:18.837" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5977" PostTypeId="2" ParentId="5973" CreationDate="2019-11-16T13:35:38.710" Score="5" Body="&lt;p&gt;Як за &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;новим правописом&lt;/a&gt; (§ 67), так і за &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par45&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;попередньою його версією&lt;/a&gt; (§ 45), &lt;em&gt;&lt;strong&gt;снігур&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; - це справді іменник чол. роду другої відміни твердої групи. За оновленим правописом (§ 85):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В орудному відмінку однини іменники другої відміни мають закінчення -ом, -ем (-єм) і -ям, -им.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Закінчення -&lt;strong&gt;ом&lt;/strong&gt; мають усі іменники чол. та середн. роду твердої групи [...]&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А значить в орудному відмінку &lt;em&gt;снігур&lt;/em&gt; має закінчення &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ом&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До речі, Правопис 2019 р. зауважує (§ 67), що іменники &lt;em&gt;звір, комар, снігур&lt;/em&gt; у називному відмінку множини мають закінчення м’якої групи: &lt;em&gt;звірі, комарі, снігурі&lt;/em&gt;. Як правило, іменники другої відміни твердої групи в цьому випадку мають закінчення &lt;em&gt;-и&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;дуб - дуби, двір - двори&lt;/em&gt;). &lt;em&gt;Звір, комар, снігур&lt;/em&gt; тут виступають як винятки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак жодних винятків для іменника &lt;em&gt;снігур&lt;/em&gt; в орудному відмінку однини правопис не подає. А отже цей іменник мав би відмінюватись тут за загальним правилом - з закінченням &lt;em&gt;-ом&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті slovnyk.ua ми &lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D1%83%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бачимо&lt;/a&gt; саме такий зразок відмінювання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ze9xg.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ze9xg.png&quot; alt=&quot;om&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Словники України&amp;quot; on-line&lt;/a&gt; чомусь подають зразок відмінювання &lt;em&gt;снігура&lt;/em&gt; із &lt;em&gt;-ем&lt;/em&gt; в орудному відмінку:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/aSDsu.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/aSDsu.png&quot; alt=&quot;em&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У будь-якому разі, в літературі можна частіше натрапити на форму &lt;em&gt;снігуром&lt;/em&gt; (уривки з &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?biw=1368&amp;amp;bih=625&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;sxsrf=ACYBGNQAuBawnBHvjV-l8aadBEY-zWz3pQ%3A1573911103275&amp;amp;ei=P_rPXd3BEPKwrgSjwZm4Dg&amp;amp;q=%22%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D1%83%D1%80%D0%BE%D0%BC%22&amp;amp;oq=%22%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D1%83%D1%80%D0%BE%D0%BC%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...15616.15923.0.16654.2.2.0.0.0.0.110.215.0j2.2.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.0.0....0.Db0Z0T4Znbc&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google Books&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/SFdOe.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/SFdOe.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/QN83E.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/QN83E.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/uJR4x.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/uJR4x.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZlRjk.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZlRjk.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/TIUXZ.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/TIUXZ.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще більше результатів є з відмінюванням прізвища &lt;em&gt;Снігур&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;Снігуром&lt;/em&gt;. Якщо шукати в Google Books &lt;em&gt;&amp;quot;снігурем&amp;quot;&lt;/em&gt;, то результатів &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?biw=1368&amp;amp;bih=625&amp;amp;tbm=bks&amp;amp;sxsrf=ACYBGNS8NLEptzzCLZewBddhuWEHRkYOzw%3A1573911050413&amp;amp;ei=CvrPXdz1GJKNrwTuyb-wAQ&amp;amp;q=%22%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D1%83%D1%80%D0%B5%D0%BC%22&amp;amp;oq=%22%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B3%D1%83%D1%80%D0%B5%D0%BC%22&amp;amp;gs_l=psy-ab.3...51026.51267.0.51482.2.2.0.0.0.0.139.238.1j1.2.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.0.0....0.a8JsGdu_URc&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бачимо&lt;/a&gt; значно менше.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-11-16T13:35:38.710" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5979" PostTypeId="2" ParentId="5863" CreationDate="2019-11-17T12:27:22.877" Score="3" Body="&lt;p&gt;Також може підійти уривок з &lt;a href=&quot;http://abetka.ukrlife.org/skyba.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;понурого віршика&lt;/a&gt; Романа Скиби:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Плаче свинка - все намарно.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;Всюди сум і в небі хмарно.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-11-17T12:27:22.877" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5980" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5984" CreationDate="2019-11-17T21:00:03.913" Score="9" ViewCount="2778" Body="&lt;p&gt;Останнім часом часто стикаюся з тим, що уникають вживання виразу &quot;річниця смерті&quot;, а саме для згадування дати смерті вживають &quot;роковини&quot;. Хоча Словник Української мови подає практично однакові плумачння цих слів.&#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rokovyny&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;роковини&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/richnycja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;річниця&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи має зміст саме так застосовувати ці слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2393" LastActivityDate="2019-11-20T20:47:48.103" Title="Роковини і річниця" Tags="|синоніми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5981" PostTypeId="1" CreationDate="2019-11-18T10:19:30.240" Score="10" ViewCount="418" Body="&lt;p&gt;Можливо це не те місце, де можна писати про такі речі, але це єдине з відомих мені місць де допомагають на подібні теми.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, &lt;strong&gt;site, або сайт&lt;/strong&gt;. Цікаве слово, яке вже намертво прижилося в нашій мові і претендує на закріплення у словнику. Але чи правильно це?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я вважаю, що ця претензія на місце у словнику є хибною і помилкою (або якщо хочете: відсутністю достатніх знань, некомпетентність. Про що переконуюся щодня все більше) тих людей, які займаються перекладом цих комп'ютерних термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Подібне використання говіркових слів погіршує розуміння того, що відбувається насправді в подіях, які ці слова описують. Приховує. Приховує через нерозуміння чи погане розуміння іноземних слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене цікавить ваша думка щодо цього.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поясню свою точку зору. Якщо прочитати значення слова site в англійському довіднику, то це:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A site is a piece of ground that is used for a particular purpose or&#xA;  where a particular thing happens.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;The site of an important event is the place where it happened.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;A site is a piece of ground where something such as a statue or&#xA;  building stands or used to stand.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/web&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По суті своїй означає &quot;ділянка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За своєю логікою це слово збігається за значенням введеного слова &quot;сайт&quot;, а точніше web site, а ще точніше &quot;ділянка павутини&quot;. І тут все збіглося до купи. Усе зрослося в голові. Усе прояснилося. Це той момент, коли розумієш: &quot;Чому раніше про це не подумав?&quot;. Тобто якби одразу перекладали усе правильно, то і літературу читати було б легше. І простіше пояснювати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Уявіть павутину дротів, в якій є купа точок з'єднань. (Ну взагалі, зможете знайти зображення павутини в інтернеті.) І на цій павутині є ділянки, в яких є певна інформація для читання. Ділянки мають свої адреси. Ділянкам можна змінювати адреси. Для доступу до ділянок використовуються служби, які забезпечують передачу даних для читання у правильному вигляді (протоколі).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Суть запитання у тому, чи правий я чи ні у тому, що: &lt;strong&gt;web site - це ділянка павутини&lt;/strong&gt;? Тобто в даному випадку можна використати прямий переклад.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На вільну тему: Чи вже настав той час, коли запізно донести правильно думку про переклад слова?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ознайомився з цією &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3713/%D0%A7%D0%B8-%D1%94-%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%BC%D0%BE%D0%BC-%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%81%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%96%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5%D1%82-%D1%81%D0%B0%D0%B9%D1%82&quot;&gt;відповіддю&lt;/a&gt;. Тобто в даному випадку інтернет-сайт - це  ділянка міжмережжя (це точніше описує речі та зв'язки і відповідає англійському словосполученню internet site). Просто як по маслу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також підтверджується моє бачення перекладу в &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/questions/297984/site-vs-website&quot;&gt;цій&lt;/a&gt; відповіді. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;so saying I visited their site could mislead the hearer to think I had&#xA;  visited a physical location rather than an electronic one&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Отже, коли кажу я відвідав їх site (ділянку), то це може ввести в оману слухача, бо вважається як я відвідав фізичне місце, а не електронне.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2019-11-24T08:20:37.523" LastActivityDate="2020-03-01T08:18:55.900" Title="Site, сайт чи все ж ділянка?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5982" PostTypeId="2" ParentId="157" CreationDate="2019-11-18T22:25:33.127" Score="0" Body="&lt;p&gt;З точки зору біології цей вислів є цілком нормативним. Якщо ви хочете пояснити значення терміна &quot;зомління&quot;, ви можете вживати словосполучення &quot;втратити свідомість&quot;, це буде абсолютно правильно. Ви плутаєте сам термін і значення цього терміну. Рос. потерять сознание, українською - втратити свідомість. А ось сам процес втрати свідомості називається непритомність або зомління (рос. обморок). Тобто рос. упасть в обморок - укр. знепритомніти. Рос. потерять сознание - укр. втратити свідомість. І де тут схожість? Кожне слово має свій відповідник. Що за нісенітниця? Хіба в українській мові не можна вживати слова в переносному значенні? Слово &quot;втратити&quot; може мати не тільки пряме значення, можна &quot;втратити&quot; не тільки якийсь предмет, але і пам'ять, мову, свідомість і т.д.   &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/vpOuv.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/vpOuv.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/yPTEx.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/yPTEx.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2399" LastEditorUserId="2399" LastEditDate="2019-11-18T22:34:01.600" LastActivityDate="2019-11-18T22:34:01.600" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5983" PostTypeId="2" ParentId="5778" CreationDate="2019-11-20T10:17:16.383" Score="4" Body="&lt;p&gt;У словниках дійсно мало інформації щодо цього слова, тому насмілюся озвучити свою думку з цього приводу, адже це слово постійно вживається принаймні у мене на роботі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я вважаю, що в даному випадку можна вдатися до аналогій. Наприклад, англійське слово &lt;code&gt;manipulate&lt;/code&gt; перекладається на українську як &lt;code&gt;маніпулювати&lt;/code&gt;. Тому особисто для мене природнім є перекласти &lt;code&gt;escalate&lt;/code&gt; як &lt;code&gt;ескалювати&lt;/code&gt;. Так само слово &lt;code&gt;escalation&lt;/code&gt; я б переклав як &lt;code&gt;ескаляція&lt;/code&gt;, аналогічно до того ж слова &lt;code&gt;маніпуляція&lt;/code&gt;, а також &lt;code&gt;вентиляція&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;апеляція&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;апелювати&lt;/code&gt;), &lt;code&gt;інсталяція&lt;/code&gt; (&lt;code&gt;інсталювати&lt;/code&gt;) тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1922" LastActivityDate="2019-11-20T10:17:16.383" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5984" PostTypeId="2" ParentId="5980" CreationDate="2019-11-20T20:47:48.103" Score="8" Body="&lt;p&gt;Справді, &lt;strong&gt;СУМ-11&lt;/strong&gt; подає однакове визначення &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/richnycja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;річниці&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/rokovyny&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;роковин&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Календарна дата, коли закінчується ще один рік від початку якої-небудь події.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окремо зазначено, що &lt;em&gt;роковини&lt;/em&gt; - це:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;День народження, іменини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Борис Рогоза&lt;/strong&gt; в &quot;Уроках державної мови&quot; цитує СУМ-11 та &lt;a href=&quot;http://mova.kreschatic.kiev.ua/64.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зауважує&lt;/a&gt;, що &lt;em&gt;роковини&lt;/em&gt; - це також &lt;em&gt;день смерті&lt;/em&gt;, хоч і в тлумачних словниках це значення окремо не виділяється. Автор рубрики зазначає, що &lt;em&gt;річниця&lt;/em&gt; - це те ж, що і &lt;em&gt;роковини&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Проф. Пономарів&lt;/strong&gt; також &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2014/10/141014_ponomariv_blog32_ko&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вважає&lt;/a&gt; ці слова синонімами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Календарна дата, коли закінчується ще один рік від початку якоїсь події, в українській мові має два лексичні позначення: &lt;em&gt;роковини&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;річниця&lt;/em&gt;. У слова &lt;em&gt;роковини&lt;/em&gt; давніша традиція вживання в українській мові. [...] Слово &lt;em&gt;річниця&lt;/em&gt; з'явилося пізніше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як синоніми ці слова подає &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайт&lt;/a&gt; &quot;Словники України&quot; on-line:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;РІЧНИ́ЦЯ&lt;/strong&gt; (календарна дата, коли закінчується рік від якоїсь події); &lt;strong&gt;РОКОВИ́НИ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ЮВІЛЕ́Й&lt;/strong&gt; (така дата, перев. обчислювана десятиріччями, століттями тощо). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вживання саме слова &lt;em&gt;роковини&lt;/em&gt; щодо чиєїсь смерті, мабуть, пов'язане з церковним значенням цього слова. Так, за &lt;strong&gt;Словником церковно-обрядової термінології&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/43/53408/295051.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;роковини&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; - це:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Заупокійне богослужіння в річницю смерті; &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Поминальний день - річниця смерті.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В мережі &lt;a href=&quot;https://chas.cv.ua/ukrnet/31246-rchnicya-chi-rokovini.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;можна знайти&lt;/a&gt; приклади протиставлення &lt;em&gt;річниці&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;роковин&lt;/em&gt; як чогось позитивного та негативного:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Інакше наші нащадки не будуть святкувати чергові річниці Революції Гідності, а із сумом згадуватимуть її роковини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інший приклад - &lt;a href=&quot;https://zik.ua/news/2015/06/02/richnytsya_chy_rokovyny_594976&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто словники та мовознавці, зазвичай, не розрізняють слів &lt;em&gt;роковини&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;річниця&lt;/em&gt; і вважають їх синонімами. Обидва слова можуть означати ще один рік після якоїсь події, в тому числі дня народження чи дня смерті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак у певному контексті слово &lt;em&gt;роковини&lt;/em&gt; може означати саме річницю смерті чи якоїсь сумної події. Водночас, сказати &lt;em&gt;річниця смерті&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;роковин&lt;/em&gt; не буде помилкою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2328" LastActivityDate="2019-11-20T20:47:48.103" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5985" PostTypeId="2" ParentId="3141" CreationDate="2019-11-21T00:20:05.320" Score="-3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Тому ми кажемо, наприклад, Брейгель (прізвище живописця), бо так у Росії. Але, наприклад, у Німеччині ніхто не зрозуміє, кого маємо на увазі. Там прізвище звучить як Бройгель&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До чого тут Німеччина? Брейгель - голландець. І вимовляють це слово там так &lt;a href=&quot;https://ru.forvo.com/search/Bruegel/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ru.forvo.com/search/Bruegel/&lt;/a&gt; .&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Це не моя суб'єктивна думка. Це факт, який маємо сприймати &quot;as is&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.P.S. До речі, &quot;Євген&quot; там (у Німеччині) вимовляють як &quot;Ойґен&quot;, а &quot;євро&quot; - як &quot;ойро&quot;, &quot;Європа&quot; (&quot;Европа&quot;) - &quot;Ойропа&quot;. Ми маємо на це якось реагувати, у контексті мовної реформи?&#xA;Є певні межі розумного, за які виходити не можна, за якими реформа перетворюється на експеримент над суспільством.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2405" LastEditorUserId="2405" LastEditDate="2019-11-21T09:16:09.687" LastActivityDate="2019-11-21T09:16:09.687" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5988" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="5992" CreationDate="2019-11-22T08:25:41.030" Score="8" ViewCount="1175" Body="&lt;p&gt;I'm looking for a Ukrainian idiom which would mean the same as the English &quot;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/on-ones-last-legs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;on one's last legs&lt;/a&gt;.&quot; Here is the context:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;By then, the Soviet Union was &lt;strong&gt;on its last legs&lt;/strong&gt;; it would be dissolved the following year.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is there an idiom which could be used like this? If there isn't, a phrase which would sound natural would be greatly appreciated. Thank you for your help!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1739" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-11-22T09:33:24.113" LastActivityDate="2019-11-23T02:34:25.267" Title="A Ukrainian idiom meaning &quot;on one's last legs&quot;" Tags="|переклад|from-english|фразеологізми|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5989" PostTypeId="2" ParentId="5988" CreationDate="2019-11-22T09:29:24.100" Score="6" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дихати на ладан&lt;/strong&gt; (lit. &lt;em&gt;to breathe on a Frankincense&lt;/em&gt;) or &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ladan&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;дбати про ладан та домовину&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;to care of Frankincense and a coffin&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ладан&lt;/a&gt; or &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Frankincense&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Frankincense&lt;/a&gt; is an aromatic incense used in Orthodox Christian churches to anoint a dead&amp;nbsp;man during a memorial service.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Hence, saying that something is &quot;{already} breathing on a Frankincense&quot; means it is already half way in a coffin.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Also, one can say &lt;strong&gt;однією ногою у труні&lt;/strong&gt; which is literally &quot;one leg in a coffin&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2019-11-22T09:29:24.100" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5990" PostTypeId="2" ParentId="5988" CreationDate="2019-11-22T09:36:47.297" Score="8" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&#xA;        &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?highlight=on&amp;w=on+one%27s+last+legs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&#xA;            Довідник англійських, німецьких та українських ідіом і виразів&amp;nbsp;&amp;mdash; 2005&#xA;        &lt;/a&gt;&#xA;        (Шерік&amp;nbsp;А.Д., Савічук&amp;nbsp;В.Я., Старко&amp;nbsp;В.Ф.)&#xA;    &lt;/p&gt;&#xA;    &lt;hr&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&lt;b&gt;to be on one’s last legs&lt;/b&gt;&lt;/p&gt;&#xA;    &lt;p&gt;auf dem letzten Loch pfeifen, nicht mehr lange mitmachen&lt;/p&gt;&#xA;    &lt;p&gt;бути смертельно втомленим, вмирати, &lt;i&gt;дихати на ладан&lt;/i&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;    &lt;p&gt;&#xA;        &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=22441&amp;page=767&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;СУМ в 20 книгах: дихати&quot;&gt;&#xA;            &lt;b&gt;(6) На ла́дан (&lt;i&gt;рідко&lt;/i&gt; на часни́к) ди́хати:&lt;/b&gt;&#xA;        &lt;/a&gt;&#xA;    &lt;/p&gt;&#xA;    &lt;ol&gt;&#xA;        &lt;li&gt;&#xA;            &lt;p&gt;&#xA;                бути безнадійно хворим, близьким до смерті; помирати.&#xA;            &lt;/p&gt;&#xA;            &lt;p&gt;&#xA;                &lt;i&gt;[Флорентієць:] Він вже старий. Він дихає на ладан&lt;/i&gt; (М.&amp;nbsp;Костомаров); &lt;i&gt;[Тарас:] Багато вже не стало тих, що воювали вмісті [разом] ви!.. Один Кадило ще живий, та й той на ладан дише&lt;/i&gt; (І.&amp;nbsp;Карпенко-Карий); &lt;i&gt;Знає толк на травах [знахарка]. Колись мій батько на ладан дихав, а вона дала йому настойку на якомусь корені&amp;nbsp;– і пішов старий&lt;/i&gt; (М.&amp;nbsp;Стельмах); &lt;i&gt;Давно уже говорили, що Лисун [дід] на часник дише, а він усе хрипів у землянці своїй&lt;/i&gt; (В.&amp;nbsp;Дрозд);&#xA;            &lt;/p&gt;&#xA;        &lt;/li&gt;&#xA;        &lt;li&gt;&#xA;            &lt;p&gt;&#xA;                бути зношеним; розвалюватися, розпадатися від довгого користування.&#xA;            &lt;/p&gt;&#xA;            &lt;p&gt;&#xA;                &lt;i&gt;А в лаві колія стара на ладан просто дише. От і виходить&amp;nbsp;– на-гора півнорми і не більше&lt;/i&gt; (П.&amp;nbsp;Дорошко);&#xA;            &lt;/p&gt;&#xA;        &lt;/li&gt;&#xA;        &lt;li&gt;&#xA;            &lt;p&gt;&#xA;                бути близьким до припинення свого існування.&#xA;            &lt;/p&gt;&#xA;            &lt;p&gt;&#xA;                &lt;i&gt;&lt;b&gt;Австрія на ладан дихає…&lt;/b&gt; Скрізь нас молотять, аж пір'я летить&lt;/i&gt; (С.&amp;nbsp;Масляк, пер. з&amp;nbsp;тв. Я.&amp;nbsp;Гашека);&#xA;            &lt;/p&gt;&#xA;        &lt;/li&gt;&#xA;    &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-11-22T09:42:29.440" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5991" PostTypeId="2" ParentId="5988" CreationDate="2019-11-22T12:19:00.617" Score="5" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53407/360801.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;На останню прясти. Прясти на тонку (на тонке).&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Бути тяжко хворим; бути при смерті.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Не забув Клим про хвору Соломію. Вже ні за що не береться, на тонке пряде (М. Рудь).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Ставати непридатним для використання.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— У тебе вже кофта на тонку пряде, а у Василя сорочка розлізлася (З журналу).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53394/356206.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вали́тися (па́дати) від ві́тру.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Бути знесиленим, дуже виснаженим, слабим. А як вийду за ворота, — Од вітру валюся (П. Чубинський);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тільки тінь з його осталась.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Не їсть — лише дивиться.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Уже на нього собаки давно часник товчуть.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-11-23T02:34:25.267" LastActivityDate="2019-11-23T02:34:25.267" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5992" PostTypeId="2" ParentId="5988" CreationDate="2019-11-22T19:10:55.833" Score="4" Body="&lt;p&gt;Another possible idiomatic expression: &#xA;&lt;em&gt;бути при останньому подиху&lt;/em&gt; &#xA;(literally: to be on the last breath).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2407" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-11-22T19:24:09.867" LastActivityDate="2019-11-22T19:24:09.867" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5993" PostTypeId="2" ParentId="4232" CreationDate="2019-11-23T12:49:54.300" Score="0" Body="&lt;p&gt;Якщо звернутись до мови &lt;em&gt;оригіналу&lt;/em&gt;, то це буде щось на кшталт &lt;em&gt;render mathematical captcha&lt;/em&gt; або ж &lt;em&gt;renering of mathematical capthca&lt;/em&gt;. Можна звернутись до &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=rendering&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u&lt;/a&gt; де маємо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;rendering&lt;/strong&gt; = відтворення (зображення), візуалізація, формування зображення, рендеринг&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;відтворення капчі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;візуалізація капчі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;формування зображення капчі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;рендеринг капчі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-11-23T12:49:54.300" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5994" PostTypeId="2" ParentId="5047" CreationDate="2019-11-24T11:26:48.247" Score="3" Body="&lt;p&gt;Спочатку розберемося з тим, що треба перекласти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/self_2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Self&lt;/a&gt;- is used to form words which indicate that you do something&#xA;  to yourself or by yourself.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/loathe&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;loathe&lt;/a&gt; - If you loathe something or someone, you dislike them&#xA;  very much. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/loathing&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Loathing&lt;/a&gt; - is a feeling of great dislike and disgust.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;If someone feels &lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/self-loathing&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;self-loathing&lt;/a&gt;, they feel great dislike and disgust&#xA;  for themselves.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знаходимо відповідник зі словника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D0%B0%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сам&lt;/a&gt; - Уживається для позначення особи, яка діє, виконує щось&#xA;  особисто.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%97%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D0%B0%D0%B3%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зневага&lt;/a&gt; - цілковита байдужість до кого-, чого-небудь, відсутність&#xA;  турботи, піклування про когось, щось.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D0%B0%D0%B3%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Самозневага&lt;/a&gt; - зневага до самого себе.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Від себе додам, що варто звернути увагу на &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/28.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;складні слова&lt;/a&gt;. Не думаю, що усі складні слова прописані у словниках. Їх можна, в залежності від змісту, підібрати дуже і дуже багато. Наприклад, самонелюбов, самоогида (disgust - огида), самообрида, самовідраза які теж можуть збігатися за значенням.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2019-11-24T11:26:48.247" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5996" PostTypeId="2" ParentId="4232" CreationDate="2019-11-25T17:34:12.147" Score="0" Body="&lt;p&gt;Читаємо англійський словник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;When you &lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/draw&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;draw&lt;/a&gt;, or when you draw something, you use a pencil or pen to produce a picture, pattern, or diagram.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли ви draw чи коли ви draw щось, то ви використовуєте олівець чи ручку, щоб виробити картину, закономірність чи діаграму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;A &lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/drawing&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;drawing&lt;/a&gt; is a picture made with a pencil or pen.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;drawing&lt;/strong&gt; - це картина створена за допомогою олівця чи ручки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А тепер наші&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МАЛЮВА́ТИ&lt;/a&gt; - Зображувати кого-, що-небудь на площині олівцем, пером,&#xA;фарбами і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МАЛЮ́НОК&lt;/a&gt; - Зображення предмета на площині, зроблене олівцем, пером, фарбами і т.&#xA;ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://%D0%A2%D0%B5%20%D1%81%D0%B0%D0%BC%D0%B5,%20%D1%89%D0%BE%20%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8E%CC%81%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;МАЛЮВА́ННЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - Те саме, що малю́нок&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А тепер щодо CAPTCHA&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Captcha is an abbreviation for 'completely automated public Turing&#xA;test to tell computers and humans apart'.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Цілком автоматична прилюдна перевірка Тюрінга, щоб відрізнити комп'ютерів від людей.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо коротко, то це перевірка Тюрінга.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Повертаємося до &amp;quot;Треба перекласти вираз &amp;quot;Отрисовка математической капчи&amp;quot;.&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На основі контрольного слова перевірка можна описати таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Створюємо картинку з заплутаним виглядом (зображенням) чисел (або з заплутаним виглядом математичних дій, якщо на картинці є математичні дії) для &lt;strong&gt;CAPTCHA&lt;/strong&gt; (для цілком автоматичної прилюдної перевірки ....).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Властивостями заплутування є:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;зміна розміру і кута нахилу цифр;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або методи заплутування:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;накладання ліній, або інших фігур;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;розмивання;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;заплутування кольорами;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="-1" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-11-25T17:47:35.070" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5997" PostTypeId="1" CreationDate="2019-11-25T18:17:07.017" Score="4" ViewCount="3691" Body="&lt;p&gt;Які є переваги та недоліки використання запозичених слів, коли існують загальновживані відповідники української мови? Чи варто намагатися вживати лише питомо українські слова?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклади таких слів:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Індиферентний — Байдужий.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Заангажований — Упереджений.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1177" LastEditorUserId="1177" LastEditDate="2019-11-25T18:44:24.960" LastActivityDate="2019-12-21T20:12:07.890" Title="Переваги та недоліки вживання запозичених слів, які мають українські відповідники?" Tags="|вживання-слів|запозичені-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5998" PostTypeId="2" ParentId="5807" CreationDate="2019-11-25T18:28:31.297" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;A &lt;a href=&quot;https://techterms.com/definition/command_line_interface&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;command line interface&lt;/a&gt; (or CLI) is a text-based interface used for&#xA;  entering commands.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сполучення (сполука, сполучник) за допомогою наказового рядка - це текстове сполучення, що використовується для введення наказів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;a &lt;a href=&quot;https://techterms.com/definition/shell&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;shell&lt;/a&gt; is a software program that interprets commands from the&#xA;  user so that the operating system can understand them and perform the&#xA;  appropriate functions&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оболонка - це прикладна програма яка перетворює накази від користувачів таким чином, щоб операційна система могла їх зрозуміти і виконувати відповідні функції.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто «command-line shell» - це &lt;strong&gt;оболонка зі сполученням за допомогою наказового рядку&lt;/strong&gt;, або коротше &lt;strong&gt;оболонка з текстовим наказом&lt;/strong&gt;, або ще коротше &lt;strong&gt;текстова оболонка&lt;/strong&gt;, якщо дуже хочеться пропустити вид тексту, який вказують.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2019-12-13T13:20:15.627" LastActivityDate="2019-12-13T13:20:15.627" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="5999" PostTypeId="2" ParentId="5981" CreationDate="2019-11-26T20:59:02.920" Score="6" Body="&lt;h2&gt;← Зерна — Полова →&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Маємо три варіанти: site, сайт, ділянка. Одразу доведеться розрізнити пару речей:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Слова site в українській мові бути не може. Українська мова кирилічна.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Станом на сьогодні&lt;/em&gt; жодне зі &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?page=773&amp;amp;searchWord=%D0%B4%D1%96%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%BA%D0%B0&amp;amp;wordid=22692&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;значень&lt;/a&gt; слова ділянка не пасує на &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/veb-sajt&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;означення&lt;/a&gt; &amp;quot;сукупності взаємопов'язаних посиланнями та змістом веб-сторінок, опублікованих та підтримуваних певною особою, групою осіб чи організацією з метою поширення чи обміну інформацією&amp;quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Найновіший СУМ у 20-ти томах на позначення такої сукупності &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/expl/?wordid=182272&amp;amp;page=264&amp;amp;searchWord=%D0%B2%D0%B5%D0%B1#lid_182272&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;фіксує&lt;/a&gt; слова: &lt;strong&gt;сайт; веб-сайт&lt;/strong&gt;. Отже &lt;em&gt;станом на сьогодні&lt;/em&gt; лиш ці два слова надаються до позначення такої сукупності.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Отже слово &amp;quot;сайт&amp;quot; не &amp;quot;претендує на місце у словнику&amp;quot;, воно його там вже займає, це найновіша норма української мови.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h2&gt;До компетентності укладачів словників&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зворотнє питання: чим вимірюється компетентність? Дозволю собі нахабність і скажу, що вона вимірюється орієнтуванням тих, хто перекладає, у способах запозичення слів з іншої мови та їхнього перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сходімо за цим &lt;a href=&quot;http://www.macmillandictionaries.com/MED-Magazine/March2006/36-New-Word-Neologisms.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;посиланням&lt;/a&gt; і подивимось на те, як можуть запозичуватися слова з анґлійської в інші мови. Виділимо такі способи:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Транслітерація - механічна передача тексту й окремих слів, які записані однією графічною системою, засобами іншої графічної системи при другорядній ролі звукової точності, тобто передача однієї писемності літерами іншої.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Адаптація форми, але зміна змісту (слово залишається те саме, але його смисл у мові-реципієнті змінюється). Адаптація - передача слова із змінами, наприклад, морфолоґічними.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Повна адаптація форми і змісту.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пошук відповідників у мові-реципієнті (це той варіант, який найбільше цікавить вас, до міжнародної практики такого пошуку я повернуся наприкінці відповіді).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бачимо, що запозичення іноземних слів через транслітерацію і адаптацію, а не через пошук відповідника, відбувається й переважає у багатьох мовах. Отже не можемо стверджувати нічого про компетентність фахівців, що запозичують іноземні слова через транслітерацію і адаптацію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Подібне використання говіркових слів погіршує розуміння того, що відбувається насправді в подіях, які ці слова описують. Приховує. Приховує через нерозуміння чи погане розуміння іноземних слів.&amp;quot; - це лише ваша думка. Я також вважаю, що треба знаходити відповідники до іноземних слів там, де це не виглядає як мовне насильство, але це лиш моя думка і я не кажу, що хтось, хто її не дотримується, некомпетентний, адже світова практика показує розмаїття способів запозичення, і той, що цікавить вас, у ній не переважає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Чи можна використати прямий переклад?&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коротко: можна, але не завжди.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Трішки довше: 1. Якщо ви хочете, щоби вас зрозуміло якомога ширше коло людей, вам доведеться перекласти через усталений варіант. 2. Якщо це професійний переклад, вам також доведеться використати усталений варіант, щоби потім змігти послатися на словник, якщо виникнуть питання. Але ви завжди можете ризикнути ;) 3. Якщо це просто неформальне спілкування і ви хочете просувати свій варіант у маси - не бачу жодних перешкод. У крайньому разі вас попросять уточнити, що ви маєте на увазі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Чи вже запізно доносити правильну думку про переклад слова?&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо правильності думки я вже писав вище. Я дуже сумніваюся, що вашу думку можна назвати &amp;quot;правильною&amp;quot;. Вона безперечно дуже цікава, але &amp;quot;правильність&amp;quot; - це суб'єктивне поняття.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коротко про &amp;quot;запізно&amp;quot;: ні, не &amp;quot;запізно&amp;quot;. Якщо ви досі глибоко переконаний у своїй правоті (а я сподіваюся, що мені вдалося трохи підважити вашу переконаність), ви завжди можете спробувати ввести український відповідник у якомога ширший вжиток, а через 50-100 років люди в українських корпусах дослідять, чи він прижився. Ми ніколи не знаємо, як станеться з мовою, мовні передбачення - це досі недосліджена царина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від себе скажу, що ваша візія того, як побудований інтернет, яскрава, і досить добре доводить, що один сайт - це ділянка, але, на жаль, цього недостатньо. Для введення того чи іншого слова до вжитку потрібний консенсус якоїсь частини суспільства і підхоплення новотвору помітною частиною спільноти, що користується мовою-реципієнтом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Складнощі творення українських відповідників замість запозичень&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є декілька мов, у яких кількість новотворів-відповідників, що використовуються замість прямих запозичень, набагато більша, аніж у решті мов. До таких мов належать &lt;strong&gt;іврит&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;чеська&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У Ізраїлі працює Академія мови іврит, далі цитата з їхнього &lt;a href=&quot;https://en.hebrew-academy.org.il/mission-and-vision/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сайту&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here, as one would expect, &lt;strong&gt;new Hebrew words and terms are created&lt;/strong&gt;, and standards are set for grammar, orthography, transliteration and punctuation.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перше, чим займається ця академія, — створення нових слів і понять. Отже це ціла інституція, де працює &lt;a href=&quot;https://en.hebrew-academy.org.il/about-the-academy/the-structure-of-the-academy/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;декілька десятків&lt;/a&gt; професіоналів, що дуже добре знаються на мові іврит, а також багато позаштатних працівників-помічників.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У Чехії я поки не знайшов інституції, яка би займалася цим напряму. Це дає надію, що такий активний процес словотвору можливий без інституційної підтримки, але тут треба проводити додаткове дослідження. З іншого боку, суперечки про вплив німецької на чеську йдуть, а доцільність новотворів у Чехії &lt;a href=&quot;https://cs.wikipedia.org/wiki/Josef_Dobrovsk%C3%BD#cite_ref-67&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;обговорюється&lt;/a&gt; ще з кінця 18 століття, ось уривок статті на вікі про чеського славіста і (здається) першого слов'янського філолога:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ve sporu s Pohlem se mladý Dobrovský vzepřel jeho puristickému novotaření ve slovotvorbě a upevnil při tom svou argumentaci o výhodnosti kontinuity se starým bratrským pravopisem. Zlobického pak kritizoval za jeho germanizující právnickou češtinu v překladech říšských zákoníků.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мій довільний переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У суперечці з Полем (ще один лінґвіст - прим. пер.) ще юний Добровський висловлювався проти його пуристичного словотвору, підтверджуючи свою позицію арґументом про зручність нерозривності зі старим братським правописом. Злобицького критикував за ґерманізацію правничої чеської у перекладах імперських законів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже Чехія має досить довгу традицію словотвору, що починається ще у 18-му столітті, чим ми похвастатися не можемо, але можемо прямувати до подовження й укріплення &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%96_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;нашої традиції&lt;/a&gt;, що бере початок від Старицького, Лесі Українки тощо (середина - кін. 19 ст) і продовжується на сайті &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/sait&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;словотвір&lt;/a&gt;, де &lt;strong&gt;ділянка&lt;/strong&gt; станом на сьогодні - не найпопулярніший відповідник слова &amp;quot;сайт&amp;quot;. Але все залежить від вашої затятості й самовпевненості, якщо вони протривають достатньо довго, можливо, вам усе вдасться.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Фердінан де Сосюр&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це засновник сучасної лінґвістики, яка розрослася, самозаперечилася і знову утвердилася. Він ввів такі поняття як &amp;quot;означник&amp;quot; (фр. signifiant, англ. signifier) і &amp;quot;означуване&amp;quot; (фр. signifié, англ. signified). Перше (означник) - слово, яке ми використовуємо, щоби означити для того, хто слухає/читає, друге (означуване). Ф. де Сосюр висловлювався за те, що зв'язок між означником і означуваним довільний, випадковий, і залежить від всієї матриці кожної окремої мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про це можна почитати тут: &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Sign_(semiotics)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://en.wikipedia.org/wiki/Sign_(semiotics)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Його теза досі користується популярністю і я не чув про якесь задовільне заперечення цієї тези. Висновок з неї такий, що слово &amp;quot;сайт&amp;quot; цілком може бути довільним означником того, що ви називаєте &amp;quot;ділянкою павутини&amp;quot;, і ви не можете насильно цьому зарадити. Ви можете запропонувати спільноті, що має до діла з українською мовою, свій варіант, але його введення у вжиток буде справою випадку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-11-26T21:26:12.677" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6000" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6002" CreationDate="2019-11-30T14:17:42.710" Score="2" ViewCount="87" Body="&lt;p&gt;Натрапив у словнику e2u.org.ua на &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D1%87%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B0&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;таке&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Українсько-англійський словник 1955 (К.Андрусишин, Я.Крет)&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;ча́йма (-ми)&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;f&lt;/em&gt; rigging; sails;&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&lt;strong&gt;ча́ймовий (-ва, -ве)&lt;/strong&gt; of sails:&lt;br&gt;&#xA;  &amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&amp;nbsp;&lt;strong&gt;ча́ймове судно́&lt;/strong&gt;, sail boat.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Намагався знайти значення, але пошук в інтернеті не допоміг. Що це слово означає, звідки воно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-11-30T17:46:25.203" Title="Що таке «чайма» і звідки це слово пішло" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6002" PostTypeId="2" ParentId="6000" CreationDate="2019-11-30T17:15:16.033" Score="3" Body="&lt;p&gt;Значення слова чайма &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D1%87%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знаходимо&lt;/a&gt; в словнику Грінченка:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чайма, ми&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;. Парусъ. Встрѣчено лишь въ фальсифицированной думѣ о&#xA;  походѣ князя язычника. &lt;em&gt;Стали корабелі свої чайми підимать, як стадо&#xA;  лебедів вони од берега одпливали&lt;/em&gt;. ЗОЮР. І. 176.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже чайма — це рідкісне слово, яке означає &lt;strong&gt;вітрило&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У шостому томі ЕСУМ зазначається таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Чайма — щогла з вітрилами; вітрило. Походження неясне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Merriam-Webster дає &lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/Chaima&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;такі значення&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;карибський народ на узбережжі Венесуели; представник цього народу; мова цього народу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я подумав, що, можливо, Джозеф Конрад, який бував на тих узбережжях, має це слово десь у своїх творах, але поки не знаходжу. Але однаково могло прибути з тих країв.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Арабською &lt;a href=&quot;https://www.behindthename.com/bb/fact/4736196&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чайма&lt;/a&gt; і Шайма — &quot;with a beauty spot&quot; або &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%83%D1%88%D0%BA%D0%B0_(%D0%BA%D0%BE%D1%81%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мушка&lt;/a&gt;, але зв'язок знайти поки складно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;/продовжую шукати походження.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-11-30T17:46:25.203" LastActivityDate="2019-11-30T17:46:25.203" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6003" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6004" CreationDate="2019-11-30T21:12:59.503" Score="7" ViewCount="166" Body="&lt;p&gt;Словопедія &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53408/25671.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt; такі пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Регістр (-у) &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Ділянка звукового діапазону; &lt;strong&gt;орган державного&lt;/strong&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;технічного нагляду за будівництвом і безпекою плавання суден&lt;/strong&gt;. Звуки&#xA;  нижнього регістру. Діяльність регістру. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Регістр (-а). Розподільник,&#xA;  регулятор у деяких машинах і приладах; пристрій в обчислювальних&#xA;  апаратах.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Реєстр (-у) – список, письмовий перелік когось, чогось; книга для&#xA;  записування, обліку. Внести до реєстру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;СУМ дозволяє використання &lt;code&gt;регістру&lt;/code&gt; в контексті &quot;списку/переліку&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;род. у, спец. &lt;strong&gt;Список, перелік чого-небудь&lt;/strong&gt;; книга для записування, обліку чогось. Стає траулер самостійною поважною одиницею радянського&#xA;  морського флоту. Його номер, ім'я і тоннажність заносять в усі&#xA;  регістри світу (Вадим Собко, Матв. затока, 1962, 15).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але потрібно відзначити, що тут йде мова саме про судоплавство, що виглядає як виняток і словопедія і інші джерела це побічно підтверджують. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B5%D0%B3%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; наступні значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Регістр літер — див.: велика (заголовна) і мала літера.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Регістр (розкладка) — верхня чи нижня розкладка клавіатури,&#xA;  комп'ютерної чи друкарської;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Регістр (цифрова техніка) — послідовнісний логічний пристрій,&#xA;  мікросхема з таким пристроєм;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Регістр процесора — комірка внутрішньої швидкодіючої пам'яті&#xA;  процесора;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Регістр стану — регістр процесора, що зберігає важливу інформацію про&#xA;  стан обчислювальної системи;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Регістр в музиці&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Регістр Ллойда (судноплавний)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фактично, Вікіпедія заперечує коректність вживання виразу &lt;code&gt;демографічний реєстр&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В інтерв'ю з директоркою Інституту демографії та соціальних досліджень імені М.В. Птухи НАН України академіка Елли Лібанової є така цитата:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Демографічний &lt;strong&gt;регістр&lt;/strong&gt; населення існує у більшості країн світу та&#xA;  фіксує всі демографічні події в житті громадян – від народження до&#xA;  смерті. Однак демографічний &lt;strong&gt;регістр&lt;/strong&gt; не єдиний – існують також &lt;strong&gt;регістр&lt;/strong&gt;&#xA;  ринку праці, що містить інформацію про зайнятість населення, &lt;strong&gt;регістр&lt;/strong&gt;&#xA;  отримувачів соціальних трансфертів (включно з пенсіонерами) тощо. В&#xA;  Україні наразі ведуться лише &lt;strong&gt;регістр&lt;/strong&gt; пенсіонерів і &lt;strong&gt;регістр&lt;/strong&gt; Державної&#xA;  фіскальної служби, яким також користується Пенсійний фонд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інші приклади використання &lt;code&gt;регістру&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.shipregister.ua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Регістр судноплавства України&lt;/a&gt; &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/main/485-16&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Про прийняття за основу проекту Закону України про національний демографічний регістр&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але &lt;code&gt;реєстр&lt;/code&gt; все ж зустрчається частіше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%84%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B4%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D1%94%D1%81%D1%82%D1%80&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Єдиний державний демографічний реєстр&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/term/33722&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Термін «Єдиний державний демографічний реєстр»&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/main/5492-17&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, використання виразу &lt;code&gt;демографічний регістр&lt;/code&gt; є не вірним і більшість джерел це підтверджують. Однак, виникає питання, чому СУМ дає не вірні або не точні дані і чому &lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt; використовується в судноплавстві.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є гіпотеза, що &lt;code&gt;демографічний регістр&lt;/code&gt; є калькою/запозиченням з російської, зокрема, такий вираз можна зустріти &lt;a href=&quot;http://rybakovsky.ru/uchebnik2a10.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи є вірним вираз &lt;code&gt;демографічний регістр&lt;/code&gt; в контексті &lt;code&gt;реєстру&lt;/code&gt; (списку/передіку) крім судноплавства?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чому &lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt; вживається в судноплавстві?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Як пояснити дані з СУМ та назву &quot;Закону України про національний демографічний регістр&quot; - це неточна інформація чи все-таки &lt;code&gt;демографічний регістр&lt;/code&gt; є коректним виразом?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2019-11-30T22:05:52.663" LastActivityDate="2019-12-02T21:28:37.603" Title="Як правильно - &quot;демографічний регістр&quot; чи &quot;демографічний реєстр&quot;?" Tags="|значення-слів|вибір-слова|означення|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6004" PostTypeId="2" ParentId="6003" CreationDate="2019-12-01T23:18:11.950" Score="3" Body="&lt;p&gt;Для початку розглянемо &lt;strong&gt;&lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; vs &lt;strong&gt;&lt;code&gt;реєстр&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені подобається думка пана Романа Мисака, яку він висловлює в аналізі &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Answers/TK_answer0009.htm?fbclid=IwAR0Zvj5itmxh-yun_Y7p64lMYnHZBFHwXOi3xdpqqQOF2h-NKElm7M7mHE4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Щодо вживання термінів «регістр» і «реєстр» у сучасних українських терміносистемах, зокрема у галузі економічних досліджень»&lt;/a&gt; на ресурсі Технічного комітету стандартизації науково-технічної термінології (ТК СНТТ). Пан Мисак, хоч і не є лінгвістом, але з 2010 року обіймає посаду відповідального секретаря ТК СНТТ (ТК 19)  і є автором понад 30 наукових праць в тому числі й у сфері &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_staff_Mysak_praci.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;термінології та термінографії&lt;/a&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Роман Мисак, посилаючись на &lt;a href=&quot;http://uas.org.ua/ua/bank-danih/natsionalniy-bank-terminiv/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Банк термінів&lt;/a&gt; на веб-сайті Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» ДП «УкрНДНЦ» , зазначає, що&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;термін &lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt; та терміносполуки з цим словом &lt;code&gt;арифметичний регістр&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;індексний регістр&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;накопичувальний регістр&lt;/code&gt; тощо вжито&#xA;  лише як технічні терміни &amp;lt;...&gt;. Терміна &lt;code&gt;регістрація&lt;/code&gt; український&#xA;  правопис на фіксує. У цьому Банку термін &lt;code&gt;реєстр&lt;/code&gt; та його похідники&#xA;  вжито у значенні документа, переліку, покажчика, опису &amp;lt;...&gt;.&#xA;  Процедуру внесення до переліку, опису, покажчика позначають як&#xA;  &lt;code&gt;реєстрація&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;реєстрування&lt;/code&gt; &amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пан Роман апелює до Етимологічного словника української мови (К. : Наукова думка, 2006. – Т. 5. – С. 44, 46), цитує низку сучасних фахових словників, які розрізняють терміни &lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;реєстр&lt;/code&gt;, і робить висновок:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;I. Терміни &lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;реєстр&lt;/code&gt; не є синонімами, мають&#xA;  відмінні тлумачення та різну галузеву належність;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;II. У галузі економічних досліджень треба вживати термін &lt;code&gt;реєстр&lt;/code&gt;&#xA;  у значенні: 1) перелік, список, опис; 2) книги, картки, документи.&#xA;  Термін &lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt; у цьому значенні не дозволений для вживання, бо&#xA;  може призвести до спотворення та порушення цілісності терміносистеми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І хоч я загалом теж вважаю, що слід за можливості уникати омонімізації термінів, і в цьому випадку з регістром зокрема, все ж не можу погодитись з категоричністю п. Мисака щодо «не дозволеності» вжиття терміну &lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt; у значенні «1) перелік, список, опис; 2) книги, картки, документи.» &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Все ж СУМ  із позначкою «спец.» містить серед іншого й таке значення &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/reghistr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;регістру&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, щодо якого є сумніви в автора запитання (і в мене також). Та й &lt;a href=&quot;http://uacorpus.org/?fbclid=IwAR1KUOqSf8OMtXk48Jn9f-9PHi5bu240dP43G1X_J4czM1AU8tAX3s16Jvk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГРАК&lt;/a&gt; видає результати вживання &lt;code&gt;регістру&lt;/code&gt; в означеному контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можемо тільки припустити, як в СУМ потрапило це значення. Це могло бути з огляду на етимологію іменника і його значення в мові-донорі, про що зазначено й у згаданому Етимологічному словнику української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо причин використання іменника &lt;strong&gt;&lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; у галузі судноплавства. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто зауважити, що &lt;a href=&quot;http://www.shipregister.ua/about/index.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Регістр судноплавства України&lt;/a&gt;, на який дає посилання автор запитання, не є списком/переліком, описом. Це назва державного підприємства. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ДП &quot;Класифікаційне товариство Регістр судноплавства України&quot; є&#xA;  державним підприємством у галузі морського та річкового транспорту,&#xA;  основні види діяльності якого пов’язані з забезпечення безпеки&#xA;  судноплавства.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І використання в назві підприємства слова &lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt; не є підтвердженням того, що воно тут вжито в значенні &lt;em&gt;список/перелік/опис&lt;/em&gt;. Навіть &lt;a href=&quot;http://www.shipregister.ua/regulations/statute.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Статут&lt;/a&gt; підприємства з-поміж його функцій не містить функції ведення будь-якого чи то регістру, чи то реєстру.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість, бачимо, що Державна служба морського та річкового транспорту України використовує саме термін &lt;code&gt;реєстр&lt;/code&gt; при наданні послуг  &lt;a href=&quot;https://marad.gov.ua/ua/poslugi/derzhavnij-sudnovij-reyestr-ukrayini&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Державного суднового реєстру України&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо звернутися до історії вищезазначеного ДП і його попередників, яку докладно описала пані Плачкова Т. М., аспірант кафедри морського та митного права Національного університету «Одеська юридична академія» (м. Одеса, Україна) у статті &lt;a href=&quot;http://dspace.onua.edu.ua/bitstream/handle/11300/9161/Plachkova_LP_1_2018..pdf?sequence=1&amp;amp;isAllowed=y&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Інституціоналізація системи органів управління безпекою мореплавства в Україні»&lt;/a&gt;, то дійсно Регістр дістався нам у спадок ще від СРСР, коли до системи забезпечення безпеки мореплавства належав Регістр СРСР, що діяв на підставі Постанови РНК СРСР від 11.12.1931 р. № 1127 «Про Регістр Союзу РСР», і через низку нормативних документів ще УРСР (Постанова Ради Міністрів 1991 р.), а потім і незалежної України (Постанова КМУ 1998 р. та ряд пізніших нормативно-правових актів) зберігся в назві класифікаційного товариства. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, припускаю, що вживання саме &lt;code&gt;регістру&lt;/code&gt; в назві ДП зумовлене не тільки успадкуванням з СРСР і калькуванням з російської, а, ймовірно, і за зразком з &lt;a href=&quot;http://www.shipregister.ua/external.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;аналогічними структурами в інших країнах&lt;/a&gt;, та, зокрема, найавторитетнішою профільною асоціацією &lt;a href=&quot;http://leksika.com.ua/17490110/legal/registr_sudnoplavstva_lloyda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Регістр Судноплавства Ллойда - Lloyd Register of Shipping&lt;/a&gt;, до складу якої входять відповідні представництва понад 100 країн. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нарешті, стосовно &lt;strong&gt;&lt;code&gt;демографічного регістру&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;. Важко сказати, чому автори проекту Закону України про національний демографічний регістр від 2012 року вирішили використати саме цей термін. Не виключаю, що як наслідок калькування цитованих у запитанні російських фахівців з демографії  такими ж російськомовними українськими експертами та навіть поважними академіками. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте, вбачається, що здоровий глузд наразі перемагає, оскільки в юридичній площині спеціальним &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/main/5492-17&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Законом України  «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус»&lt;/a&gt; закріплений термін &lt;code&gt;демографічний реєстр&lt;/code&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, на сьогодні &lt;strong&gt;&lt;code&gt;реєстр&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt; – найвірогідніше, єдиний термін в значенні &lt;em&gt;перелік/опис/список&lt;/em&gt;, що вживається на загальнодержавному рівні, про що свідчить &lt;a href=&quot;http://my.gov.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Єдиний державний портал адміністративних послуг&lt;/a&gt;, де за пошуком &lt;code&gt;регістр&lt;/code&gt; видає 0 результатів, а &lt;code&gt;реєстр&lt;/code&gt; – 301.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2019-12-02T21:28:37.603" LastActivityDate="2019-12-02T21:28:37.603" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6005" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6007" CreationDate="2019-12-02T13:33:11.537" Score="0" ViewCount="187" Body="&lt;p&gt;Як на мене слова &lt;em&gt;ало&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;агов&lt;/em&gt; мають ту саму чи майже ту саму семантику. Наприклад, ми можемо почути, як хтось когось озиває вигукуючи &lt;em&gt;ало&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;ало, гараж&lt;/em&gt;. Але &lt;em&gt;агов&lt;/em&gt; служить для цієї ж цілі. Мені здається природнім вживати це слово і під час телефонної розмови. Як ви гадаєте, наскільки це природно? Тобто чи почуватиметься мовник зручно використовуючи це слово в телефонній розмові, чи не йтиме це врозріз із його уявленнями про значення цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-12-02T14:27:31.023" LastActivityDate="2019-12-03T06:30:32.910" Title="Чи доречно замінити «ало» на «агов»" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6006" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-02T14:05:18.603" Score="5" ViewCount="221" Body="&lt;p&gt;У романі &quot;Доктор Серафікус&quot; Віктора Домонтовича:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Що це? — питає Ірця, показуючи малюнок доби палеоліту, де на камінці вирізьблено не то ведмедя з головою коняки, не то коняку з лапами ведмедя.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Це, — пояснює Комаха з щирою й непідробленою сумлінністю людини, що звикла ніколи не зважати на авдиторію, — це &lt;strong&gt;рінерит&lt;/strong&gt; з оріньякської стоянки Реб'єр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цього слова немає в жодному словнику.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знайшов згадку про це в &lt;a href=&quot;https://life.pravda.com.ua/society/2011/03/11/74792/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;записі&lt;/a&gt; виступу Оксани Забужко, але там також не пояснюється, що це таке. Це щось археолоґічне, але що?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Навіть пішов подивитися збірку есеїв Шевельова &quot;&lt;a href=&quot;http://shron1.chtyvo.org.ua/Sheveliov_Yurii/Ne_dlia_ditei.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Не для дітей&lt;/a&gt;&quot;, згадану Забужко, але там це також лиш побіжна згадка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-12-02T14:19:52.390" LastActivityDate="2023-03-23T09:20:23.873" Title="Що таке &quot;рінерит&quot;? Домонтович вигадав слово?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6007" PostTypeId="2" ParentId="6005" CreationDate="2019-12-02T15:28:53.257" Score="3" Body="&lt;p&gt;На мою думку, ці слова не зовсім тотожні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Агов&lt;/em&gt; зазвичай уживається:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Щоб покликати когось чи привернути чиюсь увагу (при цьому, по-моєму, у сучасному світі такий спосіб — коли звертаються не за ім'ям, а якимось вигуком — може звучати доволі фамільярно). Тобто Ви на вулиці можете підійти до когось і сказати: «Агов, іди-но сюди» (але дехто може образитися на таке звертання).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Щоб перевірити/утримати зв'язок, який начебто обривається (тобто коли у Вас є серйозні причини думати, що Вас перестають чути). Тобто Ви можете волати у слухавку «Агов! Агов! Чи мене чутно?!» коли є причини думати, що пропадає зв'язок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Алло&lt;/em&gt; теж може більш-менш використовуватися в тих самих двох значеннях.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але чого, на мою думку, бракує слову &lt;em&gt;агов&lt;/em&gt;, але має слово &lt;em&gt;алло&lt;/em&gt;, — це такого значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нейтральне зазначення «слухаю», «я на зв'язку».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто цілком природньо використовувати &lt;em&gt;агов&lt;/em&gt; буде, коли зв'язок обривається. Але коли Ви будете вітати співрозмовників (чи принаймні починати сеанс зв'язку) цим словом — це вже може виглядати незвично. (Хоча я не виключаю, що й цього значення слово з часом може набути.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Щодо початку розмови доречним здається &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/ukrse/posts/2448202621972436?comment_id=2448426308616734&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;коментар&lt;/a&gt; одного з користувачів у «Фейсбуці»: «Та просто вимовляти „слухаю“ — і жодних проблем».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-12-03T06:30:32.910" LastActivityDate="2019-12-03T06:30:32.910" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6008" PostTypeId="2" ParentId="6005" CreationDate="2019-12-02T17:25:12.900" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Алло&lt;/strong&gt;&#xA;(промовляється як &lt;strong&gt;ало&lt;/strong&gt;) уживається при звертанні до особи під час &lt;strong&gt;ділової телефонної розмови&lt;/strong&gt; в значенні &quot;слухаю&quot;, &quot;слу­хайте&quot; і є невід'ємною складовою правил мовленнєвого етикету.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Агов&lt;/strong&gt;&#xA;вживається, коли треба привернути чи­юсь увагу, покликати когось або відгукнутися на чийсь заклик.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, якщо телефонна розмова допускає вживання фамільяризмів, наприклад, з друзями, то можна використати &quot;агов&quot;, але якщо це дзвінок до офісу від клієнта, для перевірки контакту треба казати &quot;ало&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-12-03T06:27:19.943" LastActivityDate="2019-12-03T06:27:19.943" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6009" PostTypeId="2" ParentId="5296" CreationDate="2019-12-02T17:40:49.730" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.m.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БАГАТО&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; – це незмінний прислівник, що у наведеному прикладі набуває семантичні ознаки кількісного числівника.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Неозначено-кількісні числівники вказують на невизначену, нефіксовану кількість чогось. &lt;strong&gt;Числівники мало, чимало, багато&lt;/strong&gt; співзвучні із прислівниками, а числівники стільки, скільки - із займенниками, їх &lt;a href=&quot;http://8next.com/umova/2099-umova_154.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;належність до частини мови&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;визначається на основі контексту&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Лише невелика група слів, які за функціональними і деякими граматичними ознаками також зараховуються до числівників, має &lt;a href=&quot;https://knowledge.allbest.ru/languages/3c0a65635b3bc78a5d43a88421316d27_0.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інші, ніж основна система числових назв, корені&lt;/a&gt;: &lt;strong&gt;багато, небагато, мало, немало, кілька, декілька, півтора (півтори)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Числівники &lt;strong&gt;багато, небагато&lt;/strong&gt; пов’язуються з іменниками, що означають масу, речовину, збірні й абстрактні поняття, тобто все те, що підлягає не тільки кількісному обліку, а й іншим вимірам, наприклад: багато/небагато води {солі, золота, листя, зерна, мудрості, лиха). &lt;a href=&quot;http://litmisto.org.ua/?p=18807&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;За граматичними ознаками&lt;/a&gt; вони подібні до власне &lt;strong&gt;кількісних числівників&lt;/strong&gt;: не мають роду і числа, керують формою родового відмінка.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://pidruchniki.com/1206051647615/dokumentoznavstvo/osoblivosti_spoluchuvanosti_chislivnikiv_imennikami&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Неозначено-кількісні числівники&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;багато, мало (небагато, немало, чимало)&lt;/strong&gt; поєднуються з іменниками на позначення предметів, що піддаються лічбі, та нерахованих предметів і понять. Перші мають форму &lt;strong&gt;родового відмінка множини&lt;/strong&gt;, напр.: &lt;em&gt;багато книжок, мало студентів&lt;/em&gt;, а другі - &lt;strong&gt;родового відмінка однини&lt;/strong&gt;, напр.: &lt;em&gt;мало досвіду, багато критики&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Неозначені числівники &lt;strong&gt;багато&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;небагато&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;кілька&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;декілька&lt;/strong&gt; — відмінюються як кількісні числівники &lt;strong&gt;п'ять&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;шість&lt;/strong&gt; (але без паралельних форм), якщо вони поєднуються з іменниками, які означають конкретні предмети, що підлягають лічбі. В непрямих відмінках, крім знахідного, відмінювані числівники &lt;strong&gt;багато, небагато&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://knowledge.allbest.ru/languages/3c0a65635b3bc78a5d43a88421316d27_0.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;узгоджуються з опорними іменниками&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;багатьох дерев, багатьом деревам, багатьма деревами&lt;/em&gt;...&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Н.&lt;/strong&gt; кілька, декілька, багато&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Р.&lt;/strong&gt; кількох, декількох, багатьох&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Д.&lt;/strong&gt; кільком, декільком, багатьом&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;З.&lt;/strong&gt; Н. або Р.&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;О.&lt;/strong&gt; кількома, декількома, багатьма&lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;М.&lt;/strong&gt; (на) кількох, декількох, багатьох &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;6&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://repository.kpi.kharkov.ua/bitstream/KhPI-Press/2371/2/Penkova_Ukrainska%20mova_2013_41-109.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Особливості форм числа іменників&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&#xA;Речовинні іменники вживаються у множині, якщо позначають:&#xA;а) види, сорти речовини (як правило, у професійному мовленні): &lt;em&gt;Ма­рганець застосовують у виробництві сталей, сплавів, феромарганцю, ко­льорових металів, антикорозійних покриттів тощо.&lt;/em&gt;;&#xA;б) &lt;strong&gt;велику кількість речовини або великий простір, зайнятий нею:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;Широти відлічують по дузі меридіана на обидві сторони екватора від 0° до 90°. Обабіч понад трасою красуються жита.&lt;/em&gt; Поширеною помилкою є немотивоване вживання множини абстрак­тних іменників. Неправильно: &lt;em&gt;Виставка вражає асортиментами продукції.&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;Пам'ятаймо:&lt;/strong&gt; Будь-яка заміна однини множиною і навпаки повинна бути семантично і стилістично виправдана.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;В Україні одна й та сама сфера часто регулюється одночасно &lt;a href=&quot;https://www.chesno.org/t/30/verhovna-rada-parubiy.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;багатьма законами з великою кількістю поправок&lt;/a&gt;, що неминуче призводить до колізій і проблем з тлумаченням законодавчих норм.&quot;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2020-04-23T07:02:52.500" LastActivityDate="2020-04-23T07:02:52.500" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6010" PostTypeId="2" ParentId="5963" CreationDate="2019-12-03T00:37:55.763" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Інтерпретатор командного рядка&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Command Prompt&lt;/strong&gt; — програма для інтерпретації командного рядка, доступна в більшості операційних систем Windows. Він використовується для виконання введених команд. Більшість із цих команд автоматизують завдання за допомогою скриптів та пакетних файлів, виконують розширені адміністративні функції та усувають неполадки чи вирішують певні види проблем Windows.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/eOF63.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/eOF63.png&quot; alt=&quot;command prompt&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Cmd.exe&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://en.wikipedia.org/wiki/Cmd.exe&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось так виглядає стандарне вікно Terminal на Mac OS.&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZWZA2.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZWZA2.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут &lt;strong&gt;terminal prompts&lt;/strong&gt; - це &lt;strong&gt;підказки&lt;/strong&gt; доступних до використання &lt;strong&gt;команд&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-05-20T00:09:32.807" LastActivityDate="2021-05-20T00:09:32.807" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6011" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6014" CreationDate="2019-12-05T12:03:43.013" Score="-1" ViewCount="119" Body="&lt;p&gt;Російський вираз: &quot;Я буду вынужден скрестить с вами шпаги.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як сказати &quot;буду вынужден&quot; українською?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2424" LastActivityDate="2019-12-05T21:19:18.067" Title="&quot;Буду вынужден&quot; українською?" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ClosedDate="2019-12-09T21:32:04.810" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6012" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-05T17:30:55.987" Score="4" ViewCount="93" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.ranks.nl/stopwords/ukrainian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.ranks.nl/stopwords/ukrainian&lt;/a&gt; has a short list of Ukrainian &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Stop_words&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;stop words&lt;/a&gt;, but some of them have been mis-OCRed or encoding-mangled or something:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;яко╞&lt;br&gt;&#xA;  в╡д&lt;br&gt;&#xA;  ╡&lt;br&gt;&#xA;  ╞х&lt;br&gt;&#xA;  ╙&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Can anyone puzzle out what words these were supposed to be?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I regret I do not actually speak any Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2426" LastActivityDate="2021-02-22T18:25:02.683" Title="stop words with mangled character encoding - help recover originals?" Tags="|правопис|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6013" PostTypeId="2" ParentId="6012" CreationDate="2019-12-05T18:00:30.503" Score="5" Body="&lt;p&gt;I suggest&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;якої&lt;br&gt;&#xA;  від&lt;br&gt;&#xA;  і&lt;br&gt;&#xA;  їх&lt;br&gt;&#xA;  є&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;so there are the following pairs: &lt;code&gt;╞ ї&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;╡ і&lt;/code&gt; and &lt;code&gt;╙ є&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;We can see that these letters don't appear in other stop words, even word &lt;em&gt;він&lt;/em&gt; OCRed as &lt;em&gt;вІн&lt;/em&gt;, so there is a problem with lowercase &lt;em&gt;і&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-12-05T18:20:22.820" LastActivityDate="2019-12-05T18:20:22.820" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6014" PostTypeId="2" ParentId="6011" CreationDate="2019-12-05T21:19:18.067" Score="4" Body="&lt;p&gt;Тут можна використати &lt;em&gt;складну форму&lt;/em&gt; майбутнього часу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я муситиму схрестити з вами шпаги&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-12-05T21:19:18.067" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6015" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-06T06:45:44.670" Score="2" ViewCount="58" Body="&lt;p&gt;Знайшов &lt;a href=&quot;https://www.dilovamova.com/index.php?page=4&amp;amp;dmua=8&amp;amp;tdmua=%D7%E5%F0%E3%F3%E2%E0%ED%ED%FF-%EF%F0%E8%E3%EE%EB%EE%F1%ED%E8%F5-%E7%E2%F3%EA%B3%E2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;купу інформації&lt;/a&gt; про &lt;strong&gt;чергування приголосних&lt;/strong&gt;, але нічого не знайшов про те, як визначити &lt;strong&gt;коли відбувається чергування&lt;/strong&gt;. Взагалі, є якісь &lt;strong&gt;правила&lt;/strong&gt; стосовно цього чи просто треба запам'ятовувати?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, як визначити чи є у словах &quot;рибалка&quot;, &quot;папка&quot; чергування якщо не пам'ятаєш?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2424" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-12-06T22:59:49.180" LastActivityDate="2019-12-06T22:59:49.180" Title="Коли відбувається чергування приголосних?" Tags="|чергування|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6016" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6017" CreationDate="2019-12-06T16:44:02.080" Score="5" ViewCount="300" Body="&lt;p&gt;Як правильно перекласти російський вираз: &quot;Одно дело, когда ..., и совсем другое, когда ...&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first_form&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;GRAC&lt;/a&gt; чомусь не показує жодних результатів, коли я пишу: &quot;Одне діло, коли&quot; або &quot;Одна справа, коли.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2424" LastActivityDate="2019-12-06T19:44:04.053" Title="Як перекласти українською: &quot;Одно дело, когда&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6017" PostTypeId="2" ParentId="6016" CreationDate="2019-12-06T19:44:04.053" Score="5" Body="&lt;p&gt;У «ГРАК» я, загалом, бачу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;і «&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac6&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22[%D0%9E%D0%BE]%D0%B4%D0%BD%D0%B0%22+%22%D1%81%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;одна справа&lt;/a&gt; &amp;lt;…&gt;, а інша &amp;lt;…&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Одна справа — взяти готове, а друга — їхати за цим самому, їхати в далекий степ, де можна зіткнутися з якимсь татарським загоном і попасти в сирівці, — це не проста справа. // Андрій Чайковський, «На уходах», 1921.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;і «&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac6&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22[%D0%9E%D0%BE]%D0%B4%D0%BD%D0%B0%22+%22%D1%80%D1%96%D1%87%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;одна річ&lt;/a&gt; &amp;lt;…&gt;, а інша &amp;lt;…&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я знаю, що воно природно, конечно, — знаю, однако, що ти пристала би в разі конечності на всяке життя, — але бажання — одна річ, а конечність друга. // Іван Франко, лист, 1879.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Але одна річ вирозуміти факт і його причину і друга — жити під тиском цього факту. // Олександр Кониський, «Думки і помітки», 1885.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Одначе, тут, на сході, сила афоризму почала в'янути, і Карл Фішер уже не так часто і охоче повторював саме слово смерть: одна річ, коли він її насилає на міста і села, і зовсім інша справа, коли вона чатує на тебе, як на цих асів, що за якусь хвилину перетворились на купу безформного м'яса і кісток… // Михайло Стельмах, «Велика рідня», 1951.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;і «&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac6&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22[%D0%9E%D0%BE]%D0%B4%D0%BD%D0%B5%22+%22%D0%B4%D1%96%D0%BB%D0%BE%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;одне діло&lt;/a&gt; &amp;lt;…&gt;, а інше &amp;lt;…&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Адже ж одне діло приятелювати з таємничим і привабливим своєю загадковою надзвичайністю комашиним татом, і цілком інше — з людиною, подібною до пупса. // Віктор Петров-Домонтович, «Доктор Серафікус», 1929.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-12-06T19:44:04.053" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6018" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6019" CreationDate="2019-12-07T07:34:34.227" Score="10" ViewCount="1498" Body="&lt;p&gt;From a song by &quot;Один в каное&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Справа в тому&lt;br&gt;&#xA;  Що в мене немає дому&lt;br&gt;&#xA;  І за правилом доброго тону&lt;br&gt;&#xA;  Як за &lt;strong&gt;правилом доброго ременя&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Згадаю з якого я племені&lt;br&gt;&#xA;  Пригадаю з якого міста&lt;br&gt;&#xA;  Я чекаю на своє Греммі&lt;br&gt;&#xA;  В мене просто нема де сісти&lt;br&gt;&#xA;  Написати свою промову  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What is the meaning of &quot;за правилом доброго ременя&quot;? If there is no explainable meaning, and it's just a piece of lyrics intended to create some vague associations in the mind, I'm okay with that, but I wondered that maybe there is some specific meaning in this phrase. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-10-15T20:01:20.807" LastActivityDate="2022-06-04T14:28:35.460" Title="Meaning of &quot;за правилом доброго ременя&quot; in &quot;У мене немає дому&quot; by &quot;Один в каное&quot;" Tags="|словосполучення|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6019" PostTypeId="2" ParentId="6018" CreationDate="2019-12-07T08:51:19.960" Score="8" Body="&lt;p&gt;I don't know any specific idioms related to &quot;правило доброго ременя&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I suppose it's really a piece of lyrics intended to create some vague associations in the mind.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ремінь (belt) was formerly used as a tool for corporal (physical) punishment or, at least, as a method of intimidation of children. Although (I hope) it's no more used for physical punishment in reality (I suppose, even families practicing physical punishment nowadays  use lighter tools), it's still perceived as an allegory of punishment and kept in phrases like &quot;дати ремня&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, I suppose, author here is creating some contrast to &quot;правило доброго тону&quot; (maybe something similar to the carrot-and-stick method or something related to &quot;you can get much further with a kind word and a gun than you can with a kind word alone&quot;, or maybe they had some other thoughts).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-12-18T12:40:54.553" LastActivityDate="2019-12-18T12:40:54.553" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6020" PostTypeId="2" ParentId="5807" CreationDate="2019-12-07T10:58:29.917" Score="1" Body="&lt;p&gt;Виходячи з пояснення наведеного в запитанні вважаю найкращим варіантом &lt;strong&gt;команднорядкова оболонка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також доречним може бути варіант, який був у відповіді AndriyIvanchenko до редагування - &lt;strong&gt;текстова оболонка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2019-12-07T10:58:29.917" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6021" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6022" CreationDate="2019-12-07T12:46:32.097" Score="4" ViewCount="240" Body="&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://blog.correctarium.com/%D0%BD%D0%B5-%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B5%D0%BA%D1%82-%D0%B0-%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%94%D0%BA%D1%82-%D0%BF%D1%80%D0%BE-%D1%89%D0%B5-%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%83-%D1%81%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D1%83-%D0%B2-%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B9-%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%97-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE-e88e4f6d9926&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проєкт&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (і похідні від нього) ми тепер пишемо тільки через &lt;strong&gt;-є&lt;/strong&gt;. Але як його вимовляти? Як звичне &lt;strong&gt;-е&lt;/strong&gt;? Чи все ж як &lt;strong&gt;-є&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Просто хочу запевнитись, а то чи мало що.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2424" LastActivityDate="2019-12-08T07:34:01.063" Title="Як вимовляти проєкт?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6022" PostTypeId="2" ParentId="6021" CreationDate="2019-12-07T13:40:08.463" Score="5" Body="&lt;p&gt;Як -є- [-йе-].&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я розумію, аргументів за зміну -е- [-е-] на -є- [-йе-] два:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Для української мови загалом нехарактерні такі сполучення голосних (наприклад, ми вживаємо Україна [украйіна], а не Украіна [украіна]).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В інших словах того ж походження ми вживаємо -є- [-йе-], наприклад, суб'єкт [субйект], а не субект [субект], сюр'єкція [с'урйект͡сійа], а не сюрекція [с'урект͡сійа], траєкторія [трайекторійя], а не траекторія [траекторійя].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: Наскільки це обов'язково (здається, має бути якийсь перехідний період, коли обидва варіанти вважаються правильними), я не знаю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-12-07T13:46:58.920" LastActivityDate="2019-12-07T13:46:58.920" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6023" PostTypeId="2" ParentId="6021" CreationDate="2019-12-08T06:00:28.577" Score="3" Body="&lt;p&gt;Українська абетка і державний правопис &lt;a href=&quot;https://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Lit/Sh/ShashkevychM/Prose/Peredslivlje.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;опирають ся&lt;/a&gt; на &amp;bdquo;пиши, як чуєш&amp;rdquo;. Правда, переважно, бо тут є частина хиби, наприклад десь тут згадана &lt;em&gt;Україна&lt;/em&gt; не є насправді [украйіна], а [украйина] чи [украйі&lt;sup&gt;и&lt;/sup&gt;на]&lt;sup&gt;&amp;nbsp;&lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk402/TK_wisnyk402_morhun&amp;#39;uk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/data/other/%D0%9D%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B8%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97%20%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%BE%D1%97%20%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8,%20%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20(1941).pdf#page=125&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[2]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, для звуків [д&amp;#865;ж] і [д&amp;#865;з] немаʼ окремих букв, а &lt;em&gt;щ&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/2677/585&quot;&gt;позначає&lt;/a&gt; 2 звуки [шт&amp;#865;ш]; але напрям такий, де &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;, котрий після голосної, не виняткує, тому [йе]. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідси [пройе́кт], за &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BB%D1%84%D0%B0%D0%B2%D1%96%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МФА&lt;/a&gt; [pro'jɛkt]&lt;sup&gt;&amp;nbsp;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F_%D0%9C%D0%A4%D0%90_%D0%B4%D0%BB%D1%8F_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[3]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Про обовʼязковість про &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;: &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=126&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопис 2019&lt;/a&gt; не дозволяє зьмін пня &lt;em&gt;єкт&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;§&amp;nbsp;126. Звук [j]&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Звук &lt;strong&gt;[j]&lt;/strong&gt; звичайно передаємо відповідно до вимови іншомовного слова буквою й, а в складі звукосполучень &lt;strong&gt;[je]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;[ji]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;[ju]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;[ja]&lt;/strong&gt; буквами &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;я&lt;/strong&gt;: […] &lt;em&gt;інʼє́кція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;проє́кт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;проє́кція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;субʼє́кт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;траєкторія&lt;/em&gt; […].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Сам корінь може зьмінювати ся, як вже зазначено в статї, від першомови (звук і тлум), цєбто від Французької вже &lt;em&gt;-жект-&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/osnovni-zminy%202019.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Додатковий огляд&lt;/a&gt; від МОН:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h2&gt;1. БЕЗ ВАРІАНТІВ&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;проєкт, проєкція&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  (так само як &lt;em&gt;інʼєкція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;траєкторія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обʼєкт&lt;/em&gt; та інші слова з латинським коренем -ject-)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-12-08T07:34:01.063" LastActivityDate="2019-12-08T07:34:01.063" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6024" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6050" CreationDate="2019-12-08T11:14:36.690" Score="7" ViewCount="116" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://yak-my-hovorymo.wikidot.com/pryjmennyky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; викопав, що треба казати &quot;шафа &lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; одежу&quot; замість &quot;шафа &lt;strong&gt;для&lt;/strong&gt; одежі&quot; і &quot;кошик &lt;strong&gt;на&lt;/strong&gt; старі папери&quot; замість &quot;кошик &lt;strong&gt;для&lt;/strong&gt; старих паперів&quot;, але я ніколи в житті і близько не чув таких висловів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Який з варіантів правильний, чи можна казати і так, і так?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2424" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-12-08T13:38:58.830" LastActivityDate="2019-12-21T12:24:24.053" Title="&quot;Шафа на одежу&quot; чи &quot;шафа для одежі&quot;" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6025" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-08T15:19:01.283" Score="2" ViewCount="87" Body="&lt;p&gt;Чому &lt;em&gt;типізація&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;типування&lt;/em&gt;? Адже ми не кажемо &lt;em&gt;шипізація&lt;/em&gt;, а кажемо &lt;em&gt;шипування&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я розумію, то &lt;em&gt;-ізація&lt;/em&gt; це переклад англійського &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/-ization#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;-ization&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Суфікс, що утворює іменники, які позначають дію, процес або результат дії, або вироблення чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D1%82%D0%B8%D0%BF%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u&lt;/a&gt; маємо як варіанти &lt;em&gt;typing&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;typization&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;typing&lt;/strong&gt; = система типів, типізація; набирання з клавіатури:&lt;br&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;типіза́ція, -ції&lt;/strong&gt; = typization, standardization&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гмм... Щойно натрапив на слово &lt;em&gt;routing&lt;/em&gt;, і мені спало на думку подивитись, як його перекладають. Ось, що я знайшов на &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=routing&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Великий англо-український словник 2011 (Є.І. Гороть, Л.М. Коцюк, Л.К. Малімон, А.Б. Павлюк.) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;routing&lt;/strong&gt; [ˈru:tɪŋ] &lt;em&gt;n&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  1. траса; курс;&lt;br&gt;&#xA;  2. тех. схема руху; маршрутизація;&lt;br&gt;&#xA;  3. ...   &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Англійсько-український словник з математики та інформатики 2010 (Є. Мейнарович, М. Кратко) &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;routing&lt;/strong&gt; = ['ru:tɪŋ] маршрутува́ння; трасува́ння&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходить, що можна і так, і так? Питання лише в тому, який варіант усталився? Але чому наразі маємо різні варіанти, і якому варто віддавати перевагу?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-12-08T22:23:43.903" LastActivityDate="2019-12-08T22:23:43.903" Title="Як утворились слова «типізація» і «шипування»" Tags="|словотворення|суфікси|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6028" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6029" CreationDate="2019-12-10T16:10:57.157" Score="5" ViewCount="739" Body="&lt;p&gt;A long time ago I made friends with some dudes from Ukraine that spent the summer in America for a high school program. They taught me a few phrases but the one I’ve never forgotten but never been able to figure out is what they taught me for “What the f*ck is up?!” They said it was like a greeting to your friends. When I’ve stumbled trying to say the phrase to other Ukrainian speakers nobody seemed to know but I decided to research. I realize now I’ve said most of the phrase wrong anyway with a terrible accent of course.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I thought it sounded like “Schcho zha qui nya” so no wonder nobody understood...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I just looked around for an hour and now I know for sure the first part is:&#xA;Що на хуй... which seems to mean “What the fuck...”&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But I remember that it had an ending. The closest thing I’ve found might be “khuy yak” as in:&#xA;Що на хуйяк? or Що на хуй як?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;I only know of Google Translate to check things in Ukrainian and can’t seem to find any other searches for my answer but I thought I’d try to get an answer once and for all.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Is either Що на хуйяк? or Що на хуй як? a real phrase or maybe something close?? It’s been bugging me the past 15 years so as silly as this might be I’d really like to close the case on this one lol. Thanks!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2432" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-12-10T19:10:04.250" LastActivityDate="2019-12-10T19:10:04.250" Title="What is the meaning of Shcho na khuy... something" Tags="|фразеологізми|non-native-speaker|ненормативна-лексика|сталий-вираз|" AnswerCount="1" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6029" PostTypeId="2" ParentId="6028" CreationDate="2019-12-10T18:13:17.573" Score="10" Body="&lt;p&gt;The answer is, &lt;strong&gt;we don't know&lt;/strong&gt;, we can only try guessing.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In every language, colloquial communication, especially the one that uses obscene lexic and swear words, &lt;strong&gt;undergo a blooming word formation&lt;/strong&gt;. Think for yourself how many years ago &lt;em&gt;&quot;what's up&quot;&lt;/em&gt; has emerged, then transforming into &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Whassup%3F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;whazzup&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; and then into &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=sup&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&quot;sup&quot;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The same phenomenon occurs in Ukrainian. The &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/605/8&quot;&gt;linked question&lt;/a&gt; and its answers provide with a basic list of swear words.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The phrase &lt;em&gt;&quot;що за хуйня&quot;&lt;/em&gt; &lt;code&gt;/scho za qui-nya/&lt;/code&gt; literally means &quot;what the fuck&quot;, where &lt;em&gt;хуйня&lt;/em&gt; can stand for rubbish, stuff, etc.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The phrase &lt;em&gt;&quot;що на хуй як?&quot;&lt;/em&gt; &lt;code&gt;/scho na qui yak/&lt;/code&gt; literally translates &quot;what to_a_dick how&quot; may, for example, appear to be a local slang-word for &lt;em&gt;&quot;що як?&quot;&lt;/em&gt; &quot;what, how?&quot; (&quot;how d'you?&quot;) with added a swear word.&lt;br&gt;&#xA;There could be a myriad of other meanings. For example, &lt;em&gt;&quot;хуяк&quot;&lt;/em&gt; &lt;code&gt;/quyak/&lt;/code&gt; can be translated as &quot;Bang!&quot;, and &quot;what a bang?&quot; (what's the buzz? tell me what's happening) may have some local meaning that we don't know.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;I’ve stumbled trying to say the phrase to other Ukrainian speakers nobody seemed to know&lt;/em&gt; […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Lucky you! :)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In a conclusion, having seen many people who are interested in a foreign language and culture, I'd like to say: &lt;strong&gt;don't begin your study with learning swear words, unless you know all sociocultural aspects of how to use it.&lt;/strong&gt; Using it wrongly, in an inappropriate context, you at minimum show yourself a rude person, and at maximum could have a bigger trouble for no apparent reason.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2019-12-10T18:13:17.573" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6030" PostTypeId="2" ParentId="3739" CreationDate="2019-12-11T12:39:35.477" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B2%D0%BF%D0%BB%D0%B8%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вплив&lt;/a&gt; &quot;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BE%D0%B3%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОГО&lt;/a&gt;!&quot;&lt;/strong&gt; - &lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/wow&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;wow&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/effect&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;effect&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;1. Англійський варіант&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Effect&lt;/strong&gt;&#xA;  The effect of one thing on another is the change that the first thing&#xA;  causes in the second thing.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;WOW&lt;/strong&gt;&#xA;  You can say 'wow' when you are very impressed, surprised, or pleased. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2. Український варіант&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВПЛИВ&lt;/strong&gt; Дія, яку певна особа чи предмет або явище виявляє стосовно іншої&#xA;  особи чи предмета.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОГО́&lt;/strong&gt; Уживається для вираження здивування, захоплення, застереження і&#xA;  т. ін. з приводу чогось надзвичайного, несподіваного, непередбаченого&#xA;  і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;3. Переклад прикладів&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Все це радше вау-ефект, елемент шоу, комерційний продукт, створений талановитими майстрами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Все це радше &quot;&lt;strong&gt;ОГО!&lt;/strong&gt;&quot;, частина показу, комерційний виріб, створений талановитими майстрами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дуже важливий вау-ефект. Хороша презентація, обіцянки вирішення складних проблем і... головне - надприбутки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Дуже важливе &quot;&lt;strong&gt;ОГО!&lt;/strong&gt;&quot;. Хороший показ, обіцянки вирішення складних проблем і... головне -  надприбутки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Цей фінт виглядає дуже ефектно, проте в сучасному футболі принесе скоріше вау-ефект, ніж реальну користь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це вдавання виглядає дуже впливово, проте в сучасній грі &quot;підніжний м'яч&quot; вплине скоріше як &quot;&lt;strong&gt;ОГО!&lt;/strong&gt;&quot;, ніж принесе справжню користь.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Якщо прочитати мій варіант, то зрозуміють усі. Якщо ж прочитати ваш варіант, то більша частина людей, що не знайома з англійською чи французькою культурою вимагатиме пояснень.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2019-12-13T12:58:16.700" LastActivityDate="2019-12-13T12:58:16.700" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6031" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-11T21:08:34.243" Score="4" ViewCount="129" Body="&lt;p&gt;In official Ukrainian language German geographical names containing letter &lt;strong&gt;Ö&lt;/strong&gt; are transliterated in  a way that strongly change the pronunciation.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Köln&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;Кельн&lt;/em&gt;  [keln] (instead of logical &lt;em&gt;Кьольн&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Göttingen&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;Геттінген&lt;/em&gt; [getingen] (instead of logical &lt;em&gt;Гьоттінген&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;What is the reason of such strange transliteration and are there other examples when transliteration does not follow the pronunciation of the original language?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="448" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-12-11T23:05:05.340" LastActivityDate="2019-12-11T23:05:05.340" Title="German Ö in Ukrainian geographical names" Tags="|фонетика|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6033" PostTypeId="2" ParentId="6031" CreationDate="2019-12-11T22:24:07.077" Score="3" Body="&lt;h3&gt;First reason&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;The Spelling&lt;/strong&gt; of 2019 year [for example], &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=130&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;page 130&quot;&gt;quote&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;§&amp;nbsp;132. Букви та буквосполучення ö, ø, eu, ое&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Голосні, яким на письмі відповідають букви й буквосполучення &lt;strong&gt;ö&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ø&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ое&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;eu&lt;/strong&gt;, у &lt;strong&gt;німецькій&lt;/strong&gt;, данській, іспанській, норвезькій, турецькій, французькій, шведській та деяких інших мовах, і фонетично подібні до них голосні передаємо українською буквою &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Ге́те&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Бʼєрнсон&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ке́льн&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Пасте́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Рентге́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ма́льме&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Вільне́в&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Е́нчепінг&lt;/em&gt;, а після звука [&lt;strong&gt;j&lt;/strong&gt;] буквою &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Рішельє́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Бʼє́рнсон&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;Short:&lt;/i&gt; &lt;strong&gt;ö&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;→ &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; or &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;/je/ if a sound of [&lt;strong&gt;j&lt;/strong&gt;] is before.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Second reason&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;They are &lt;strong&gt;the closest sounds&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;German &lt;strong&gt;ö&lt;/strong&gt; usually represents sounds [&lt;strong&gt;ø&lt;/strong&gt;] or [&lt;strong&gt;œ&lt;/strong&gt;]&lt;sup&gt;&amp;nbsp;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/%C3%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;It represents the umlauted form of o, resulting in [œ] or [ø].&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, for example we would have [kœln]&lt;sup&gt;&amp;nbsp;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Cologne&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[2]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt; and [ˈɡœtɪŋən]&lt;sup&gt;&amp;nbsp;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/G%C3%B6ttingen&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[3]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ukrainian does not have the sounds, but has an &lt;strong&gt;e&lt;/strong&gt; which represent usualy [&lt;strong&gt;e&lt;/strong&gt;] or [&lt;strong&gt;ɛ&lt;/strong&gt;]. For compare, mentioned here &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; represent [&lt;strong&gt;ɔ&lt;/strong&gt;] or [&lt;strong&gt;o&lt;/strong&gt;]&lt;sup&gt;&amp;nbsp;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Help:IPA/Ukrainian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[4]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;. So, not that strongly.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&#xA;            Front               Central                 Back&#xA;Close        i • y –––––––––––– ɨ • ʉ  ––––––––––––––  ɯ • u&#xA;                \                  \                     |&#xA;Near-close       \     ɪ • ʏ        \            • ʊ     |&#xA;                  \  ↓               \  ↓                |&#xA;Close-mid      → e • ø –––––––––––– ɘ • ɵ –––––––––––– ɤ • o ←&#xA;                    \                  \                 |&#xA;Mid                  • ø̞                ə                • o̞&#xA;                      \  ↓               \               |&#xA;Open-mid           → ɛ • œ –––––––––––– ɜ • ɞ –––––––– ʌ • ɔ ←&#xA;                        \                  \             |&#xA;Near-open              æ •                  ɐ            |&#xA;                          \                  \           |&#xA;Open                     a • ɶ –––––––––––– ä • –––––– ɑ • ɒ&#xA;&#xA;&lt;i&gt;Legend:&lt;/i&gt;&#xA;– unrounded • rounded&#xA;– «arrows» show about sounds which mentioned here.&#xA;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/International_Phonetic_Alphabet#Vowels&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;IPA vowels map&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&#xA;&lt;/pre&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Another notices:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;It is not normal for Ukrainian to have soft &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;/h/ and &lt;strong&gt;k&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;/k/. This situation is same for German, or South Slavic languages which also write with &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; as &lt;a href=&quot;https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гетинген&lt;/a&gt;&amp;nbsp;/getingen/ or &lt;a href=&quot;https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B5%D0%BB%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Келн&lt;/a&gt;&amp;nbsp;/keln/.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;It is Muscovian style for German sounds as &lt;strong&gt;ё&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;/jo/ which in free-style writing usually writed just as &lt;strong&gt;e&lt;/strong&gt;. But Muscovian has different phonology, especial for vowels, for this case &lt;strong&gt;ë&lt;/strong&gt; also can be as [&lt;strong&gt;ɵ&lt;/strong&gt;]&lt;sup&gt;&amp;nbsp;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D1%83%D1%81%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[5]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt; which rounded and close enough, and their &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt; with &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;&amp;nbsp;/g/ can be soft. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2019-12-11T22:50:49.567" LastActivityDate="2019-12-11T22:50:49.567" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6034" PostTypeId="2" ParentId="2858" CreationDate="2019-12-12T04:21:37.133" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якихось відчутних проблем з наказовим способом дієслова московська мова не має, просто форма першої особа множини імперативу там ідентична з формою індикативу (як і в низці інших мов). Дієслівна форма давай(те) в обговорюваній функції віддавна (принаймні від 19-го ст.) присутня в українському мовленні. Що її потрібно звідти усувати — це ще слід довести. Те, що вона є можливим московським запозиченням (що знову ж таки наразі не доведено), само по собі ще нічого не означає.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1166" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-12-15T13:51:41.503" LastActivityDate="2019-12-15T13:51:41.503" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6035" PostTypeId="2" ParentId="2858" CreationDate="2019-12-13T10:40:17.803" Score="6" Body="&lt;p&gt;Є спонукальне &quot;давай-но&quot;, навіть у правописі згадується:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 33.Частки&lt;br&gt;&#xA;  ...&lt;br&gt;&#xA;  3. Через дефіс пишуться:&lt;br&gt;&#xA;  а) Частки бо, но, от, то, таки, коли вони виділяють значення окремого слова: іди́-бо; &lt;strong&gt;дава́й-но&lt;/strong&gt;; ті́льки-но; так-о́т, як-о́т; отаки́й-то, сті́льки-то, ти́м-то, я́кось-то; важки́й-таки, все́-таки, діста́в-таки, та́к-таки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад використання - вірш &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D1%8E%D0%BA_%D0%86%D0%B3%D0%BE%D1%80_%D0%97%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ігоря Павлюка&lt;/a&gt; &quot;&lt;a href=&quot;https://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=13396&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Давай-но море&lt;/a&gt;, вийдем з берегів...&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Давай-но&lt;/strong&gt;, море, вийдем з берегів&lt;br&gt;&#xA;  До всіх отих людських страждань і болів.&lt;br&gt;&#xA;  Із піни ти народжуєш богів,&lt;br&gt;&#xA;  Солониш пілігримам прісність волі.&lt;br&gt;&#xA;  &amp;lt;...&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2019-12-13T10:40:17.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6036" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-14T08:49:02.587" Score="14" ViewCount="526" Body="&lt;p&gt;Є такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;noun&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  поглинання, поглинення, пожирання.&lt;br&gt;&#xA;  &lt;em&gt;verb&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;  1 гуртувати, з'єднати, з'єднувати, згуртовувати, згуртувати, об'єднати, об'єднувати, поєднати, поєднувати, сполучати, єднати.&lt;br&gt;&#xA;  2 домішувати, змішати, змішувати.&lt;br&gt;&#xA;  3 з'єднати, з'єднувати, об'єднати, об'єднувати, переплітати, сполучати, єднати.&lt;br&gt;&#xA;  4 з'єднувати, зливати, злити, поглинати, сполучати, єднати.&lt;br&gt;&#xA;  5 заволодівати, поглинати.&lt;br&gt;&#xA;  6 зварювати, згаснути, плавити, розчиняти, сплавляти.&lt;br&gt;&#xA;  7 комбінувати, об'єднати, об'єднувати, поєднати.&lt;br&gt;&#xA;  8 об'єднувати, поєднувати, уніфікувати   &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovnenya.com/dictionary/merge&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://slovnenya.com/dictionary/merge&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Поки що мій фаворит - 'я хочу домішати новий код в головну гілку проекту'&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2251" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-12-14T10:34:56.220" LastActivityDate="2021-10-13T17:29:19.763" Title="Як перекласти &quot;merge code&quot;" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="6" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6037" PostTypeId="2" ParentId="6036" CreationDate="2019-12-14T10:46:26.167" Score="4" Body="&lt;p&gt;Мені подобається Ваш варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я хочу &lt;strong&gt;домішати&lt;/strong&gt; новий код в головну гілку проекту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але на практиці, мені здається, перемагатимуть очевидніші (у тому сенсі, що вони, мабуть, першими згадуватимуться тим, хто читає англійське &lt;em&gt;merge&lt;/em&gt;) &lt;strong&gt;&lt;em&gt;об'єднувати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;зливати&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.microsoft.com/en-us/language/Search?searchTerm=merge&amp;amp;langID=799&amp;amp;Source=true&amp;amp;productid=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;база термінів Microsoft&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;об'єднати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;злиття&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;злити&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://l10n.kde.org/team-infos.php?teamcode=uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклади KDE&lt;/a&gt; (зокрема &lt;a href=&quot;https://websvn.kde.org/trunk/l10n-kf5/uk/messages/extragear-sdk/kdesvn.po?view=markup&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклад kdesvn&lt;/a&gt;) — &lt;em&gt;об'єднання&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;об'єднувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;об'єднати&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;див. також &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=merge&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словники на E2U&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча у випадку, коли варто відрізняти джерело від місця призначення (&lt;em&gt;merge A to B&lt;/em&gt;) Ваш варіант має велику перевагу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-12-14T10:46:26.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6038" PostTypeId="2" ParentId="6036" CreationDate="2019-12-14T11:42:06.610" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;merge code&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Визначимо спочатку значення слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/code&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Code&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - a language used to program (= give instructions to) computers.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/merge&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Merge&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - to combine or join together, or to cause things to do this.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже code - це певна мова, певний набір наказів. Алгоритм дій описаний певною мовою. Тобто дослівно щось схоже на &amp;quot;&lt;strong&gt;об'єднати накази&lt;/strong&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але усе змінює вказаний приклад: &amp;quot;я хочу домішати новий &lt;strong&gt;код в головну гілку проекту&lt;/strong&gt;&amp;quot;. По суті приклад описаний не зовсім точно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інформаційні технології - це переважно подібність до навколишнього середовища чи до інших галузей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Правильний переклад&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Справа в тому, що в прикладі описується подібність з деревом. Можливо технологія GIT. А дії з деревом вже давно визначені. Що роблять з гілками для об'єднання? - зрощують. Тобто правильно використовувати &amp;quot;&lt;strong&gt;зростити гілки&lt;/strong&gt;&amp;quot; щодо вказаного прикладу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Під час зрощування гілок ви маєте два набори команд, два алгоритми, які об'єднуються в один. Або ж ви об'єднуєте коди, якщо слово наказ суперечить вашій ідеології.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://git-scm.com/book/uk/v2/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D1%83%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B2-git-%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8-%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D1%83%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%82%D0%B0-%D0%B7%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прикладі&lt;/a&gt; опису подібних дій можна чітко побачити, що до нового набору наказів застосовують commit, а до гілок - merge. Тобто хоча і можна сказати merge code, але напряму виконати дію об'єднання (merge) наборів наказів (code) в гілку в подібних технологіях без попередній підготовчих дій неможливо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Чому не можна використовувати слово мішати?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Джерело Великий тлумачний словник української мови. Бусел. 2005.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мішати&lt;/strong&gt; - сполучати що-небудь різнорідне. Після перемішування&#xA;порушується порядок розташування чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В даному випадку набір наказів має певний порядок, який не можна порушувати. Навіть під час зрощення гілок накази мають своє певне місце, порядок, зміна якого призведе до неочікуваного алгоритму дій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Чому не можна зливати гілки?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Зливати&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - Об'єднуючи кого-, що-небудь із кимсь, чимсь, створювати одне&#xA;ціле.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто результатом зливання є об'єднання, що створює єдине ціле з того, що злили. В даному випадку зливають гілки. (і це дуже дивно, як можна гілку злити?, це ж не рідина). Але результатом зрощення гілок є створення місця зрощення а не єдиної суцільної гілки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="-1" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-12-17T13:10:19.777" CommentCount="15" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6039" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-15T11:59:02.933" Score="1" ViewCount="112" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Words in SMALL CAPS are the standard &lt;em&gt;lexical sets&lt;/em&gt;. Words in the lexical sets BATH and CLOTH may be given two transcriptions, the former either with /ɑː/ or /æ/, the latter with /ɒ/ or /ɔː/.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;При перегляді &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Help:IPA/English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Вікіпедия Анґлською: МФА Анґлської мови&quot;&gt;МФА Анґлської&lt;/a&gt; мови натрапив на тямку &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Lexical_set&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Вікіпедия Анґлською: lexical set&quot;&gt;слівний набір&lt;/a&gt;&amp;nbsp;&amp;mdash; перелік слів, котрі відповідають за якусь особливу рису зі звуцтва. Можливо, для сучасної Української наукова тямка має гиншу назву, буду радий, якшчо вкажуть.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зьвісно, маємо таблицю для сучасного українського письменства виду &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F_%D0%9C%D0%A4%D0%90_%D0%B4%D0%BB%D1%8F_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Вікіпедия Українською: МФА Української мови&quot;&gt;такої&lt;/a&gt;, але мені цїкаво для серединної Української, аби можна було враховувати і говірки, як &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/International_Phonetic_Alphabet_chart_for_English_dialects&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Вікіпедия Анґлською: МФА Анґлських говірок&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; для Анґлських говірок. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2019-12-15T11:59:02.933" Title="Звуковий слівний набір" Tags="|фонетика|resource-request|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6040" PostTypeId="2" ParentId="6036" CreationDate="2019-12-17T03:06:56.253" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=merge&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u&lt;/a&gt; подає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Англійсько-український словник з математики та інформатики 2010 (Є. Мейнарович, М. Кратко) &lt;/sub&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;merge command&lt;/strong&gt; = кома́нда &amp;quot;об’єдна́ти&amp;quot;, кома́нда об’є́днування&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки). Частина І (О. Кочерга, Є. Мейнарович)&lt;/sub&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;to merge files&lt;/strong&gt; об’є́днувати фа́йли&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, можна &lt;em&gt;об'єднати гілки&lt;/em&gt;. Але залишається питання з тим як вказати в якій гілці опиниться результат. Щоб це однозначно вказати можна використати слово &lt;strong&gt;вплести&lt;/strong&gt;. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вплести гілку &lt;code&gt;feature&lt;/code&gt; в гілку &lt;code&gt;develop&lt;/code&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-12-17T03:06:56.253" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6041" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6042" CreationDate="2019-12-17T21:11:54.693" Score="0" ViewCount="144" Body="&lt;p&gt;What's the etymological explanation for the apostrophe in the word &lt;strong&gt;ім'я&lt;/strong&gt;?&#xA;In English, an apostrophe usually stands for one letter that's dropped.  (i.g. I'm= I Am, didn't = did nOt, etc.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="995" LastEditorUserId="995" LastEditDate="2019-12-21T17:46:50.907" LastActivityDate="2019-12-21T17:46:50.907" Title="What's the etymological explanation for the apostrophe in the word ім'я?" Tags="|етимологія|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6042" PostTypeId="2" ParentId="6041" CreationDate="2019-12-18T09:19:53.577" Score="8" Body="&lt;p&gt;I think, you might rely on the wrong assumption that the apostrophe always (and in every language) means &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Contraction_(grammar)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;contraction&lt;/a&gt; (like &lt;em&gt;let us&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;let's&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;But in Ukrainian the apostrophe usually means that a letter following it should be read as in the beginning of the word ('though sometimes it can be used by other means).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There is a set of Ukrainian letters — &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ю&lt;/em&gt; — which are read differently depending on their position:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;after a consonant, &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ю&lt;/em&gt; are read similarly to (Ukrainian) &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;е&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; but with palatalizing or semipalatalizing the consonant (i.e. /&lt;code&gt;ʲɑ&lt;/code&gt;/, /&lt;code&gt;ʲɛ&lt;/code&gt;/, /&lt;code&gt;ʲu&lt;/code&gt;/);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;in the beginning of the word or after a vowel, &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ю&lt;/em&gt; are read in the way as the letter combinations &lt;em&gt;йа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;йе&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;йу&lt;/em&gt; would be read, i.e. with explicit iotation (/&lt;code&gt;jɑ&lt;/code&gt;/, /&lt;code&gt;jɛ&lt;/code&gt;/, /&lt;code&gt;ju&lt;/code&gt;/; like in &lt;em&gt;yard&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Yates&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Eugene&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The apostrophe in &lt;em&gt;ім'я&lt;/em&gt; makes the &lt;em&gt;я&lt;/em&gt; letter to sound as in the beginning of the word (/&lt;code&gt;jɑ&lt;/code&gt;/), not as usually after a consonant (/&lt;code&gt;ʲɑ&lt;/code&gt;/).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;In standard Ukrainian, &lt;em&gt;м&lt;/em&gt; is never palatalized (except semipalatalization in &lt;em&gt;мі&lt;/em&gt;). So, one may argue that there's no ambiguity — as we almost never pronounce /&lt;code&gt;mʲɑ&lt;/code&gt;/ and almost always pronounce /&lt;code&gt;mjɑ&lt;/code&gt;/, we could &quot;imply&quot; apostrophe between &lt;em&gt;м&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;я&lt;/em&gt;. Still, in practice we prefer to explicitly put the apostrophe there. Especially that such untypical for standard Ukrainian sound combinations like /&lt;code&gt;mʲɑ&lt;/code&gt;/ may appear in untypical cases like abbreviations, barbarisms, foreign word transcriptions, etc. &lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-12-18T15:48:15.253" LastActivityDate="2019-12-18T15:48:15.253" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6043" PostTypeId="2" ParentId="6018" CreationDate="2019-12-18T13:06:05.387" Score="5" Body="&lt;p&gt;I disagree with Sasha on this part: &quot;So, I suppose, author here is creating some contrast to &quot;правило доброго тону&quot; (maybe something similar to the carrot-and-stick method or something related to &quot;you can get much further with a kind word and a gun than you can with a kind word alone&quot;, or maybe they had some other thoughts).&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;There is indeed a wordplay here. &quot;Pravylo dobroho tonu&quot; is a &quot;good manners rule.&quot; That is a phrase we use a lot in everyday speech. &quot;Pravylo dobroho remenia&quot; is a &quot;good belt rule.&quot; This we don't use a lot or even at all.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Let's take a look at the words of this song:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Справа в тому, // &#xA;  Що в мене немає дому // &#xA;  І за правилом доброго тону, // &#xA;  Як за правилом доброго ременя, // &#xA;  Я згадаю з якого я племені, // &#xA;  Пригадаю з якого міста, // &#xA;  Я чекаю на своє Греммі, // &#xA;  В мене просто нема де сісти // &#xA;  Написати свою промову: // &#xA;  У мене немає дому...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As a lot of songs of &lt;em&gt;Odyn v kanoe&lt;/em&gt; are about violent things happening to Ukraine in the past, this &quot;good belt rule&quot; may be a bitter irony about the &quot;good belt rule&quot; ruling Ukraine instead of the &quot;good manners rule.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Another proof of this is that this song is partly about &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Internally_displaced_person&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Internally Displaced Persons&lt;/a&gt;, one can try reading comments under the video on youtube, one will see that there are hundreds of IDPs claiming that they felt connected / were crying / can't forget their homes.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Now look at these rows again: &quot;Пригадаю з якого міста, // ... // В мене просто нема де сісти // ... // У мене немає дому...&quot; Let's translate it: &quot;I'll remind myself of my hometown // I have nowhere to sit // I have no home.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Now let's think about it, is it good manners rule or good belt rule, when someone is forcing you out of your hometown? Was there a choice? That's my argument against Sasha: I think, it's not a connection between those two rules of manners and belt, it's about the juxtaposition of those two rules, of bitter awareness that our habit to live by the rule of good manners is often interrupted by the guys trying to imply the rule of good belt on us.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As for me, the allusion is not vage, it's bright, strong, and bitter. &quot;The rule of the good belt&quot; is connected to our past and our psychopatology and linkage to violence that lives in us cause of the postcolonial, postgenocide state of our society that we are trying to overcome.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2019-12-18T17:50:07.293" LastActivityDate="2019-12-18T17:50:07.293" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6044" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-19T14:40:45.917" Score="6" ViewCount="2050" Body="&lt;p&gt;І в СУМ, і на інших ресурсах можна знайти значення фразеологізму &lt;strong&gt;зігнутися/зігнутий в три погибелі&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;♦ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zighnutyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Зігнутий (зогнутий, зігнений, зігнута і т. ін.) в три погибелі (в&#xA;три дуги, вдвоє і т. ін.)&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — дуже низько нахилений (нахилена і т.&#xA;ін.). &lt;em&gt;Йому на думку спала зігнута в три погибелі постать Чижика&#xA;(Панас Мирний, I, 1949, 256); Зігнений вдвоє Кирило перелазив через&#xA;квітники (Мирослав Ірчан, II, 1958, 36)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://svitslova.com/idioms-dictionary/2311-v-try-pogybeli.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;В три погибелі перегнутися (згинатися)&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; в ролі прис.– дуже перегнути своє тіло, скорчитися.&#xA;&lt;em&gt;Улесливий служник в три погибелі перегнувся: – Ваше вовче!.. Може, дозволите в вашу горлянку бистро­крилого орла запхнути? (Ковінька,&#xA;Кутя з медом, 1960, стор. 66); Стомлений, я заснув, але швидко&#xA;прокинувся від холоду. Мене всього пробирали дрижаки, я не міг&#xA;нагрітися, хоч згинався в три погибелі (Багмут, За­писки солдата,&#xA;1961, стор. 31).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але не можу зрозуміти, чому саме &lt;strong&gt;погибель&lt;/strong&gt;, чим пояснюється вживання саме цього слова, чи яке походження усього фразеологізму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Серед значень іменника &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/poghybelj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;погибель&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; у СУМ не бачу застосовних.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо схожих за значенням фразеологізмів &lt;strong&gt;зігнутися в три дуги&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;зігнутися в баранячий ріг&lt;/strong&gt; є навіть суто асоціативне розуміння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож буду вдячна за джерела, що пояснюють етимологію фразеологізму &lt;strong&gt;зігнутися/зігнутий в три погибелі&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-12-19T20:44:06.463" Title="Етимологія фразеологізму &quot;зігнутися в три погибелі&quot;" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6045" PostTypeId="2" ParentId="6044" CreationDate="2019-12-19T19:37:38.093" Score="4" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;За однією з версій слова &lt;em&gt;гинути&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;гнути&lt;/em&gt; споріднені. Хоча &lt;em&gt;гинути&lt;/em&gt; зазвичай виводять від праслов'янського &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/gyn%C7%ABti&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*gynǫti&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/gybn%C7%ABti&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*gybnǫti&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;гнути&lt;/em&gt; — від праслов'янського &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/g%D1%8Abn%C7%ABti&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*gъbnǫti&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/g%D1%8An%C7%ABti&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*gъnǫti&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, але Рік Дерксен &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/w/index.php?title=Reconstruction:Proto-Slavic/g%D1%8Abn%C7%ABti&amp;amp;oldid=53594424#cite_ref-1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вважає&lt;/a&gt;, що вони обидва від праіндоєвропейського &lt;em&gt;*gʰubʰ-&lt;/em&gt;, а Макс Фасмер узагалі &lt;a href=&quot;//lexicography.online/etymology/vasmer/%D0%B3/%D0%B3%D0%B8%D0%B1%D0%BD%D1%83%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;каже&lt;/a&gt;, мовляв, «праслов'янські *gyb- „гибнуть“ і *gyb- „гнуть“ етимологічно одноцілі». Відповідно, за цією версію виходить, що «зігнутий у три погибелі» початково означало «зігнутий у три згини» (можливо, у переносному значенні «дуже сильно зігнутий»). Таку версію висловлюють зокрема &lt;a href=&quot;//rus.stackexchange.com/a/18842&quot;&gt;в аналонічному запитанні на сайті «Русский язык»&lt;/a&gt; (щоправда без джерел) і &lt;a href=&quot;http://fun.ucoz.ru/news/2000-11-11-82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в підрозділі про крилаті вислови на сайті «uCoz fun»&lt;/a&gt; (неавторитетно). Порівняти з «зігнутий у три дуги».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Не виключаю також, що &lt;em&gt;погибель&lt;/em&gt; тут може означати й буквально &lt;em&gt;загибель&lt;/em&gt;. Мовляв, коли людина помирає через поранення в живіт, то вона може зігнутися, схопившись за поранене місце, відповідно, зігнутий у три погибелі — зігнутий так, як згинається перед смертю людина, поранена в живіт. Опосередковано про щось подібне кажуть &lt;a href=&quot;http://fun.ucoz.ru/news/2000-11-11-82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в підрозділі про крилаті вислови на сайті «uCoz fun»&lt;/a&gt; (неавторитетно).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-12-19T19:37:38.093" CommentCount="1" CommunityOwnedDate="2019-12-19T19:37:38.093" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6046" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6055" CreationDate="2019-12-20T02:19:53.737" Score="9" ViewCount="787" Body="&lt;p&gt;Дані поняття зустріла у проектах Законів України &quot;Про внесення змін до Конституції України (щодо децентралізації влади)&quot; № 2217а від 01.07.2015 року та №2598 від 13.12.2019 року.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Їх застосовано щодо статті 142 Конституції України:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Держава забезпечує &lt;strong&gt;співмірність&lt;/strong&gt; фінансових ресурсів та обсягу повноважень органів місцевого самоврядування, визначених Конституцією та законами України.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;в редакції проекту від 2015 року на місці видліленого слова &lt;em&gt;«сумірність»&lt;/em&gt;, а в іншому — &lt;em&gt;«співмірність»&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачення із &quot;Словника української мови&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%81%D1%83%D0%BC%D1%96%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМІ́РНИЙ&lt;/a&gt;, а, е. Який можна виміряти однаковою з чим-небудь мірою; спільномірний. Два відрізки прямої називаються сумірними, якщо вони мають спільну міру (Геометрія, I, 1956, 93).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%BC%D1%96%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СПІВМІРНИЙ&lt;/a&gt; а, е, рідко. Те саме, що спільномірний. Визначення повинно бути співмірним. Це значить, що визначуване і визначаюче поняття мають бути рівні обсягом (Логіка, 1953, 34).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D1%96%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СПІЛЬНОМІРНИЙ&lt;/a&gt;, а, е. Який можна виміряти однаковою з чим-небудь мірою; сумірний. Спільномірні речовини. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згідно даного словника ці поняття є синонімами з математичної точки зору. Але мене більше цікавить застосування цих слів у юридичному аспекті. Отже,&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи є різниця між поняттями співмірність і сумірність?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2440" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2019-12-24T05:22:40.387" LastActivityDate="2020-11-23T23:07:32.600" Title="Чи є різниця між поняттями співмірність і сумірність?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6047" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-20T13:51:03.403" Score="7" ViewCount="228" Body="&lt;p&gt;Як правильно сказати? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Статистика за контрагентами, статистика за документами &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;чи &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Статистика по документах, статистика по контрагентах&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я знаю то в орудному відмінку ми використовуємо сполучник &quot;за&quot; , типу &quot;по&quot; росіянізм, але всеж я ніколи не чув такого формулювання. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2348" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-01-02T11:04:08.790" LastActivityDate="2020-01-08T20:57:00.643" Title="Статистика за документами/контрагентами чи статистика по контрагентах, контрагентам?" Tags="|вибір-слова|росіянізм|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6048" PostTypeId="2" ParentId="4589" CreationDate="2019-12-20T18:45:53.970" Score="5" Body="&lt;p&gt;Швидше за все ці фразеологізми є цензурним замінником/продовженням (евфемізмом) для обсценного виразу &quot;йоб твою/його мать&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічну природу мають &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%91%D0%BB%D0%BA%D0%B8-%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;російські &quot;йолки-палки&quot;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D1%91-%D0%BC%D0%BE%D1%91&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;йо-майо&lt;/a&gt; і їм подібні вирази.&#xA;Ця ж сама версія викладена у відповіді на згадане вами запитання за посиланням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, ніякого стосунку ні до якого реального Йосипа вони не мають. Так само як і не має якогось особливого значення все, що йде після цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2443" LastActivityDate="2019-12-20T18:45:53.970" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6049" PostTypeId="2" ParentId="1096" CreationDate="2019-12-20T19:02:19.260" Score="6" Body="&lt;p&gt;У сайту СУМ-11 є розділ, де можна додавати свої слова:&#xA;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/f/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/f/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, як вже було згадано в одному з коментарів, на UrbanDictionary можна додавати українські слова. І, судячи з того, що люди хоч мало, але таки голосують за тлумачення, то сайт відвідуваний в тому числі й українцями.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Колись навіть додав &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=%D0%BB%D0%B0%D1%85%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;слово&lt;/a&gt; із діалектним значенням зі свого регіону.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2443" LastActivityDate="2019-12-20T19:02:19.260" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6050" PostTypeId="2" ParentId="6024" CreationDate="2019-12-20T19:50:32.293" Score="6" Body="&lt;p&gt;Із поданої сторінки:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;прийменник &lt;em&gt;для&lt;/em&gt; буде слушний там, де говориться, що певну річ призначено для людини, тварини або для якоїсь &lt;em&gt;ширшої потреби&lt;/em&gt; &amp;lt;...&gt; Зате, коли мовиться, що якийсь предмет призначено на певні конкретні речі, тоді треба шукати інших прийменників&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Шафа на одяг&quot; - шафа, в яку покладуть конкретний одяг і більше нічого.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&quot;Шафа для одягу&quot; - шафа, призначена для одягу в принципі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я це так розумію, мабуть тому що у моєму регіоні словосполучення накшталт &quot;мішок на цукор&quot; і &quot;мішок для цукру&quot; мають дещо відмінні значення, так само, як, наприклад, &quot;чашка на чай&quot; і &quot;чашка для чаю&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;чашка на чай - чашка, у яку буде наливатися конкретний чай (який щойно заварили)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чашка для чаю - чашка, яка призначена для чаю (а не для кави).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;мішок на цукор - мішок, у який скоро засипеться конкретний цукор (який привезуть)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;мішок для цукру - мішок, призначений для цукру (а не для борошна).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У англійській у даних випадках після &quot;на&quot; стояв би означений артикль.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У цьому контексті твердження автора для мене виглядає трохи дивно, бо він сам пише про &lt;em&gt;конкретні речі&lt;/em&gt;, але &quot;листи і газети&quot; та &quot;старі папери&quot; - це не конкретні речі, це неозначена множина речей.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Проте це моє суб'єктивне бачення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Так само &lt;strong&gt;треба казати&lt;/strong&gt;: «поштова скринька на листи й&#xA;  газети», «кошик на старі папери», «миска на борщ». &lt;strong&gt;Кажуть у народі ще&lt;/strong&gt;:&#xA;  «мішок під жито», «одежа про свято й про будень», «книжка до читання».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, автор практично ставить знак рівності між &quot;&lt;em&gt;треба казати&lt;/em&gt;&quot; і &quot;&lt;em&gt;у народі кажуть&lt;/em&gt;&quot;.&#xA;Оскільки зараз у народі кажуть &quot;&lt;em&gt;для&lt;/em&gt; одежі&quot; і &quot;&lt;em&gt;для&lt;/em&gt; паперів&quot;, то даний варіант мав би бути прийнятним навіть на думку Антоненка-Давидовича.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто також звернути увагу на те, що з часу написання тієї книги пройшло майже 50 років і цілком можливо, що тоді прийменник &quot;на&quot; мав більше поширення. Проте сучасна українська мова явно схиляється до &quot;шафи для одягу&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому можна вважати, що обидва варіанти можуть вживатися і жоден з них не є &quot;неправильним&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2443" LastEditorUserId="2443" LastEditDate="2019-12-21T12:24:24.053" LastActivityDate="2019-12-21T12:24:24.053" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6051" PostTypeId="2" ParentId="5997" CreationDate="2019-12-21T12:55:47.827" Score="4" Body="&lt;p&gt;Зазвичай питомі (українські) слова мають ширше значення, аніж запозичені.&#xA;Ваші приклади також не є абсолютними синонімами.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Індиферентний вживається в першу чергу як наукове означення речовин чи явищ, тоді як байдужим може бути в принципі будь-що.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Заангажована стаття - упереджена на користь когось чи чогось, зазвичай політичної сили. Просто упереджена стаття - автор, наприклад, використовує занадто багато стереотипів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варто вживати слова, які максимально точно передають необхідне значення і підходять за стилем. Чи це слово питомо українське, чи запозичене - це вже як вийде.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однозначно точно не треба використовувати слова іншомовного походження, якщо є наш відповідник, який ідеально підходить. Наприклад, у більшості випадків слово &quot;розробник&quot; чудово замінює слово &quot;девелопер&quot;, проте останнє доводиться чути і бачити дуже часто.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також часто люди можуть використовувати якесь іншомовне слово, бо воно відчувається більш престижним, більш високого стилю. Це може з часом призводити до повного витіснення питомого українського, і запозичене слово набуває ширшого значення. Таких ситуацій теж варто уникати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схожі думки викладені, наприклад, &lt;a href=&quot;http://linguistics-konspect.org/?content=2433&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;https://www.kadrovik.ua/novyny/chy-dorechno-vzhyvaty-u-dilovodstvi-inshomovni-slova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2443" LastActivityDate="2019-12-21T12:55:47.827" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6052" PostTypeId="2" ParentId="5997" CreationDate="2019-12-21T20:12:07.890" Score="4" Body="&lt;p&gt;Я загалом згоден з &lt;a href=&quot;/a/6051&quot;&gt;xpoback&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я ще не аналізував конкретно &lt;em&gt;індиферентний&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;байдужий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;заангажований&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;упереджений&lt;/em&gt;, але загалом доволі часто слова іншомовного походження, що з'являються в українській мові паралельно з українськими аналогами, отримують вужче чи просто трішки інше значення. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Абревіатура&lt;/em&gt; — це не просто &lt;em&gt;скорочення&lt;/em&gt; (тобто це частковий випадок скорочення, але не будь-яке скорочення — абревіатура).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Анонс&lt;/em&gt; — це не просто &lt;em&gt;оголошення&lt;/em&gt; (нагадую, що в українській мові анонс — це &lt;em&gt;попереднє&lt;/em&gt; оголошення).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Чізкейк&lt;/em&gt; — це не просто &lt;em&gt;сирник&lt;/em&gt; (традиційний сирник — це дещо інше, ніж те, що зараз називають чізкейком; хоча якщо брати слово «сирник» у дуже широкому розумінні, то чізкейк можна вважати різновидом сирника, але виникає потреба якось називати отой частковий різновид).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча я не заперечую, що часто слова запозичуються не задля специфічного значення, а через лінощі (після багатьох обговорень якоїсь теми іноземною простіше продовжувати обговорювати її українською, не змінюючи термінологію) і/або пиху (мовляв, «солідніше звучить») (що цікаво, навіть у цьому випадку слова &lt;em&gt;з часом&lt;/em&gt; можуть &lt;em&gt;набувати&lt;/em&gt; дещо іншого значення).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, на мою думку, не варто намагатися брати за правило викорінити всі запозичення, для яких начебто є українські відповідники, бо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;часто запозичені слова мають дещо інше значення (тобто в певних випадках передають суть точніше); і людина, що не є професіоналом у відповідній галузі, може не розуміти цього;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ми не можемо силоміць повернути розвиток мови в інший напрямок (якщо, припустімо, певний англіцизм уживається &lt;em&gt;лише&lt;/em&gt; через моду, то шкода, але набридаючи іншим із «кажи так-то, а не так-то», можна досягти лише погіршення стосунків, а не зміни звичок оточення);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;іноді справді необхідно створити певний стиль/антураж/атмосферу й уживання «нестандартних» слів може бути в нагоді.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переваги застосування власних (чи давно засвоєних) слів (якщо вони точно передають суть і не надто довші за запозичені відповідники), по-моєму, очевидні — логічніше, коли ми схожі за значеннями слова утворюємо від одного кореня (наприклад: &lt;em&gt;купувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;покупний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;закупки&lt;/em&gt;), а не від різних (наприклад: &lt;em&gt;купувати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;покупний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шопінг&lt;/em&gt;), а це в свою чергу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;робить мову простішою для розуміння;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;зменшує простір для омонімії (чим менше різних коренів припадає на одне й те саме значення, тим менша кількість коренів потрібна загалом для всіх слів і тим менша ймовірність часткового чи повного збігу коренів із різними значеннями).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-12-21T20:12:07.890" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2019-12-21T20:12:07.890" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6053" PostTypeId="2" ParentId="6046" CreationDate="2019-12-21T23:47:07.413" Score="-1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сумірний&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;Співмірний&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сумірний&lt;/strong&gt; — такий, що можна виміряти, однаковою з чимось іншим мірою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Співмірність&lt;/strong&gt; — кількісне співвідношення частин чого-небудь.&#xA;Походить від лат. &lt;em&gt;proportio&lt;/em&gt; «&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%86%D1%96%D1%8F_(%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропорція&lt;/a&gt;» (в матем., рівність двох відношень). Пропорції визначають відповідність частин, встановлюють систему співвідношення їх між собою і з цілим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, звуки крокування почесної варти можуть бути співмірними до ударів годинника на башті.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2020-11-23T23:07:32.600" LastActivityDate="2020-11-23T23:07:32.600" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6055" PostTypeId="2" ParentId="6046" CreationDate="2019-12-22T21:03:51.770" Score="2" Body="&lt;h3&gt;Cумірний&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Етимологічний словник української мови. Том 5. Коломієць, Мельничук. 2006 рік.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Су — іменниковий префікс, що означає зв’язок, з’єднання або неповноту,&#xA;в давніх іменних утвореннях типу ... суголосний, ... сумирний, ...&#xA;сутужний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Українська граматика. Тимченко. 1917 року&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;170.6. Су — спільність, додаток і звідси незначність.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. Бусел. 2005.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сумірний&lt;/strong&gt; — якого можна виміряти однаковою з чим-небудь мірою,&#xA;спільномірний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Співмірний&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Етимологічний словник української мови. Том 5. Коломієць, Мельничук. 2006 рік.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спів — перша частина складних слів типу ... співзвучний, має значення&#xA;“об’єднаний, сполучений, спільний з ким-небудь, однаковий з&#xA;чим-небудь, разом, сукупно з чим-небудь, буквально “наполовину з”,&#xA;“пополам з”. пів — половина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. Бусел. 2005.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Співмірний&lt;/strong&gt; — те саме, що спільномірний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Спільномірний&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Етимологічний словник української мови. Том 5. Коломієць, Мельничук. 2006 рік.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спіл — по суті означає те саме, що й спів (вибачте, тут від себе, бо&#xA;там лише приклади, які не дають певної чіткості визначень).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. Бусел. 2005.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Спільномірний&lt;/strong&gt; — якого можна виміряти однаковою з чим-небудь мірою,&#xA;сумірний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Етимологічний словник української мови. Том 3. Коломієць, Мельничук. 1989 рік.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Міряти&lt;/strong&gt; — визначати розмір.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. Бусел. 2005.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мірний&lt;/strong&gt; — 1. ... 2. Яким вимірюють що-небудь, який є міркою. 3... 4...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Міряти&lt;/strong&gt; — 1. Визначати величину кого-, чого-небудь якоюсь мірою. 2 ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Міра&lt;/strong&gt; — 1. Одиниця виміру чого-небудь. 2. Те саме, що мірка. 3...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Спільно&lt;/strong&gt; — разом, гуртом, спільними силами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Половина&lt;/strong&gt; - 1. Одна з двох рівних частин чого-небудь. Складова частина парного предмета. 2. Середина якої-небудь віддалі, якогось проміжку часу і т. ін. 3...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Я теж маю слово&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо з наданої вище інформації — так, є різниця між поняттями співмірний і сумірний. Ці слова мають спільний корінь від слова міряти, міра. Але вони мають різницю у префіксах су- та спів-, що вказують на відмінність. Де су- вказує на близьку міру, а спів- чи спільно- - на половинну міру, тобто на однаковість мір.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як це може допомогти з юридичної точки зору не підкажу. Але мені теж цікаво щодо юридичної точки зору на різницю цих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно вашого прикладу використання слів сумірність на співмірність та згідно мого розуміння різниці цих слів виходить, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;сумірність - держава забезпечуватиме відносно близьке за мірами  фінансових ресурсів до обсягу повноважень органів;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;співмірність - держава забезпечуватиме однакові (половини) міри щодо фінансових ресурсів до обсягу повноважень органів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво тільки як це виміряти. Тобто якщо виміряти точно не можливо, то в даному випадку важко буде відрізнити ці два терміни.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="-1" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2019-12-23T21:35:22.617" CommentCount="14" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6058" PostTypeId="2" ParentId="4811" CreationDate="2019-12-24T11:01:48.180" Score="-1" Body="&lt;p&gt;За аналогією з &lt;em&gt;мовлення - мовленнєва&lt;/em&gt; буде &lt;em&gt;зведеннєва&lt;/em&gt;. Наприклад, &lt;em&gt;зведеннєва функція&lt;/em&gt;, така фукнція може виконувати &lt;em&gt;зведення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2019-12-24T12:39:37.450" LastActivityDate="2019-12-24T12:39:37.450" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6059" PostTypeId="2" ParentId="3270" CreationDate="2019-12-25T11:47:19.770" Score="2" Body="&lt;h3&gt;Далі наведені цікаві цитати про активні дієприкметники з різних джерел.&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Літ.: Кучеренко І. К. Грамат. характеристика дієприкметника і його місце в системі частин мови. «Мовознавство», 1967, № 4; Русанівський В. М. Структура укр. дієслова. К., 1971; Гнатюк Г. М. Дієприкметник у сучас. укр. літ. мові. К., 1982.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Г. М. Гнатюк.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Д. на -чий поширені мало, тому що народнорозм. мова, яка лягла в&#xA;  основу сучас. укр. літ. мови, майже не знала їх (як книжних форм&#xA;  давньорус. походження). В сучас. мові вони дещо активізувалися,&#xA;  зокрема у зв’язку з творенням н.-т. термінів (крокуючий екскаватор,&#xA;  блукаючий нерв).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ІСТОРІЯ УКРАЇНСЬКОЇ ЛІТЕРАТУРНОЇ МОВИ, Віталій РУСАНІВСЬКИЙ, 2001&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Окремо слід зупинитися на такій спірній формі, як активні&#xA;  дієприкметники теперішнього часу. Власне, закономірність їх уживання в&#xA;  українській літературній мові по-справжньому аргументованих заперечень&#xA;  ні в кого й не викликала, проте помічалося прагнення уникати їх як не&#xA;  народної, а запозиченої з староукраїнської мови форми. До того ж майже&#xA;  не засвідчувались — принаймні на Східній Україні — дієприкметникові&#xA;  звороти з цими формами. В. Винниченко ставився до активних&#xA;  дієприкметників теперішнього часу аж надто толерантно. Поряд із&#xA;  словосполученнями, в яких дієприкметники вживалися переважно в&#xA;  атрибутивному значенні, він допускав і дієприкметникові звороти.&#xA;  Наприклад: дрижача рука, /284/ прохаючий голос, розуміюча посмішка&#xA;  («Краса і сила»), блукаючі очі («З споминів»), Чого при людях вона з&#xA;  ним така близька, така щось знаюча, патякуюча, голубляча («Соняшна&#xA;  машина»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Енциклопедія українознавства. Словникова частина (ЕУ-II). — Париж, Нью-Йорк, 1973. — Т. 7. — С. 2571-2583.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У словотворі термінологізмів поширено застосування звичніших у&#xA;  російщині суфіксів: -чик/-щик (пікіровщик — пікувальник), -тель&#xA;  (зачинатель — започаткувач) -ка (для назв дії: закльопка —&#xA;  заклепування), -о/е-видний (конусовидний — стіжкуватий),&#xA;  дієприкметники активні на -щий, а(ю)чий, -уючий, -вший (трудящий,&#xA;  служачий — працівник, співчуваючий — співчутливий, заіснувавший —&#xA;  заіснувалий, насталий; перемігший — переможний) й пасивний на -мий&#xA;  (любимий усіма — люблений), -ичати (важничати — вдавати важного), як і&#xA;  словоскладення ц.-слов. типу (злосмрадний — відразливий, горе-вчений —&#xA;  партач) і запозичення чи кальки (дітище — духова дитина, відщепенець —&#xA;  апостат, перекинчик). Всякі тенденції до унезалежнення укр. літ. мови&#xA;  від рос., як і раніші пуристичні намагання очистити її від калькових&#xA;  канцеляризмів, проголошено бездискусійно «укр. буржуазним&#xA;  націоналізмом та фашизмом у мові», а дотичних мовознавців репресовано.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Енциклопедія українознавства. Загальна частина (ЕУ-I). — Мюнхен, Нью-Йорк, 1949-52. — 1230 с.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дієприкметники на -чий, -ший, -мий зникли; з деяких із них стали&#xA;  прикметники, пасивні дієприкметники на -ний, -тий збереглися. З&#xA;  колишніх активних дієприкметників розвинулися незмінні дієприслівники&#xA;  теперішнього й минулого часу: пізнаючи, походивши. Крім того, з&#xA;  пасивного дієприкметника витворилася безособова форма на -но, -то&#xA;  (зроблено, вжито).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;ПАМВО БЕРИНДА І ЙОГО „ЛЕКСІКОНЪ СЛАВЕНОРΩССКЇЙ И ИМЕНЪ ТЛЪКОВАНЇЄ“, Василь Німчук&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Багато в словнику активних дієприкметників на -чїй, а також утворень&#xA;  на -лый. Наприклад: маючїй (88); перебираючі(й) (105); преходАчую&#xA;  (118); непсуючїйсА (144); чуючимъ (258); полюючїи а(б)[о] чигаючїи,&#xA;  стерегучїи (354); застарЂлый (69); ωпилый (369); ωброслы(й) (112);&#xA;  згустЂлый, зсЂлы(й) (274).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ідіотизми сталінської ярижки у державній мові України. Святослав Караванський. 2016&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Існуючий.&lt;br&gt;&#xA;  - Сущий, наявний, сучас-, теперішній, живий, не мёрт-, з-й&#xA;  існувати, (у світі) подибува-, відомий, (закон) наш, (- права)&#xA;  зафіксований. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Усі існуючі істоти. Усі сущі істоти.  &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Існуючий у природі. Наявний у природі.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Існуючий порядок. Сучасний порядок. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Існуючі закони. Наші закони.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Існуючий у воді. 3-й жити у воді.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Існуючий в уяві мрійників. Існуючи в уяві мрійників.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Подекуди форму існуючий можна замінити дієприкметником минулого часу:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Існуючий спосіб. Уживаний спосіб.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Існуючий міф. Поширений міф.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Існуючий у світі. Подйбуваний у світі.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Існуюче право. Узаконене право,&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звідки пішла єсть московська мова або шила в мішку не сховаєш. Святослав Караванський. 2012.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;!!! + ім = Складне слово — Його значення — Московська модель&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Гуляй! + поле = гулайполе — поле, що гуляє — гуляюче поле&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Підопри! + гора = підопригора — що, хто підпира гору — підпираючий гору &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Коли! + вушко = коливушко — що, хто коле вушко — колючий вушко &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Пали! + копа = паликопа — що, хто палить копи — палячий копи &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Крути! + вус = крути вус — що, хто крутить вуса — крутячий вуса&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Я теж маю слово&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Существующий — той, що існує. Сущий — застаріле.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Це все що я знайшов з пояснення. Джерела не авторитетні, тому й не вказував. Можете знайти більше — напишіть, будь ласка.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зі словника я б підібрав слово слово дійсний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. Бусел. 2005 року.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дійсний — 1. Який насправді існує або існував; реальний. 2. ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;То чи правильно вживати слово існуючий?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На це запитання відповість Українська граматика 2019 року.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;§ 119. Дієприкметник&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В українській мові розмежовують:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Дієприкметники активного стану: &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;1). теперішнього часу на -чий (-а, -е) (вживані переважно в значенні прикметників та іменників): квіту́чий, живу́чий, лежа́чий, стоя́чий; &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2). минулого часу на -лий (-а, -е): зжо́вклий, нави́слий, осі́лий, почорні́лий.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2019-12-25T11:56:30.627" LastActivityDate="2019-12-25T11:56:30.627" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6060" PostTypeId="2" ParentId="4077" CreationDate="2019-12-25T14:54:16.653" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/genesis&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;genesis&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - the origin of something, when it is begun or starts to exist&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;the time when something came into existence; the beginning or origin: &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Те походження чогось, коли воно починається чи починає існувати.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Той час, коли щось виникло; початок або походження.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зародження&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - Дія за знач. зароди́ти і зароди́тися.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ЗАРОДИ́ТИ - Див. заро́джувати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ЗАРО́ДЖУВАТИ - Давати початок чиєму-небудь існуванню, життю;&#xA;  породжувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто маємо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Блок зародження - це перший блок ланцюга блоків. Сучасні версії&#xA;  Bitcoin називають його блоком 0, хоча дуже ранні версії зараховують&#xA;  його до блоку 1. Блок зародження майже завжди жорстко кодується до&#xA;  програмного забезпечення додатків, що використовують його блок-ланцюг.&#xA;  Це особливий випадок, коли він не посилається на попередній блок, а&#xA;  для Bitcoin та майже всіх його похідних він отримує невиплачену&#xA;  субсидію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2019-12-25T14:54:16.653" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6061" PostTypeId="2" ParentId="4056" CreationDate="2019-12-26T15:24:20.550" Score="1" Body="&lt;h3&gt;Значення слова stem&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;a &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/stem&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;stem&lt;/a&gt; - a central part of something from which other parts can&#xA;  develop or grow, or which forms a support.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;the part of a word that is left after you take off the ending&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B1%D1%83%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стовбур&lt;/a&gt; - Основна наземна частина дерева або куща, від якої&#xA;  ростуть гілки.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Основа&lt;/a&gt; - Нижня опорна частина чого-небудь (будівлі, споруди,&#xA;  конструкції і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BA%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Корінь&lt;/a&gt; - Головна частина слова (без афіксів), що виражає його&#xA;  основне (лексичне) значення й не поділяється на морфеми.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://8next.com/umova/2060-umova_149.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОСНОВА&lt;/a&gt; – частина слова без закінчення. Основу зверху позначають&#xA;  квадратною дужкою. Основа слова може складатися з таких частин:&#xA;  префікса (підказка), кореня (казка, казочка, казати) і суфікса (казка,&#xA;  казочка, казк ар). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Частина слова без закінчення називається &lt;a href=&quot;http://files.pidruchnyk.com.ua/uploads/book/Ukrainska_mova_3klas_Zaharijchuk.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;основою&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Значення дієслова to stem&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;to &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/stem&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;stem&lt;/a&gt; - to stop something unwanted from spreading or increasing&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ЗОСЕРЕ́ДИТИ - Див. зосере́джувати.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ЗОСЕРЕ́ДЖУВАТИ - Збирати, об'єднувати, розташовувати, скупчувати в&#xA;  одному місці, в одних руках, в однієї людини і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;stemming&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/stemming&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;stemming&lt;/a&gt; - present participle of stem &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://searchenterpriseai.techtarget.com/definition/stemming&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Stemming&lt;/a&gt; is the process of reducing a word to its word stem that&#xA;  affixes to suffixes and prefixes or to the roots of words known as a&#xA;  lemma&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли мова йде про основу слова, то в українській мові це називається &quot;&lt;a href=&quot;http://files.pidruchnyk.com.ua/uploads/book/Ukrainska_mova_3klas_Zaharijchuk.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Будова слова&lt;/a&gt;&quot; і не відокремлюють окремо дію відокремлення основи слова. Виділення основи слова є частиною будови слова.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але саме слово stemming може мати й інші значення, а не тільки стосовно будови слова. І по суті означає &quot;виділення основи з чогось&quot;.&#xA;&lt;a href=&quot;https://sentence.yourdictionary.com/stemming&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Приклади&lt;/a&gt; використання в інших випадках.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знайшов перепон для використання слова основування у значенні &quot;виділення основи з чогось&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2019-12-26T15:47:39.670" LastActivityDate="2019-12-26T15:47:39.670" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6064" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6068" CreationDate="2019-12-26T17:45:32.687" Score="5" ViewCount="1305" Body="&lt;p&gt;Ві́део (від лат. video — дивлюся, бачу) – запозичена з латинської мови словоформа, яка за інерцією охопила українську і багато інших мов. Не відміняється, і цим створює незручності. Не можна сказати “Багато відеа”, або на тому “відеу”.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Видиво -“те, що видно, що сприймається зором”. Словоформа, яка походить від давнього кореня, і прослідковується у низці споріднених слів: видіти, видно, видноколо, виднота, провидіння тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;“Видиво” подібне до латинського “відео”, що підходить для ефекту звикання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слово відповідає значення процесу, який триває. Тобто, процесу споглядання чогось. Водночас, цілком може застосовуватися як означення певного масиву інформації, який призначений для проглядання, для видіння.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Згадується у академічному російсько-українському словнику 1924-1933 року (до процесів “наближення” української мови з російською):&#xA;Зре́лище – видо́вище, видо́висько, ви́диво, диво́висько, диво́вище, дивови́жа, дивогля́дь (-ди).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відмінюване, що особливо корисно для зручності вживання. Видиво, багато видива, у цьому видиві, на цих видивах тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання: 1) чи підходить це слово як повноцінний замінник усталеного слова &quot;відео&quot;? 2) Чи достатньою є підстава мати внутрішньомовний аналог цього слова для того, аби форсувати цей процес заміни? 3) якому слову ви віддали б перевагу: усталеному запозиченому чи місцевому новотвору?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="905" LastEditorUserId="905" LastEditDate="2019-12-27T23:05:32.823" LastActivityDate="2020-01-11T21:35:56.290" Title="Відео чи видиво?" Tags="|вживання-слів|запозичені-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6065" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-27T09:40:45.170" Score="3" ViewCount="155" Body="&lt;p&gt;Побачив &quot;Видиво&quot; і чомусь подумав &quot;Види + &lt;strong&gt;Во!&lt;/strong&gt;&quot;. Спробував пошукати, але щось нічого не знайшов про &lt;strong&gt;Во!&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я &lt;strong&gt;Во!&lt;/strong&gt; розумію як вигук плюс жест, який означає молодець, або добре. Але ж повинно щось бути щодо походження чи точніше визначення. Чи є зв'язок &lt;strong&gt;Во!&lt;/strong&gt; з видиво і подібними запитаннями типу печиво ніби печи+&lt;strong&gt;Во!&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна знайти щось щодо самого &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;жесту&lt;/a&gt;. Але чому під час цього жесту кажуть &lt;strong&gt;Во!&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Основне запитання: Чи є якась інформація про вигук Во! з жестом великого пальця вгору або де можна пошукати щодо цього, якщо інформація достатньо поширена?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2019-12-27T13:29:09.873" LastActivityDate="2021-04-20T07:14:54.603" Title="Вигук Во! і великий палець вгору" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6068" PostTypeId="2" ParentId="6064" CreationDate="2019-12-28T12:32:39.537" Score="5" Body="&lt;h3&gt;1. Чи підходить це слово як повноцінний замінник усталеного слова &quot;&lt;strong&gt;відео&lt;/strong&gt;&quot;?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З етимологічного словника схоже, що слова &lt;strong&gt;відео&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;видиво&lt;/strong&gt; є спорідненими, але мають дещо різне значення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Етимологічний словник української мови. Том 1. 1982.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вид. ... &lt;strong&gt;Видиво&lt;/strong&gt;, [видище] - сон, привид. ... Лат. &lt;strong&gt;video&lt;/strong&gt; &quot;бачу&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В словнику ці слова закріплені з не зовсім різним значенням, але описано по різному.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. Бусел. 2005.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Видиво&lt;/strong&gt; - 1. Те, що видно, що сприймається зором. 2. Видіння, примара.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відео&lt;/strong&gt; - Усе, що пов'язане з отриманням зображення предметів на екрані&#xA;  за допомогою електронних засобів (відеокамера, відеомонітор,&#xA;  відеопроєктор та ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже на сьогодні слова &lt;strong&gt;відео&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;видиво&lt;/strong&gt; мають різне значення та споріднене походження.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;2 Чи достатньою є підстава мати внутрішньомовний аналог цього слова для того, аби форсувати цей процес заміни?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це питання вказує на те, що слова &lt;strong&gt;відео&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;видиво&lt;/strong&gt; є тотожними, що по суті, а це доведено в попередньому питанні, є не так. Тобто повністю вже не можна відповісти на це запитання. Я зможу відповісти суб'єктивно на наступне схоже запитання.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи достатньою є підстава мати українське подібне слово для того, щоб прискорити заміну іноземного слова на українське?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підстава мати українське подібне слово до іноземного з подібним значенням, яке можна відмінювати (тобто краще пристосоване до нашої мови) - є достатньою підставою для прискорення цієї заміни. Адже тоді його простіше буде використовувати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;3 Якому слову ви віддали б перевагу: усталеному запозиченому чи місцевому новотвору?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По суті це слово вже не є новотвором і воно вже має значення, яке по суті правильніше описує те, що відбувається &quot;&lt;strong&gt;Те, що видно, що сприймається зором.&lt;/strong&gt;&quot;. Але з опису стає зрозумілим, що видивом може бути все. Стіл, стілець, комаха, що біжить як на екрані так і поза ним. Чи не занадто воно широке? Хоча і відео по суті має таке саме значення з огляду на використання його в латинській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На основі описаного вище я віддаю свій голос на користь слова &lt;strong&gt;видиво&lt;/strong&gt; через його краще пристосування до української мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2019-12-28T12:32:39.537" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6069" PostTypeId="2" ParentId="6036" CreationDate="2019-12-29T20:09:11.597" Score="7" Body="&lt;h2&gt;&lt;strong&gt;Злиття коду&lt;/strong&gt; | &lt;strong&gt;Об'єднання (гілок) коду&lt;/strong&gt; | &lt;strong&gt;Інтеграція змін до коду&lt;/strong&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BB%D0%B8%D1%82%D1%82%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Злиття&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — об'єднання двох різних об'єктів в одне ціле таким чином, що утворюється єдиний об'єкт з єдиними властивостями. Наприклад, &lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BB%D0%B8%D1%82%D1%82%D1%8F_%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Злиття Даних&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Злиття&lt;/strong&gt; - це багатоетапний процес, який спочатку вимагає об’єднати колективні дані про елементи на одній сторінці (елемент одержувача), і, нарешті, призведе до переспрямування застарілої сторінки до одержувача. &lt;a href=&quot;https://www.wikidata.org/wiki/Help:Merge&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Help:Merge&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Merge_(version_control)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Merge (version control)&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; у контролі версій &lt;strong&gt;злиття&lt;/strong&gt; (також зване&#xA;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/System_integration&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інтеграцією&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;) — це фундаментальна операція, яка узгоджує численні&#xA;зміни, внесені до набору файлів, керованих версіями. Найчастіше це&#xA;необхідно, коли файл змінюється в двох &lt;strong&gt;незалежних гілках&lt;/strong&gt; і згодом&#xA;&lt;strong&gt;об’єднується&lt;/strong&gt;. Результатом є єдина колекція файлів, яка містить обидва&#xA;набори змін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/Merge_(SQL)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Merge&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — оператор мови SQL, який дозволяє &lt;strong&gt;об'єднати&lt;/strong&gt; дані однієї&#xA;таблиці з даними іншої таблиці. При &lt;strong&gt;злитті&lt;/strong&gt; таблиць перевіряється відповідність&#xA;умові, і якщо значення істинне, то виконується Update, а якщо ні -&#xA;Insert.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.atlassian.com/ru/git/tutorials/using-branches/git-merge&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Git merge&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;(злиття)&lt;/strong&gt; використовується в &lt;strong&gt;Git&lt;/strong&gt;, щоб зібрати воєдино розгалужену історію. Команда &lt;a href=&quot;https://git-scm.com/docs/git-merge&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;git merge&lt;/a&gt; виконує злиття окремих&#xA;напрямків розробки, створених за допомогою команди git branch, в єдину&#xA;гілку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.perforce.com/blog/vcs/merging-code-how-automate-it&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Merging code&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;(злиття коду)&lt;/strong&gt; є важливим аспектом розробки програмного забезпечення. Злиття коду дозволяє декільком розробникам програмного забезпечення &lt;strong&gt;інтегрувати зміни&lt;/strong&gt; у свою кодову базу. Розробники починають цей процес з відгалуження від спільної лінії коду, яку часто називають &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Branching_(version_control)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;основною гілкою&lt;/a&gt;. Потім, коли робота буде завершена та перевірена, відгалужена &lt;strong&gt;гілка буде об’єднана&lt;/strong&gt; з основною (інтегрована назад до спільної бази коду).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слід зауважити, що історично &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Merge_(software)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Merge&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; походить від програмного забезпечення, яке дозволяло запускати найперші системи Windows та DOS в операційній системі UNIX. Згодом, це поняття поширилося і стало загальновживаним в багатьох сферах IT, а в системах контролю версій  перетворилося в назву ідентичної команди &lt;strong&gt;merge&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Висновок:&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, на мою думку, найбільш точним перекладом фрази &lt;strong&gt;merge code&lt;/strong&gt; буде &lt;strong&gt;злиття коду&lt;/strong&gt;, але вжиток &lt;strong&gt;об'єднання коду&lt;/strong&gt; (у значенні &amp;quot;об'єднання гілок коду&amp;quot;) та &lt;strong&gt;інтеграція коду&lt;/strong&gt; (у значенні &amp;quot;інтеграція змін до бази коду&amp;quot;) також є цілком обгрунтованим і не є помилковим. Такі форми перекладу слід вживати відповідно до контексту речення, якщо цього вимагає стилістика.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-10-13T17:29:19.763" LastActivityDate="2021-10-13T17:29:19.763" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6070" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-29T20:33:03.903" Score="1" ViewCount="131" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ukrmova/um79.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПУРИЗМ&lt;/a&gt; (франц. purisme, від лат. purus — чистий) — крайній вияв&#xA;  турботи про чистоту літературної мови, культуру мови, орієнтація на&#xA;  встановлення суворих правил дотримання літ. норм (див. Норма мовна),&#xA;  оберігання мови від впливу іншомов. запозичень, очищення її від неліт.&#xA;  явищ (діалектизмів, просторіччя тощо).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;To &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/filter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;filter&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - to appear or happen gradually or to a limited degree.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%86%D1%96%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЦІДИ́ТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - Пропускати рідину через що-небудь (сито, полотно, сітку&#xA;  і т. ін.) для очищення. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%96%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВІДСІВА́ТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - Просіваючи, відокремлювати що-небудь від чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо &lt;strong&gt;to filter&lt;/strong&gt; перекладається як &lt;strong&gt;цідити&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;сіяти&lt;/strong&gt;, то використання слова &lt;strong&gt;процідити&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;відсіяти&lt;/strong&gt; замість &lt;strong&gt;фільтрувати&lt;/strong&gt; це пуризм?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Припустимо, що є бажання заробити гроші і є виріб, який можна перепродати з гарним прибутком. Закони країни вимагають писати кирилицею. Але людина, що намагається перепродати товар не знає достатньо іноземну мову для перекладу і в цей момент просто пише замість &lt;strong&gt;цідилки&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;фільтр&lt;/strong&gt;, тобто просто копіює. Цей виріб добре розповсюджується і люди, що теж не добре знають іноземну мову називають виріб як фільтр, по суті не правильно. Але в той же час успішно ним користуються. Використання слова &lt;strong&gt;фільтр&lt;/strong&gt; правильне в цьому випадку?&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Припустимо, що є нова технологія, яка масово розповсюджується по світу. Її пояснюють на пальцях переважно іноземною мовою, яку до цього, окрім цієї нової технології а також зі знанням іноземної мови на базовому рівні не зустрічали. Тобто усі слова, з якими погано знайомі майбутні спеціалісти автоматично будуть використовувати як терміни. І знову ж таки поширюють такі терміни. Бо це ж спеціялісти так кажуть! Чи буде використання слова &lt;strong&gt;фільтр&lt;/strong&gt; в даному випадку правильним?&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І це лише два таких випадки. І в усих цих випадках часу на те, щоб розібратися з іноземною мовою просто немає. Для перекладу не використовують знавців обох мов. Усім потрібні гроші. З цим усим треба розібратися, щоб зробити правильно. Але цього не роблять.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо to filter перекладається як &lt;strong&gt;цідити&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;сіяти&lt;/strong&gt;, то використання слова &lt;strong&gt;процідити&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;відсіяти&lt;/strong&gt; це пуризм?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для людей навіть малюють &lt;a href=&quot;https://fontawesome.com/icons?d=gallery&amp;amp;q=filter&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іконку&lt;/a&gt; цідилки біля слова &lt;strong&gt;filter&lt;/strong&gt;, яке, у випадку з іконкою, перекладається як &lt;strong&gt;відсіяти&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;процідити&lt;/strong&gt; (залежить від даних, які використовуються та вашого розуміння).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хто визначає крайність вияву турботи? Як називається небажання або неможливість взагалі перекладати іноземні слова? Некомпетентність чи байдужість? Чи правильним є такий підхід для вливання все більшої кількості однакових за значенням слів у мову, замість перекладу та підбору з вже наявних слів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Основне запитання: Як визначити, чи є пуризмом використання замість слова &lt;strong&gt;фільтр&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;фільтрувати&lt;/strong&gt;), наприклад, слово &lt;strong&gt;відсіяти&lt;/strong&gt;? Якщо для мене слово &lt;strong&gt;відсіяти&lt;/strong&gt; є зрозумілішим (за слово &lt;strong&gt;фільтрувати&lt;/strong&gt;) у випадках його використання в словосполученнях &quot;&lt;strong&gt;відсіяти&lt;/strong&gt; дані&quot;, &quot;&lt;strong&gt;відсіяти&lt;/strong&gt; вироби за кольором&quot;, &quot;&lt;strong&gt;відсіяти&lt;/strong&gt; сукні за розміром&quot;, де вироби чи сукні є інформацією, а не певними предметами? Чи стаю я тоді пуристом?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додатково.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%96%D1%8F%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відсіяти&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Шляхом відбору усувати, вилучати когось, щось із складу кого-,&#xA;  чого-небудь. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Приклади&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Артистові потрібна глибока мудрість для того, щоб без помилок відсіювати від потрібного матеріалу все зайве. (з мемуарної літ.)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Із того величезного масиву інформації, з яким неминуче стикалися в інститутах, Келдиш швидко відсівав усе несуттєве, але досить&#xA;  зацікавлено входив у найдрібніші деталі дійсно нових досліджень. (з&#xA;  публіц. літ.)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;– Як вибираєте героїв для телепередачі та як збираєте на них досьє? – Ми складаємо список людей, яких хотіли б бачити. До того ж ще&#xA;  й пропонують когось. Відсіваємо самі, а частина людей відмовляється.&#xA;  (з газ.)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Вислухавши довгу сповідь, відсіявши зайве, нотує [Зоя] в журналі: у Паливоди аварія. (О. Гончар)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-01-10T19:30:12.407" LastActivityDate="2020-05-07T03:02:14.293" Title="Якщо to filter перекладається як цідити, то використання слова цідити замість фільтрувати це пуризм?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6071" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-30T13:41:27.763" Score="1" ViewCount="260" Body="&lt;p&gt;Так і не знайшов в чинному правописі вказівок щодо відмінювання назв творів. Тож, як правильно сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Настя прочитала &quot;Злочин і кару&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Настя прочитала &quot;Злочин і кара&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="2424" LastActivityDate="2020-01-02T18:04:48.073" Title="Відмінювання власних назв" Tags="|відмінювання|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6072" PostTypeId="1" CreationDate="2019-12-30T13:51:35.097" Score="7" ViewCount="268" Body="&lt;p&gt;Чому &lt;strong&gt;UN&lt;/strong&gt; (United Nations) перекладається як &lt;strong&gt;ООН&lt;/strong&gt; (Організація об'єднаних націй)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зате &lt;strong&gt;NATO&lt;/strong&gt; (North Atlantic Treaty Organization) як &lt;strong&gt;НАТО&lt;/strong&gt; (хоча &lt;strong&gt;О&lt;/strong&gt;рганіза́ція &lt;strong&gt;П&lt;/strong&gt;івнічноатлантичного &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;о́говору)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно перекладати абревіатури? Наприклад компанія &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/TED_(conference)&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;TED&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. Яким способом буде краще перекласти її назву?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2424" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2019-12-30T18:56:56.833" LastActivityDate="2020-01-01T19:48:30.167" Title="Іншомовні абревіатури" Tags="|власні-назви|іншомовні-слова|скорочення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6073" PostTypeId="2" ParentId="6072" CreationDate="2019-12-30T15:19:51.367" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://studfile.net/preview/1588475/page:10/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уривок&lt;/a&gt; з &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=zAzWCQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA450&amp;amp;dq=%22%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B4%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D0%B0%D0%B1%D0%BE+%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Карабан В. І. «Переклад англійської наукової і технічної літератури» с. 449–450&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//books.google.com/books?id=6cZwDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PA510&amp;amp;dq=%22%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B4%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%B1%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D0%B0%D0%B1%D0%BE+%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F+%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Карабан В. І. «Переклад англійської наукової і технічної літератури: Граматичні труднощі» с. 509–511&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;…Способи їхньої передачі на цільову мову…:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Переклад відповідним скороченням: MPS (main propulsion sys­tem) — ГРУ (головна рушійна установка), MTF (modulation transfer system) — ФПМ (функція передачі модуляції), PC (personal computer) — ПК (персо­нальний комп'ютер), Мх (maxwell) — Мкс (максвел), NMR (nuclear magnetic resonance) — ЯМР (ядерний магнітний резонанс), МІС (microwave integrated circuit) — НВЧ ІМ (інтегрована мережа надвисокої частоти), Mhz (megahertz) — Мгц (мегагерц), DTL (diode transistor logic) — ДТЛ (діодно-транзисторна логіка), ESP (electrostatic precipitator) — ЕФ (електрофільтр).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Даний спосіб перекладу передбачає використання існуючої у мові перекладу абревіатури-відповідника або створення її (у випадку авторсь­ких скорочень). Слід зазначити, що у мові перекладу скорочення можу бути побудованим за тією ж моделлю, що й у мові оригіналу (наприклад, ABE — ПРД «повітряно-реактивний двигун»), або за іншою моделлю (наприклад, coul — Кл «кулон»; blstg pwd — ВР «вибухова речовина»). Такі скорочення звичайно зафіксовані у словниках скорочень.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Транскодування (транскрибування або транслітерування) ско­рочення: ICAO (International Civil Aviation Organization) — ІКАО (Міжна­родна організація цивільної авіації), NATO (North Atlantic Treaty Organiza­tion) — HATO, IMCO (Intergovernmental Maritime Consulting Organization) — ІМКО (Міжнародна морська консультативна організація), IUPAC (Interna­tional Union of Pure and Applied Chemistry) — ІЮПАК (Міжнародний союз теоретичної і прикладної хімії).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Якоїсь певної закономірності щодо вибору між транскодуванням та перекладом повних форм відповідних скорочень, очевидно, немає, однак слід зауважити, що існує тенденція до транскодування англійських широко вживаних скорочень, що позначають важливі міжнародні організації, аген­тства, об'єднання, корпорації тощо&lt;/strong&gt;: UPI (United Press International) — аген­тство ЮПІ, GATT — ГАТТ, Benelux — Бенілюкс.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Транскодуються й деякі інші скорочення та складноскорочені слова: teflon — тефлон, maser — мазер, opcode — опкод (операційний код), pixel (picture element) — піксел (елемент відображення), Internet — Інтернет, vocoder (voice coder) — вокодер, INMARSAT (International Maritime Satellite Organization) — IHMAPCAT.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже принаймні один автор вважає, що певної закономірності немає (однак нині тяжіють до транскодування).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2019-12-30T15:19:51.367" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6074" PostTypeId="2" ParentId="6072" CreationDate="2019-12-31T00:18:49.623" Score="2" Body="&lt;p&gt;Ви будете певно зустрічати суперечливі думки з цього приводу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Європейську Унію ми чомусь називаємо ЄС, здається, загальновживаність в даному випадку діє саме таким чином.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я би відштовхувався від впізнаваності - якщо компанія TED впізнавана саме за такою абревіатурою латиницею, то і вживати треба саме цю абревіатуру.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Інакшою ознакою може бути винесення абревіатури на логотип або знак для товарів і послуг, або в скорочене найменування юридичної особи, політичної партії, громадської організації, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Компанія TED - яскравий приклад - її знають саме за абревіатурою винесеною на логотип, навіть якщо цей логотип не зареєстрований жодним чином. Я впевнений, що проведене сьогодні опитування з єдиним питанням: що є логотипом компанії TED, дасть близький до ста відсотків результат - три великі червоні букви TED.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж Ви маєте власну думку щодо певної абревіатури і її написання, введіть правило для свого тексту: Європейська Унія (далі по тексту ЄУ); і пояснювати більше нічого не треба.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2463" LastEditorUserId="2463" LastEditDate="2020-01-01T19:48:30.167" LastActivityDate="2020-01-01T19:48:30.167" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6075" PostTypeId="2" ParentId="6036" CreationDate="2019-12-31T13:29:53.727" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;merge code&lt;/strong&gt; - стулити код&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stuljaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стуляти&lt;/a&gt; - наближаючи впритул одне до одного, щільно з'єднувати&#xA;  (предмети або краї предметів)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2465" LastActivityDate="2019-12-31T13:29:53.727" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6076" PostTypeId="2" ParentId="31" CreationDate="2020-01-02T17:30:37.007" Score="2" Body="&lt;p&gt;Вживається іще й як! Те, що двоїна &quot;фішка&quot; західних регіонів — це міт.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Полтавщина 2019 рік. Був кілька (5) днів у селі Вісичі (Полт. район) цього року — двоїна зустрічається чи не в кожного третього. Напр., до непристойности, далебі, часто казали слово &quot;руці&quot; (проте відокремлюючи його від мн. &quot;руки&quot;) — &lt;em&gt;взяла у руці по відру й пішла&lt;/em&gt;, проте та сама людина казала і &lt;em&gt;і звідки йто у наших депутатів руки ростуть!?&lt;/em&gt; (себто, тільки зараз я це утямив, &lt;em&gt;руки&lt;/em&gt; — це щось &lt;strong&gt;загальне, абстрактне&lt;/strong&gt;, про багато людей; а &lt;em&gt;руці&lt;/em&gt; — це типу як щось одне цільне, як &quot;орган&quot; по типу очі, легені. Коли ми говоримо &lt;em&gt;легені&lt;/em&gt; ми часто говоримо про один конкретний нероздільний предмет, який складається із двох симетрично розташованих частин).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Потім ще точно пам'ятаю слова: відрі, лапі (одн. лапа), вікні, колІні (!а не колІна). Орудний ще відмінок був: (окрім відомого &quot;очима&quot;) граблИма (від граблІ) — &lt;em&gt;граблИма працюй!&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я відчуваю, що ми &lt;strong&gt;сильно&lt;/strong&gt; недооцінюємо стереотип &lt;em&gt;&quot;двоїна&quot; є здебільшого лиш у західних діалектах&lt;/em&gt;... У містах може й немає, але село... Вважаю, що двоїна без підтримки зі сторони держави/філології протримається ще років 60-80, а потім остаточно зникне...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: як же я жалкую, що був не зробив звукозаписи...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2470" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-01-03T07:26:26.483" LastActivityDate="2020-01-03T07:26:26.483" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6077" PostTypeId="2" ParentId="6047" CreationDate="2020-01-02T17:59:38.313" Score="-1" Body="&lt;p&gt;В російській мові і в нелітературній українській конструкції на «по» вживаються надзвичайно широко (приклад з другої: «а ти по тому, шо я тебе просив, всьо зробив?»). В літературній українській натомість, так виглядає, треба в кожному випадку ретельно підбирати «свій» коректний варіант, бо автоматичного, калькуючого перекладу з російського ісходніка, лишень озброївшись «за» чи «з» (не забуваймо й «з») — не зробиш. Тобто, в літературній українській треба відходити від російської парадигми на «по» і робити так, як пропонує Андрій Іванченко. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2363" LastActivityDate="2020-01-02T17:59:38.313" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6082" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6085" CreationDate="2020-01-06T15:20:56.667" Score="0" ViewCount="99" Body="&lt;p&gt;Якщо персонаж говорить декілька реплік підряд, то за яким з цих двох варіантів треба розставляти знаки?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;-- Привіт, - сказала Аліса. - Я якраз йшла сюди[.] - Продовжила вона.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;-- Привіт, - сказала Аліса. - Я якраз йшла сюди[,] - продовжила вона.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2424" LastActivityDate="2020-01-07T08:37:37.907" Title="Розділовий знак після другої репліки підряд" Tags="|пунктуація|пряма-мова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6083" PostTypeId="1" CreationDate="2020-01-06T15:24:55.370" Score="0" ViewCount="53" Body="&lt;p&gt;Чи буде правильним, якщо в художньому творі (напр. в детективі) я оформлю пряму мову таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іван:&lt;/strong&gt; Привіт.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Петро:&lt;/strong&gt; Привіт, - голос в нього був веселий.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іван:&lt;/strong&gt; Як справи? - він поліз у кишеню. - Чуєш? Кажу, як справи?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Петро:&lt;/strong&gt; Добре.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Така пунктуація більш поширена в сценаріях, але чи можна використовувати її в книгах?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Тобто:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи можна використовувати фрази: &quot;Іван&quot;, &quot;Петро&quot; на початку рядка?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи можна виділяти їх жирним шрифтом?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи можна після репліки додавати якісь вирази, як-от: &quot;він поліз у кишеню&quot;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="2424" LastEditorUserId="2424" LastEditDate="2020-01-07T06:59:12.027" LastActivityDate="2020-01-07T06:59:12.027" Title="Чи можна оформляти пряму мову таким чином?" Tags="|пунктуація|пряма-мова|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6084" PostTypeId="2" ParentId="6047" CreationDate="2020-01-06T22:37:21.120" Score="2" Body="&lt;p&gt;Розгляньмо всі варіанти прийменників.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Прийменник &quot;По&quot;&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прийменник &quot;по&quot; сам собою не є русизмом і є абсолютно легітимним прийменником, але його використанням в українській є обмеженим і на практиці, зазвичай, є неправильним, оскільки форми і способи використання часто запозичуються із російської.&lt;/strong&gt;&lt;br&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звертаючись до &lt;a href=&quot;https://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OC&lt;/a&gt; бачимо, що прийменник &quot;&lt;em&gt;по&lt;/em&gt;&quot; часто вживається недоречно і неправильно в українській мові. В дуже багатьох джерелах рекомендують його змінювати на інші прийменники, наприклад &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=OxqnhgD-1CU&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;це відео&lt;/a&gt;.&#xA;Також про це написано в &lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-po-krok-tretij/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;блозі Людмили Пономаренко&lt;/a&gt;, де вона пропонує його змінювати на інші прийменники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Сьогодні у нас мова про вживання прийменника ПО (на жаль, дуже&#xA;  горезвісного), який в українській мові вживається досить рідко, а в&#xA;  російській, навпаки, дуже часто. В цьому й полягає причина&#xA;  «інтервенції» нав’язливого прийменника ПО в українську мову й&#xA;  поглиблення в ній процесу «суржикізації».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, на основі вищезазначених джерел можна стверджувати, що прийменник &quot;по&quot; у авторській конструкції вживається &lt;strong&gt;неправильно&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, необхідно зазначити, що закінчення місцевого відмінка іменника або прикметника після прийменника &quot;по&quot; має бути в місцевому(-ах,-ях), а не в давальному відмінку(-ам,-ям).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/BcqXH.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/BcqXH.png&quot; alt=&quot;Правильне вживання прийменника &amp;quot;по&amp;quot;&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цей факт також підтверджує &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/orfografiya/po-skladax-chu-po-skladam&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Мова - ДНК нації&quot;&lt;/a&gt;.&#xA;Рухаємося далі через можливі прийменники.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Прийменники, які можуть бути заміною &quot;по&quot;&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;через&quot;, &quot;в/у&quot;, &quot;на&quot;, &quot;для&quot;, &quot;за&quot;, &quot;з&quot;, &quot;щодо&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;безприйменникова конструкція&lt;/em&gt; - можливі легітимні варіанти заміни &quot;&lt;em&gt;по&lt;/em&gt;&quot;&lt;sup&gt;Л.П.&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;через&quot;, &quot;в/у&quot;, &quot;на&quot;, &quot;для&quot; можна відразу відсіяти, бо вони суперечать правилам фонетики або яскраво суперечать закономірностям вживання&lt;sup&gt;Л.П.&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Далі на основі обгрунтувань&lt;sup&gt;Л.П.&lt;/sup&gt; робимо висновки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&quot;за&quot;&lt;/em&gt; може підходити, бо він використовується, коли мова йде про якийсь&#xA;&lt;strong&gt;принцип, критерій, ознаку&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;Л.П.&lt;/sup&gt;, я розумію, що категорія в цьому контексті є/може бути критерієм.(&lt;em&gt;Суб'єктивізм&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&quot;з&quot;&lt;/em&gt; &lt;sup&gt;Л.П.&lt;/sup&gt; має право на існування, проте і для доведення, і для заперечення в мене недостатньо аргументів, оскільки певних закономірностей немає&lt;sup&gt;Л.П.&lt;/sup&gt;, лише здогади.  &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Безприйменникова конструкція&lt;/em&gt; суперечить закономірностям вживання&lt;sup&gt;Л.П.&lt;/sup&gt;. Крім того, статистика контрагентів звучить ніби статистика була зроблена контрагентами, тому я був би схильний виключити цей варіант.(&lt;em&gt;Суб'єктивізм&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;щодо&quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;У [..] прикладах з прийменником &quot;щодо&quot; йдеться про певний стосунок до&#xA;  якоїсь справи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/rKysC.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/rKysC.png&quot; alt=&quot;&amp;quot;щодо&amp;quot; showcase&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;В даному випадку, ця закономірність не дотримана повністю, оскільки контрагенти/документи не є певною справою, а радше категорією/стороною.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Джерела:&lt;/em&gt;&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;&#xA;   Л.П. -  &lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-po-krok-tretij/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рубрика Людмили Пономаренко &quot;Культура мови: вживання прийменника ПО (Крок третій)&quot; у власному блозі&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-za-krok-odynadtsyatyj/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Культура мови: вживання прийменника ЗА (Крок одинадцятий)&lt;/a&gt;&lt;br&gt;&#xA;   OC - &lt;a href=&quot;https://onlinecorrector.com.ua/%D0%BF%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector.com.ua, &quot;Вживання прийменника ПО&quot;&lt;/a&gt;.&lt;br&gt;&#xA;   МДН - &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/orfografiya/po-skladax-chu-po-skladam&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сайт &quot;Мова - ДНК Нації&quot;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastActivityDate="2020-01-06T22:37:21.120" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6085" PostTypeId="2" ParentId="6082" CreationDate="2020-01-07T08:37:37.907" Score="2" Body="&lt;p&gt;Підручники розглядають діалог як підвид прямої мови. Тому зазвичай правила записуються для прямої мови (що у лапках) і автоматично розповсюджуються на діалоги також.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У підручниках &lt;a href=&quot;https://webpen.com.ua/pages/Syntax_and_punctuation/direct_speech.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згадуються&lt;/a&gt; лише прості варіанти речень з прямою мовою — тобто, лише такі, де є лише одна частина авторського тексту («П/п» — пряма мова; «а» — авторський текст):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«П», — а.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«П!» — а.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«П?» — а.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«П…» — а.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«П, — а, — п».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«П, — а. — П… (?,!)»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«П… (?,!) — а. — П… (?,!)»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«П… (?,!) — а, а: — П… (?,!)»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зауважимо, що нас цікавить саме авторський текст наприкінці речення (а не усередині проміж частин прямої мови). Тобто, розглядаємо лише перші чотири вищенаведені приклади.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Незважаючи на відсутність складних варіантів, ми можемо вивести правило: крапка наприкінці прямої мови замінюється на кому; усі інші знаки (знак оклику, запитання, три крапки) залишаються як є.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, я схиляюся до другого варіанту — коми і тире.&lt;br&gt;&#xA;Якби це був вигук — було б знак оклику і тире.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Окреме зауваження: знак «мінус» (а також n-dash) не є замінником до тире (m-dash).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2020-01-07T08:37:37.907" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6086" PostTypeId="2" ParentId="6047" CreationDate="2020-01-07T09:57:07.957" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прийменник ЗА&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зазвичай при перекладі з російської вживають прийменник &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; щоб уникнути кальки. Але існує багато особливостей його вживання, зокрема &lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-za-krok-odynadtsyatyj/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;способів заміни&lt;/a&gt; ненормативних висловів та нормативних словосполучень в українській мові. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоб зрозуміти яку саме конструкцію краще використати, слід завжди виходити з контексту.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Статистика за контрагентами, статистика за документами&lt;/strong&gt; - так не можна сказати. &lt;strong&gt;Статистика&lt;/strong&gt; можемо замінити на &lt;strong&gt;отримані дані&lt;/strong&gt;, в такому випадку єдиною правильною буде конструкція:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Статистика, &lt;strong&gt;що відповідає документам&lt;/strong&gt; які були надані вами раніше та наявні дані &lt;strong&gt;по контрагентах&lt;/strong&gt; на кінець облікового періоду не співпадають.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2020-01-07T09:57:07.957" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6087" PostTypeId="2" ParentId="1245" CreationDate="2020-01-07T10:32:03.260" Score="-1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Людина з однаковим прізвищем&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Російське &lt;strong&gt;&quot;однофамилец&quot; (одна фамилия)&lt;/strong&gt; - складене слово, маємо перекладати по частинам. Числівник &lt;strong&gt;&quot;одно&quot;&lt;/strong&gt; в значенні &lt;strong&gt;&quot;єдине&quot;&lt;/strong&gt; передається так само, до іменника &lt;strong&gt;&quot;фамилец(фамилия)&quot;&lt;/strong&gt; є &lt;strong&gt;прямий&lt;/strong&gt; український відповідник &lt;strong&gt;&quot;прізвище&quot;&lt;/strong&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж &lt;strong&gt;людина з однаковим&lt;/strong&gt; (до іншої) &lt;strong&gt;прізвищем&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Похідні від слова &lt;strong&gt;&quot;фамілія&quot;&lt;/strong&gt; можна вжити, якщо &lt;strong&gt;фамільний замок&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;фамільні коштовності&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;фамільну спадщину&lt;/strong&gt; в контексті неможливо замінити на іншу конструкцію без використання слова &lt;strong&gt;фамілія&lt;/strong&gt; (наприклад, &lt;strong&gt;родинний замок&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;коштовності, що належать роду Ольговичей&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://m.youtube.com/watch?v=WPvn13rV0qo&amp;amp;autoplay=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Чому прізвище не фамілія&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2020-01-08T17:18:15.340" LastActivityDate="2020-01-08T17:18:15.340" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6088" PostTypeId="2" ParentId="6064" CreationDate="2020-01-07T12:23:48.473" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Відео&lt;/strong&gt; - це запис події чи явища в цифровому форматі, який можна переглянути повторно необмежену кількість разів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Видиво&lt;/strong&gt; - це подія або явище, що може спостерігати людина або декілька людей в той момент коли воно відбувається. Також може набувати значення &quot;видіння&quot; або &quot;марево&quot;, якщо воно виникає лише в уяві людини, що його спостерігає.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Нехай і дотичні, але це &lt;strong&gt;два різні поняття&lt;/strong&gt;. Не можна ліву ногу замінити лівою лапою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2020-01-11T21:35:56.290" LastActivityDate="2020-01-11T21:35:56.290" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6089" PostTypeId="2" ParentId="1245" CreationDate="2020-01-08T00:15:02.133" Score="-1" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Землянин&lt;/em&gt; - це людина з Землі, а &lt;em&gt;земляк&lt;/em&gt; - це людина з того ж маленького куточка Землі, що й ти, тому, за аналогією можна &lt;strong&gt;прізвищак&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-01-08T00:15:02.133" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6090" PostTypeId="2" ParentId="6047" CreationDate="2020-01-08T08:07:43.607" Score="3" Body="&lt;h3&gt;Статистика&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Статистика. Навчальний посібник. Миколаїв. МНАУ. 2016.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Поняття статистики є багатозначним, а саме:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;це спеціальна наукова і навчальна дисципліна;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;це практична діяльність: збір, систематизація, обробка та аналіз статистичних даних;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;це сукупність цифрових зведень, що характеризують явище,чи сукупність;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;це статистичний критерій – правило за яким формуються відповідні висновки.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Таким чином, статистика – це наука, і одночасно один із способів&#xA;  управління. Ці дві функції статистики постійно взаємодіють.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З етимологічного боку це status «стан, громадянський стан; забезпеченість, добробут».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стати́стика&lt;/a&gt; - «облік масових явищ; наука, що вивчає кількісну сторону масових явищ»&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Прийменник ЗА чи ПО&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прийменник&lt;/a&gt; - незмінне службове слово, що вказує на синтаксичне&#xA;  підпорядкування іменника, а також займенника і числівника.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вживання прийменників &lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-za-krok-odynadtsyatyj/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;за&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://l-ponomar.com/kultura-movy-vzhyvannya-pryjmennyka-po-krok-tretij/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;по&lt;/a&gt; доволі добре описані в мережі. І в горосі теж є &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;за&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;по&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Я теж маю слово&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В запитанні потрібно обрати один з прийменників, який краще влаштовує. Але суть у тому, що лише автор зможе в даному випадку правильно підібрати прийменник та вказати зв’язок між словами. Бо лише йому відомо, про який зв’язок йде мова. Можна лише гадати про цей зв’язок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І схоже, що автор не розуміє різниці між за та по. Тож потрібно пояснити цю різницю.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пропоную автору запитання спочатку дослідити та зрозуміти де, коли і який з прийменників потрібно використовувати і повідомити: що саме має на увазі. Або ж потрібно уточнити запитання і навести детальніші приклади.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Моє розуміння вказаних прикладів&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Своє розуміння і намагання повідомити про необхідність уточнення вказав в непочутому коментарі раніше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Переконаний, що дані речі можна назвати точніше. Адже статистика щось&#xA;  описує. В статистиці є не лише документи чи контрагенти. Статистика&#xA;  скоріше описує якусь певну дію чи кількість подій цих документів чи&#xA;  контрагентів. І, мабуть, точнішим будуть вирази типу &quot;Статистика&#xA;  частоти запрошень контрагентів&quot; чи &quot;Статистика щоденної кількості&#xA;  виписаних документів&quot;. У вашому випадку можна багато як сказати, якщо&#xA;  не знати деталі, наприклад, просто &quot;статистика документів&quot; чи&#xA;  &quot;статистика контрагентів&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж відкинути точність, то потрібно слово &quot;статистика&quot; використовувати як слова наука, або як результат обліку (або дані, або інформація). Це випливає з опису значень слова статистика. І переконаний, що результат влаштує краще.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже маємо такі варіянти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;результат щодо контрагентів - дані щодо контрагентів - статистика щодо контрагентів - статистика щодо документів;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;інформація про контрагентів - статистика про контрагентів - статистика про документи;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;результат обліку контрагентів - статистика контрагентів (хоча тут справді збігається, наче власниками статистики є контрагенти), статистика документів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як і казав: можна лише гадати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обирайте яке значення вкладали у це словосполучення і правда закохає кривду.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Варіянт ухилення&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна позбути текст від слова &quot;статистика&quot;. Тобто зробити заголовком інформації &quot;Статистика&quot;. А нижче описати щось типу: &quot;Графік росту кількості контрагентів&quot;, &quot;Таблиця незаповнених документів&quot;. Але все прямує до уточнень.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-01-08T20:57:00.643" LastActivityDate="2020-01-08T20:57:00.643" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6091" PostTypeId="2" ParentId="660" CreationDate="2020-01-08T17:44:55.553" Score="-2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;дослідник інноваційних технологій&lt;/strong&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;або &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;тестувальник інноваційних технологій&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2020-01-08T17:44:55.553" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6092" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6093" CreationDate="2020-01-12T06:32:09.840" Score="2" ViewCount="2010" Body="&lt;p&gt;Аналог англійського &amp;quot;If anything,...&amp;quot;. Можливо є кращий та красивіший аналог?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2479" LastEditorUserId="2479" LastEditDate="2024-04-06T18:34:56.413" LastActivityDate="2024-04-06T18:34:56.413" Title="Більш літературна форма &quot;якщо що,...&quot;, чи існує вона?" Tags="|переклад|вживання-слів|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6093" PostTypeId="2" ParentId="6092" CreationDate="2020-01-12T08:36:40.930" Score="4" Body="&lt;p&gt;На практиці вживається «раптом що»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Та ти не бійся. Зброї тут ні в кого немає, а &lt;strong&gt;раптом що&lt;/strong&gt;, клич медсестру — вона тебе порятує. Сяйнувши глузливим усміхом, жартівник нарешті зник за дверима. // Марина Соколян, «Новендіалія» (Київ, «Факт», 2008)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча це насправді є скороченням від того самого:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;укр. — «коли/як/якщо раптом що»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;рос. — «если/коли/коли вдруг что».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також сполучник можна пропустити, вставивши дієслово: «щось станеться — зателефонуй мені» (чомусь мені це видається неявним &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D0%B4%D0%B8%D1%86%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%96%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кондиціоналісом&lt;/a&gt;, хоча, може, це й некоректна аналогія).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=47151&amp;amp;page=1488&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«бодай»&lt;/a&gt; і його часткові синоніми «хоч [би]», «[не]хай» уживаються не лише при побажаннях, а й у допустово-обмежувальному значенні, тож я припускаю, що теоретично можна було б сказати «бодай що — телефонуй мені», але в &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;літературі&lt;/a&gt; таких ужитків не знайшов.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-01-12T08:36:40.930" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6094" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6096" CreationDate="2020-01-12T17:04:04.490" Score="4" ViewCount="212" Body="&lt;p&gt;I would like to know what stylistic or register differences there are between зоря and зірка. In what contexts should one use the former and in what the latter?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2308" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-01-12T23:46:17.553" LastActivityDate="2020-02-25T07:45:24.320" Title="difference between зоря vs зірка" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6095" PostTypeId="2" ParentId="6094" CreationDate="2020-01-12T19:21:49.257" Score="1" Body="&lt;p&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. Бусел. 2005.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Зоря&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те саме, що зірка.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Пестливе звертання до дівчини, жінки.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Яскраве освітлення горизонту перед сходом і після заходу сонця. Час появи на горизонті такого освітлення.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Початок, зародження чого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;переносне, рідко. Те саме, що зірка. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;рідко. Те саме, що зірка.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Зірка&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Самоосвітне небесне тіло, що являє собою скупчення розжарених газів. Дрібні світні частинки; іскри.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Про дуже видатну, прославлену людину.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Геометрична фігура ...&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Садова рослина ...&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%BE%D1%80%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зоря&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зірка&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2020-01-12T19:21:49.257" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6096" PostTypeId="2" ParentId="6094" CreationDate="2020-01-12T20:44:01.313" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=36312&amp;amp;page=1146&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зі́рка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Star (astronomical object). Also:&lt;br&gt;&#xA;1a. Something visually similar to star (meteor, sparkle, etc).&lt;br&gt;&#xA;2b. (Figurative) Fortune, luck.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Star (famous person).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Star (geometric shape).&lt;br&gt;&#xA;&lt;sub&gt;The dictionary also lists spot on an animal's forehead as #4 and star-like shape of flower as #5, but I personally consider them to be subcases of meaning #3.&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=37916&amp;amp;page=1186&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Зоря́&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Star (astronomical object). Also:&lt;br&gt;&#xA;1a. (Figurative) gentle appeal to a girl.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Red sky during sunrise and sunset.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Not so often — (figurative) start of something.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Not so often — star (famous person).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Not so often — star (geometric shape).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Not so often — morning/evening bugle call.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Not so often — (colloquial) meteor.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Not so often — (dialect) star-like flower.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So, in short, while &lt;em&gt;зоря&lt;/em&gt; can be used in almost every meaning of &lt;em&gt;зірка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зоря&lt;/em&gt; has some additional meanings (i.e. #2 “red sky during sunrise and sunset“ and ones derived from it: #3 “start of something“ and “something that regularly happens at morning or evening“, including #6 “morning/evening bugle call“), which prevail over non-primary meanings of &lt;em&gt;зірка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-01-12T20:44:01.313" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6099" PostTypeId="1" CreationDate="2020-01-15T15:59:44.703" Score="2" ViewCount="4156" Body="&lt;p&gt;Чи ставиться кома перед &quot;як&quot; у виразі &lt;em&gt;&quot;купуй як зазвичай&quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2486" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-01-15T17:00:35.617" LastActivityDate="2022-02-03T21:52:07.693" Title="Яка правильна пунктуація у словосполученні «купуй як зазвичай»?" Tags="|правопис|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6100" PostTypeId="1" CreationDate="2020-01-15T20:01:13.593" Score="7" ViewCount="178" Body="&lt;p&gt;Як можна перекласти українською hustler в контексті хакатону? І чи потрібно перекладати взагалі? Чи не доцільніше просто транслітерувати як &quot;х/гаслер&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійські визначення слова:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;one who is active and energetic in business&lt;sup&gt;[&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Century_Dictionary&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;The Century Dictionary&lt;/a&gt;: &lt;a href=&quot;https://www.wordnik.com/words/hustler&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на wordnik&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.finedictionary.com/hustler.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на finedictionary&lt;/a&gt;]&lt;/sup&gt;; an aggressively ambitious person&lt;sup&gt;[&lt;a href=&quot;https://www.wordsmyth.net/?rid=20109&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wordsmyth&lt;/a&gt;]&lt;/sup&gt;; an enterprising person determined to succeed&lt;sup&gt;[&lt;a href=&quot;https://www.dictionary.com/browse/hustler?s=t&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;dictionary.com&lt;/a&gt;]&lt;/sup&gt;; go-getter&lt;sup&gt;[&lt;a href=&quot;https://www.dictionary.com/browse/hustler?s=t&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;dictionary.com&lt;/a&gt;]&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Переклад&lt;sup&gt;[користувачем &lt;a href=&quot;/u/8&quot;&gt;bytebuster&lt;/a&gt;]&lt;/sup&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;той, хто активний та енергійний у бізнесі; агресивно амбітна особа; завзята (ініціативна) особа, що зосереджена на досягнення успіху; ділок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ну і найважливіше - це має бути роль учасника команди на хакатоні (поряд із хакером і хіпстером).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="199" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-01-24T05:20:03.237" LastActivityDate="2021-01-02T22:14:23.630" Title="Як перекласти &quot;hustler&quot; (роль у команді на хакатоні)?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6101" PostTypeId="2" ParentId="6099" CreationDate="2020-01-15T21:35:13.413" Score="4" Body="&lt;p&gt;«Як зазвичай» може відігравати одну з двох ролей:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Або бути вставною конструкцією, що щось уточнює, але істотно не впливає на сенс речення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як зазвичай, я встав о сьомій ранку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У таких випадках «к зазвичай» виділяється комами.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Або виконувати функцію члена речення, наприклад, обставини, що передає спосіб дії, без якого сенс речення істотно зміниться:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я встав (як? о котрій годині?) як зазвичай.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У таких випадках «к зазвичай» не виділяється комами.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Вас може скластися враження, що відмінність між двома вищенаведеними прикладами в наявності обставини «о сьомій ранку». Але насправді відмінність зовсім не в цьому. Одну й ту саму фразу «я встав[,] як зазвичай» ми можемо написати двома способами — з без коми й із комою — просто сенс буде різний: «я встав як зазвичай» = «я встав звичайним чином» — тут «як зазвичай» передає спосіб дії (тобто замість того, щоб явно писати «я встав з правої ноги» або «я встав о сьомій ранку» абощо, я пишу скорочено, маючи на увазі, що читач знає спосіб, яким я це зазвичай роблю, але сенс речення в тому, що я роблю це &lt;em&gt;саме цим способом&lt;/em&gt;); «я встав, як зазвичай» = «я встав. Як зазвичай» — тут сенс речення лише в тому, що я встав (при цьому мимохідь відзначається, що зазвичай я теж встаю, а не лежу весь день, але про спосіб вставання нічого не мовиться). Або ж: «я встав, як звичайно, о сьомій годині» — сенс речення в тому, що я встав о сьомій годині (і мимохідь відзначається, що зазвичай я теж так роблю»); «я встав як зазвичай — о сьомій годині» — сенс речення в тому, що я встав як зазвичай («як зазвичай» — тут спосіб дії; читач, можливо, знає, як саме я зазвичай встаю, але про всяк випадок далі пояснюється явно, що «як зазвичай» = «о сьомій годині»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Вашому випадку, імовірно, мова про те, щоб читач купував якимось (не названим явно) &lt;em&gt;звичайним для себе чином&lt;/em&gt;. Тобто кома &lt;strong&gt;зайва&lt;/strong&gt;. (Хоча суто теоретично мова може бути й про те, щоб читач просто &lt;em&gt;купував&lt;/em&gt; (без уточнення способу), а не зраджував своїй звичці й переставав купувати, — у такому разі кома потрібна.) (Тобто якщо в «купуй[,] як зазвичай» оте «як зазвичай» — це спосіб купівлі, то кома зайва; якщо ж зміст речення — це просто «купуй», а «як зазвичай» — це несуттєве вточнення, то кома потрібна.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто іншими словами:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Я приїхав як зазвичай» = «я приїхав таким способом (у той час, на тому транспорті), як я зазвичай це роблю». («Я приїхав як зазвичай — останньою маршруткою» = «я приїхав таким способом, як я зазвичай це роблю, а саме: останньою маршруткою».)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Я приїхав, як зазвичай» = «я зазвичай приїжджаю — і цього разу я теж приїхав (просто приїхав, про спосіб ані слова)». («Я приїхав, як зазвичай, останньою маршруткою» = «я зазвичай приїжджаю останньою маршруткою — і цього разу я теж приїхав останньою маршруткою».)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У правописі 2019 року це регламентовано так (сс. &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=165&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;165&lt;/a&gt; — &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=181&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;181&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h2&gt;§ 158. КОМА (,)&lt;/h2&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h3&gt;І. Кома в простому реченні&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У простому реченні комуставимов таких позиціях.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;12&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Для виділення порівняльних зворотів, що вводяться сполучниками &lt;em&gt;як&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;як і&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;мов&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мовби&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;наче&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;немов&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;неначе&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ніби&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;буцімто&lt;/em&gt; і т. ін., &lt;em&gt;ніж&lt;/em&gt;: &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка 1. &lt;strong&gt;Виділяємо комами&lt;/strong&gt; звороти зі сполучником як уточнювального або узагальнювального  характеру  на  зразок &lt;em&gt;як  завжди&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;як  звичайно&lt;/em&gt;,  &lt;em&gt;як  колись&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;як навмисно&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;як правило&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;як виняток&lt;/em&gt; та ін.: &lt;em&gt;Дума — це віршований твір, виконуваний (як правило, соло) речитативом&lt;/em&gt; (М. Рильський), &lt;strong&gt;за винятком&lt;/strong&gt; тих, що входять до складу групи присудка або головного члена односкладного речення: &lt;em&gt;Заморозки ще восени тут бувають як правило&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Це було допущено як виняток&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Він це зробив як навмисно&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка 3. Коми перед порівняльними сполучниками &lt;strong&gt;не ставимо&lt;/strong&gt;: &amp;lt;…&gt; Про особливості пунктуації в реченнях з нерозкладними синтаксичними зворотами, подібними за будовою до складнопідрядних речень, на зразок &lt;em&gt;Робити як слід&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Відбувалося невідомо що&lt;/em&gt; і под. &lt;strong&gt;див. § 158, ІІ, п. 3, прим. 4&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;h3&gt;ІІ. Кома ускладному реченні&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;У складному реченні комуставимов таких позиціях.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Для  відокремлення  частин  складнопідрядного  речення  (підрядну частину відокремлюємо комою  з одного боку  або,  якщо  вона розташована всередині головної частини, з обох боків): &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Примітка  4. Коми перед  підрядним  сполучником  або  сполучним  словом  &lt;strong&gt;не ставимо&lt;/strong&gt; в  синтаксично  нерозкладних  конструкціях,  подібних  за будовою  до складнопідрядних  речень  і  похідних  від  них (колишні  підрядні  частини  виконують  тут функцію членів речення): &lt;em&gt;робити як слід (як треба, як годиться, як належить, як має бути)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дивлячись хто (що, який, куди, скільки)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;невідомо (не знати, невідь, хтозна) хто (що, куди, звідки, скільки)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хто як не він це знає (кому як не йому це відомо)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кричати що є сили (духу)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;говорити все що попало (завгодно, доведеться, здумається)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;роби що хочеш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;будь що буде&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;іди куди хочеш&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Нам є ще над чим працювати&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;І Остапові стало жалко Соломію, страх як жалко&lt;/em&gt; (М. Коцюбинський); &lt;em&gt;[Сава:] […] Я піду відсіль, піду куди очі дивляться&lt;/em&gt; (М. Костомаров).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-01-16T04:11:37.310" LastActivityDate="2020-01-16T04:11:37.310" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6102" PostTypeId="1" CreationDate="2020-01-17T00:08:49.550" Score="2" ViewCount="218" Body="&lt;p&gt;У програмуванні є поняття &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Callback_(%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;функції зворотного виклику&lt;/a&gt;, тобто такої функції, яку інша функція може викликати пізніше у відповідь на те, що її викликали.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ми вже маємо переклад подібного слова &lt;em&gt;feedback&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;відгук&lt;/em&gt;, тож можна пошукати слово, яке починалось би на &lt;em&gt;від-&lt;/em&gt; і підходило значеннєво. Мені здається, що слово &lt;em&gt;відклик&lt;/em&gt; якраз і є таким словом, а вам?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D1%96%D1%8F/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Горох&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ві́дклик&lt;/strong&gt; - відповідь на чий-небудь поклик, звертання&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;СУМ&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІ́ДКЛИК&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чол&lt;/em&gt;. 1. ... 2, Те саме, що відгук 2. Стулив [Чіпка] пальці, приложив до рота й завив, як пугач. ..Нігде ні одклику, ні одгомону (Панас Мирний, II, 1954, 221).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Більше варіантів перекладу можна знайти на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/kolbek&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словотворі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-01-23T09:31:24.950" Title="Чи логічно перекласти &quot;callback&quot; (функція зворотного виклику) словом &quot;відклик&quot;?" Tags="|переклад|одним-словом|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6103" PostTypeId="2" ParentId="6102" CreationDate="2020-01-17T07:01:30.737" Score="1" Body="&lt;p&gt;Суто моя думка…&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-моєму, це можливий варіант — &lt;em&gt;&lt;strong&gt;функція відклику&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Можливо, створити якийсь прикметник, наприклад, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;відкликальна/відклична&lt;/strong&gt; функція&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна &lt;em&gt;&lt;strong&gt;функція відгуку&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; чи якийсь прикметник від слова &lt;em&gt;відгук&lt;/em&gt;. Адже &lt;em&gt;callback&lt;/em&gt; є частковим випадков &lt;em&gt;feedback&lt;/em&gt;'у: &lt;em&gt;feedback&lt;/em&gt; — це коли, у відповідь на щось, щось відбувається; &lt;em&gt;callback&lt;/em&gt; — це коли у відповідь на &lt;em&gt;call&lt;/em&gt; відбувається зворотний &lt;em&gt;call&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо порівнювати &lt;em&gt;функцію відклику&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;функцію відгуку&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;функція відклику&lt;/em&gt; має ту перевагу, що (якщо трактувати &lt;em&gt;відгук&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;feedback&lt;/em&gt; у сенсі, описаному вище, а &lt;em&gt;відклик&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;callback&lt;/em&gt; у сенсі, описаному вище) це точніший термін за &lt;em&gt;функцію відгуку&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;функція відклику&lt;/em&gt; має той недолік, що слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=12744&amp;amp;page=420&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відкликати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; має також значення &lt;em&gt;скасовувати&lt;/em&gt; (наприклад, &lt;em&gt;відкли́кати повноваження&lt;/em&gt;); зокрема, наприклад, у &lt;a href=&quot;https://support.office.com/uk-ua/article/%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BA%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B0%D0%B1%D0%BE-%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0-%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D1%96%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%97-%D0%BF%D0%BE%D1%88%D1%82%D0%B8-35027f88-d655-4554-b4f8-6c0729a723a0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті «Відкликання або заміна надісланого повідомлення електронної пошти» від Microsoft&lt;/a&gt; під «функцією відкликання» мається на увазі можливість знищення вже відправленого повідомлення. Коротко кажучи, читач може подумати, що «відклик(ання)» — це від &lt;em&gt;відкликати&lt;/em&gt;, а не від &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=12745&amp;amp;page=420&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відкликатися&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-01-17T07:01:30.737" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6107" PostTypeId="2" ParentId="6102" CreationDate="2020-01-18T13:50:46.067" Score="0" Body="&lt;h3&gt;Словники&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/callback&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Callback&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;a request for someone to return to a place, especially for a job interview.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;a phone call a person makes to someone who has called them earlier.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;a request by a manufacturer for a product to be returned because something is wrong with it.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;a request by a company for an employee who has lost their job with the company to return to work.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;a request by an employer for an employee to return to work after their usual working hours, especially to deal with an emergency.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Великий тлумачний словник сучасної української мови. Бусел. 2005.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кликати&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Голосом, жестом просити наблизитися, підійти, обізватися; гукати, волати.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Запрошувати когось прийти, з’явитися куди-небудь з певною метою. Бажати комусь чого-небудь, накликати якесь нещастя. Вабити, притягати.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Пропонувати діяти в певному напрямі; закликати.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те саме, що називати.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ГукАти&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Голосно вимовляти, виголошувати які-небудь слова, звуки. Голосно кликати кого-небудь. Голосним викрикуванням пропонувати комусь&#xA;  що-небудь, запрошувати когось куди-небудь та інше.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Голосно лаяти кого-небудь, кричати на кого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ГУкати&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Видавати сильні, різки звуки, шуми та інше.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Відгук&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Відбиття звуку; луна, відгомін.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Відповідь на чий-небудь поклик, звертання.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Душевний стан або дія, що є відповіддю на що-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те, у чому виявляються сліди впливу чого-небудь; відбиття, наслідок чого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Критична стаття, відгук та інше зумовлені появою якоїсь книги, виступом громадського діяча тощо.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Відклик&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Дія за значенням відкликати.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Відклик акцій — викуп компанією своїх акцій після завчасного повідомлення їх власників. Відклик позики — виплата позики у будь-який&#xA;  час за бажанням кредитора або боржника. Відклик товару — розпорядження&#xA;  покупця постачальнику про відвантаження товарів на його адресу.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Те саме, що відгук 2.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Відкликати&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Кличучи, звертаючись до когось, просити відійти від кого-, чого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Змушувати когось залишити місце призначення, припинити виконання певних обов'язків.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Повертати до попереднього стану благанням, просьбою, покликом.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Чи логічно перекласти “callback” (функція зворотного виклику) словом “відклик”?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ні, не логічно, бо відклик - це &quot;Дія за значенням відкликати&quot;. А відкликати означає щось схоже на &quot;покликати назад&quot;. Якщо звернете увагу, то приклади де начебто використовується слово відклик як відгук, мають в собі слово одклик, а не відклик. Не хочу говорити на цю тему, але це про щось та говорить.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Ми вже маємо переклад подібного слова feedback - відгук, тож можна пошукати слово, яке починалось би на від- і підходило значеннєво. Мені здається, що слово відклик якраз і є таким словом, а вам?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По перше я не розумію, чому обов'язково повинен бути префікс від- у слові, яке повинно мати теж саме значення, що й callback? По друге, чому обов'язково повинно бути лише одне слово для перекладу слова callback? Основною метою перекладу повинно бути влучне за значенням слово або слова. Тобто таке слово, або слова, які правильно передають суть сказаного.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Слова feedback і callback пов'язані між собою лише спільним коренем back. Чому потрібно взагалі згадувати про feedback, коли мова йде про callback та ще й в певній галузі програмування теж не зрозумів. Нехай буде по третє.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;А як же тоді перекласти?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По суті вже давно переклали як &lt;strong&gt;функція зворотного виклику&lt;/strong&gt;. А якщо є бажання використати лише одне слово, щоб було коротше, то можете використати просто &lt;strong&gt;зворотна&lt;/strong&gt;. Приблизно за таких самих обставин використано слово &lt;strong&gt;callback&lt;/strong&gt;. Є багато прикладів коли прикметники використовуються у значення іменників, чи потрібно наводити подібні приклади?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад використання скорочення: &quot;Передати зворотну до методу пошуку найсмачніших цукерок.&quot;. Приблизно такою говіркою напишуть те саме програмісти в чаті між собою: &quot;Передати callback до методу lookForDeliciousCandy.&quot;. Бо щоб спростити собі життя обирають одну мову для написання програми. А так як неможливо (припустимо, що неможливо) замінити основні оператори на свою мову, то це переважно англійська.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Звичайно, що більшість програмістів не дуже зрозуміє подібне речення з першого разу через небажання взагалі перекладати англійські слова або через відсутність на це часу або ж через те, що вони вважають не раціональним подібне робити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Середовище впливає на мову.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-01-23T09:31:24.950" LastActivityDate="2020-01-23T09:31:24.950" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6108" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6140" CreationDate="2020-01-19T09:24:25.790" Score="5" ViewCount="202" Body="&lt;p&gt;У настільних рольових іграх є уміння, яке англійською позначається коротким &quot;climb skill&quot;. У російськомовних перекладах воно визначене громіздким &quot;СКЕЛЕЛАЗІННЯ&quot;, хоча не зовсім відповідає значенню, прив’язуючи вміння лише до скель. Climb — одне з тих влучних гарнюніх коротеньких англійських слів, які не мають аналогів в українській мові. Означає “підйом вгору”. Не має значення яким способом. Пішки, драбиною, мотузкою, на руках, на голові. “Лазіння”, “Видирання”? Перша думка точно буде не про стіну чи скелю.  “Сходження”?  На гору так. На стіну, дерево? Мате ще якісь варіанти?  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2490" LastActivityDate="2020-02-23T09:43:24.493" Title="Як влучніше перекласти слово &quot;climb&quot;?" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6110" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6111" CreationDate="2020-01-22T09:10:38.620" Score="2" ViewCount="496" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Життя прожити потоптати сум єством своїм прославити людину! (А. М'ястківський)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Автор розставив розділові знаки наступним чином&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Життя прожити — потоптати сум, єством своїм прославити людину! &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І ось у мене питання, чи буде наступне речення правильним з точки зору пунктуації?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Життя прожити, потоптати сум єством своїм — прославити людину! &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я вважаю, що це речення також буде вірним, якщо вважати, що &lt;code&gt;життя прожити&lt;/code&gt; це головне речення, а &lt;code&gt;потоптати сум єством своїм&lt;/code&gt; — підрядне. Чи буде помилкою такий запис?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2497" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-01-24T05:21:07.540" LastActivityDate="2020-01-24T05:21:07.540" Title="Чи може бути у реченні декілька варіантів розташування розділових знаків" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6111" PostTypeId="2" ParentId="6110" CreationDate="2020-01-23T22:34:11.163" Score="2" Body="&lt;p&gt;Звичайно, багато речень дозволяють різні варіанти простановки розділових знаків (але це може впливати на значеня чи конотацію).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У наведеному варіанті, по-моєму, обидва варіанти мають право на існування. Я особисто сприймаю:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Життя прожити — потоптати сум, єством своїм прославити людину!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;як&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Життя прожити» означає «потоптати сум і єством своїм прославити людину».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Життя прожити, потоптати сум єством своїм — прославити людину!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;як&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;«Життя прожити й потоптати сум єством своїм» означає «прославити людину».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;— хоча можливі різні інтерпретації (не лише з «означає»).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Адже кома й особливо тире можуть відігравати різні ролі, тому навіть при одних і тих самих розділових знаках на тих самих позиціях речення теоретично може бути сприйнято різними людьми по-різному.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;P. S.: До чого тут &lt;em&gt;підрядне&lt;/em&gt;, я не зовсім розумію. Мені знається, для підрядності мають використовуватися певні сполучники. А якщо просто кома, то це радше однорідні або одне із них вставне.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-01-23T22:34:11.163" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6113" PostTypeId="2" ParentId="3916" CreationDate="2020-01-24T09:40:12.040" Score="1" Body="&lt;h3&gt;Словники&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/soft&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Soft&lt;/a&gt; - not hard or firm:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;soft ground&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;a soft pillow/mattress&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;soft cheese&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;I like chocolates with soft centres.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Soft tissue, such as flesh, allows X-rays through.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/hard&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Hard&lt;/a&gt; - not easy to bend, cut, or break:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;a hard surface&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;There was a heavy frost last night and the ground is still hard.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Heating the clay makes it hard.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/ware&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ware&lt;/a&gt; - pottery (= objects made out of clay) of a particular type&#xA;or make:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Meissen ware&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/software&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Software&lt;/a&gt; - the instructions that control what a computer does;&#xA;computer programs:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;He's written a piece of software that does your taxes for you.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/hardware&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Hardware&lt;/a&gt; - the physical and electronic parts of a computer,&#xA;rather than the instructions it follows&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕЛЕКТРО́НІКА&lt;/a&gt; - Сукупність електронних приладів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спробую знайти документальне підтвердження наступним термінам трохи пізніше:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Програми - сукупність певних програм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Електроніка - сукупність певних пристроїв, приладів, виробів, що створені за допомогою електронних елементів як єдине ціле. Наприклад, відеокарта, системна плата, блок живлення, радіомодуль, перетворювач напруги тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Я теж маю слово&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо з вище вказаних визначень soft - це щось не тверде, або ж м'яке. Hard - те, що не легко зігнути, порізати або розбити, тобто щось міцне. Ware - це певний посуд, або виріб.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також в словниках вже вказано що таке software (команди, які керують що комп'ютер робить) та hardware (фізичні і електронні частини комп'ютера). Наче все просто і зрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До чого ж тут м'якість та міцність? А це описове значення властивостей виробу. Тобто м'який виріб можна змінювати так, як потрібно. Саме таку властивість мають програми комп'ютера. А міцний, який не можна якось змінити, виріб ви не зможете змінювати (хоча по суті у вас є така можливість, змінювати, але не кожний має достатні знання для цього). Тому по суті маємо  такі дослівні наближені значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;hardware - міцний виріб;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;software - м'який виріб.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я зрозумів, що люди, при спробі знайти переклад того чи іншого слова з англійської мови намагаються чомусь лише одне слово. В деяких випадках це можливо, а інколи - ні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Чи існує український аналог технічного терміну “hardware”?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ви вже самі навели подібне значення для hardware як &amp;quot;апаратне забезпечення&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Хоча може є інші варіанти перекладу?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я використовую такі слова:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;hardware - електроніка, техніка;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;software - програми.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h3&gt;І от, що цікаво, чи є українською аналог або синонім слів &amp;quot;апаратне забезпечення&amp;quot;?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Немає такої потреби, або ж ви її не вказали. Ймовірніше є потреба в розумінні цього словосполучення з вашого боку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;ці варіанти звісно не є оптимальними і, в принципі, не відображають суть терміну&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щоб подібне стверджувати - треба якось це довести.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="-1" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-02-07T11:02:03.670" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6114" PostTypeId="1" CreationDate="2020-01-25T14:14:10.373" Score="2" ViewCount="291" Body="&lt;p&gt;Sometimes I see Як in a sentence. What does it mean? And what does this sentence mean?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="Johan" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2020-05-26T21:38:18.867" LastActivityDate="2020-05-26T21:38:18.867" Title="Як невдобно получилось — What does it even mean?" Tags="|значення-слів|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6115" PostTypeId="2" ParentId="6114" CreationDate="2020-01-25T15:33:42.340" Score="5" Body="&lt;p&gt;It's written in &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;surzhyk&lt;/a&gt; and means something like &quot;It is such an awkward situation.&quot; Please, don't use it in a real conversation. The correct spelling is &quot;Як незручно вийшло.&quot; It can be used when you feel sorry about the situation or in a sarcastic way when you are not actually sorry.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2501" LastActivityDate="2020-01-25T15:33:42.340" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6116" PostTypeId="2" ParentId="6114" CreationDate="2020-01-25T15:37:48.880" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/jak&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Як&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; means &quot;how&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Невдобно&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Surzhyk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;surzhyk&lt;/a&gt;) or &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nezruchno&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;незручно&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (literary Ukrainian) means &quot;inconveniently, uncomfortable&quot; in general (and probably more like &quot;awkwardly, embarrassingly&quot; in this case).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Получатись&lt;/em&gt; (surzhyk) or &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=11534&amp;amp;page=384&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;виходити&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skladatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;складатися&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stavatysja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ставатися&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (literary Ukrainian) in this context means &quot;to happen, to turn out&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;получилось&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вийшло&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;склалося&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сталося&lt;/em&gt; is past tense (something like Past Perfect).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;So &lt;em&gt;як невдобно получилось&lt;/em&gt; is something like &quot;[oh] how uncomfortable it turned out&quot; or simply &quot;[oh] it's very embarassing&quot;, spoken in surzhyk.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;AFAIK, this phrase comes from the anecdote about countryside newlyweds: after first intercourse during wedding night the fiance says &quot;Didn't you say that you were a virgin before the wedding?&quot; (implying that it appeared to be not truth) and the bride answers (feigning surprise) &quot;Really?! Did I? Or, it's so embarrassing now&quot; — i.e. it's easy to simulate repentance after you already got what you want in unfair manner.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-01-25T15:37:48.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6117" PostTypeId="2" ParentId="3953" CreationDate="2020-01-25T16:59:16.480" Score="0" Body="&lt;p&gt;Необхідно сприйняти таку концепцію співвідношення зазначених термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Двосторонні й багатосторонні правочини є договорами і водночас угодами.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Договори й угоди — тотожні поняття.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Термін «домовленість» необхідно розуміти як договір чи угоду, якщо такої домовленості досягнуто з дотриманням вимог, встановлених для укладання договору.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, не кожний правочин є договором (угодою), а лише той, який опосередковує обопільну домовленість двох чи більше осіб, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов’язків. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2502" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-01-25T17:09:06.090" LastActivityDate="2020-01-25T17:09:06.090" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6118" PostTypeId="2" ParentId="553" CreationDate="2020-01-29T18:23:41.520" Score="3" Body="&lt;p&gt;Брат Капранов ві &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=y0uMJ9hU6VU&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;свойому видиві&lt;/a&gt; зі вказом на &lt;a href=&quot;https://docs.google.com/document/d/1p78V69L5PVjc8oIEOuNIXEDuYxrdi0u5xp6-czQge94/edit&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживані материяли&lt;/a&gt; каже, же &lt;em&gt;Кощей&lt;/em&gt; — то штибу Московською сучасне Українське &lt;strong&gt;Кошовий&lt;/strong&gt;, ще з часів Орди, коли Москалї з Ордою воювали проти Половцїв і нас.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Саме́ слово &lt;em&gt;кощій&lt;/em&gt; також згадує ся ві, згаданому ві видиві, творі про Половцїв, ві &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/slovo67/sl01_1.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Слово о полку Ігоревім&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ту́ И́горь кня̀зь вы́сѣдѣ изъ сѣдла́ зла́та&lt;br /&gt;&#xA;а въ сѣдло́ &lt;em&gt;кощі́ево&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аже бы ты́ бы́лъ,&lt;br /&gt;&#xA;то была̀ бы ча́га по нога́тѣ,&lt;br /&gt;&#xA;а &lt;em&gt;коще́и&lt;/em&gt; — по реза́нѣ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стрѣля́и, господи́не, Конча́ка,&lt;br /&gt;&#xA;пога́ного &lt;em&gt;коще́я&lt;/em&gt;,&lt;br /&gt;&#xA;за зе́млю Ру́скую,&lt;br /&gt;&#xA;за ра́ны И́горевы,&lt;br /&gt;&#xA;бу́его Святъсла́влича!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Увага, заміни:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ђ&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;ѣ&lt;/em&gt;, котрого не змогли позначити через &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ukrmova/um150.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;технічні проблєми&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;латиниця на кирилицю з окремими наголосами&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-02-02T14:31:49.467" LastActivityDate="2021-02-02T14:31:49.467" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6119" PostTypeId="1" CreationDate="2020-01-30T12:43:19.100" Score="1" ViewCount="2536" Body="&lt;p&gt;На сайті інтернет-магазину на кнопці правильніше написати &quot;Додати в кошик&quot; чи &quot;Додати до кошика&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2516" LastActivityDate="2020-02-16T23:30:39.743" Title="&quot;Додати в кошик&quot; чи &quot;Додати до кошика&quot;" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6120" PostTypeId="2" ParentId="6119" CreationDate="2020-01-30T13:13:02.960" Score="4" Body="&lt;p&gt;На основі &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/271/%D0%AF%D0%BA-%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%96%D1%88%D0%B5-%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%B2-%D1%87%D0%B8-%D0%B4%D0%BE&quot;&gt;дубля&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;пропоную використати &quot;Покласти в кошик&quot; або &quot;Додати в кошик&quot;, бо мова йде про перенесення чогось всередину об'єкту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2020-01-30T13:13:02.960" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6121" PostTypeId="2" ParentId="5967" CreationDate="2020-01-30T18:46:04.403" Score="5" Body="&lt;p&gt;Беріть та користуйтеся. Може, це стане жаргоном вашої групи, а з часом, можливо і нормою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, що не треба підтверджувати посиланнями те, що мова розвивається, запозичує нові слова, а жаргонізми кодифікуються і стають нормою. Чи відмирають.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хтось сказав: &quot;В політиці і граматиці помилка, яку робить більшість, стає істиною&quot;. Питання, як зробити слово популярним - це, мабуть, питання маркетингове.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2514" LastActivityDate="2020-01-30T18:46:04.403" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6122" PostTypeId="2" ParentId="1405" CreationDate="2020-02-03T13:49:08.993" Score="0" Body="&lt;p&gt;Омана, облуда. &#xA;Упередження - інша річ. Упередження - завчасно сформована негативна думка про когось чи щось. Наприклад, наговорили тобі поганих пліток про людину, ти ще знаєш її, а вже вважаєш поганою - ти упереджений до неї. А заблуждения - це більше помилки, вони можуть бути і позитивними, і негативними. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2521" LastActivityDate="2020-02-03T13:49:08.993" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6123" PostTypeId="1" CreationDate="2020-02-05T13:06:39.350" Score="3" ViewCount="224" Body="&lt;p&gt;Як правильно? &#xA;Одяг не втрачає свій вигляд після численного прання.&#xA;Або&#xA;Одяг не втрачає свій вигляд після численних прань.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2516" LastActivityDate="2020-02-05T22:07:42.477" Title="Прання в множині" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6124" PostTypeId="2" ParentId="6123" CreationDate="2020-02-05T22:07:42.477" Score="2" Body="&lt;p&gt;Українська граматика 2019 року&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;УЖИВАННЯ М’ЯКОГО ЗНАКА (Ь)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;§ 26. Коли пишемо Ь. Буквою ь позначаємо на письмі м’якість&#xA;  приголосних звуків.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Ь пишемо:&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2) у родовому відмінку множини іменників жіночого роду м’якої групи&#xA;  першої відміни на -я: гри́вень, друка́рень, їда́лень, пісе́нь,&#xA;  ста́єнь; крамни́ць, ма́триць, робітни́ць та &lt;strong&gt;середнього роду другої&#xA;  відміни на -нн-&lt;/strong&gt;(я), -ц-(е): бажа́нь, знань, кі́лець, місць, серде́ць і&#xA;  серць, але бур, зір, Мотр (після р);&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Прання&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - &lt;strong&gt;іменник&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;середній рід&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;2 відміна&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;м'яка група&lt;/strong&gt;. Тобто пишемо &lt;strong&gt;прань&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2020-02-05T22:07:42.477" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6125" PostTypeId="2" ParentId="3785" CreationDate="2020-02-07T18:54:12.520" Score="0" Body="&lt;p&gt;Інша думка. Європа з російського, бо в російське &quot;E&quot; читається &quot;Є&quot;. Див. також: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=DcHAqEx5JV0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.youtube.com/watch?v=DcHAqEx5JV0&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2524" LastActivityDate="2020-02-07T18:54:12.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6126" PostTypeId="1" CreationDate="2020-02-08T22:41:30.790" Score="9" ViewCount="493" Body="&lt;p&gt;В англійській мові на людину, що вміє вислухати, підтримати, кажуть &lt;em&gt;supportive&lt;/em&gt;. Чи є в українській мові хороший відповідник цьому слову?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1784" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-02-09T13:40:41.480" LastActivityDate="2021-03-13T23:00:18.767" Title="Як сказати українською &quot;supportive&quot;?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6127" PostTypeId="1" CreationDate="2020-02-11T11:06:41.687" Score="2" ViewCount="802" Body="&lt;p&gt;Це не &quot;образа&quot; і не &quot;кривда&quot;. А що?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2530" LastActivityDate="2020-02-19T21:10:34.167" Title="Допоможіть перекласти слово &quot;Оскорбление&quot;!" Tags="|переклад|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6129" PostTypeId="2" ParentId="6126" CreationDate="2020-02-12T21:46:04.673" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Турботливий&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;Клієнторієнтований&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;При перекладі окремого слова слід завжди виходити з контексту, сфери використання та &lt;strong&gt;як&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;коли&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;до кого/до чого&lt;/strong&gt; воно застосоване.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Професійні стосунки:&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Клієнторієнтований&lt;/strong&gt; – це не нативний український відповідник, але найбільш змістовно передає значення при прямому перекладі. Адже, не зважаючи чи це внутрішній, чи зовнішній клієнт, клієнторієнтація передбачає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;уважне активне слухання;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;поважне ставлення;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;орієнтацію на потребу клієнта;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;зацікавленість у вирішенні питання;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;надання основного і альтернативного та додаткового способу вирішення проблеми (якщо це можливо);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;отримання згоди клієнта з отриманим рішенням;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;відкритість та доброзичливість.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Може пригадав не все, але основне. Саме такі параметри використовують при оцінюванні якості обслуговування клієнтів (Customer Care) по телефону представниками в колцентрах. I саме якість розмови матиме найбільшу питому вагу при визначенні Customer Satisfaction Level.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ag.marketing/klientoorientovaniy-pidhid/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Клієнтоорієнтований підхід&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Міжособистісні стосунки:&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Турботливий&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%83%D1%80%D0%B1%D0%BE%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Турбота&lt;/a&gt;) -  це той що піклується, який і підтримає, і якщо треба пожурить простими зрозумілими словами саме в той час, коли це потрібно саме тобі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для кращого розуміння та щоб відчути різницю перекладемо декілька прикладів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Everybody was being helpful and &lt;strong&gt;supportive&lt;/strong&gt; to each other at a very difficult time./ Усі були корисними і &lt;strong&gt;підтримували&lt;/strong&gt; один одного у дуже важкі часи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Only in &lt;strong&gt;supportive relationships&lt;/strong&gt; can we deal with our personal demons and life disappointments. / Лише в &lt;strong&gt;залежних міжособистісних стосунках&lt;/strong&gt; ми можемо мати справу зі своїми індивідуальними демонами та життєвими розчаруваннями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;People are &lt;strong&gt;supportive&lt;/strong&gt; and encouraging and helpful, so I feel extraordinarily fortunate. / З &lt;strong&gt;зацікавленими&lt;/strong&gt; бадьорими надійними людьми я відчуваю себе надзвичайно щасливим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Associate with people who are &lt;strong&gt;mutually supportive&lt;/strong&gt; and spend less time with friends or relatives who do not support you. / Спілкуйтеся з людьми, що &lt;strong&gt;про вас піклуються&lt;/strong&gt; і проводьте менше часу з друзями чи родичами, якщо вони вас не підтримують.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;There was a great team spirit and &lt;strong&gt;mutually supportive&lt;/strong&gt; atmosphere. / Була чудова командна атмосфера та відчувалася &lt;strong&gt;взаємна підтримка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;When the day of amputation is growing close, &lt;strong&gt;supportive psychotherapy&lt;/strong&gt; should be started. / Коли день ампутації наближається, слід починати &lt;strong&gt;допоміжну психотерапію&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Maybe being &lt;strong&gt;emotionally supportive&lt;/strong&gt; to others over the last few days has left me drained. / Можливо, що &lt;strong&gt;відчуття емпатії&lt;/strong&gt; до оточуючих протягом останніх кількох днів зовсім мене виснажило.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;How can you &lt;strong&gt;be supportive&lt;/strong&gt;, nurturing and loving if you are competing with your own children? / Як можна бути &lt;strong&gt;гарним прикладом&lt;/strong&gt;, виховувати і любити, якщо змагатися з власними дітьми?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;People tend to &lt;strong&gt;be supportive&lt;/strong&gt; and understanding, but it is not like somebody has died. / Люди намагаються буди дуже &lt;strong&gt;зичливими&lt;/strong&gt; і розуміючими, але не коли хтось помре.(чорний гумор)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The heartfelt words point to a man who was &lt;strong&gt;supportive and caring&lt;/strong&gt;, but always full of laughter and fun. / Сердечні слова вказують на людину &lt;strong&gt;прихильну та лагідну&lt;/strong&gt;, але завжди сповнену сміху та радощів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;My children have been very &lt;strong&gt;supportive&lt;/strong&gt; and I babysit my grandchildren nearly every day. / Мої діти були дуже &lt;strong&gt;слухняними&lt;/strong&gt;, то ж я доглядаю й онуків майже кожен день.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;She has a loving family, with parents in a committed and &lt;strong&gt;mutually supportive relationship&lt;/strong&gt;. / У неї любляча родина з відданими батьками на засадах &lt;strong&gt;взаємної турботи і підтримки&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;He and his family were &lt;strong&gt;extremely supportive&lt;/strong&gt; of the relationship. / Він та його родичі &lt;strong&gt;&amp;quot;запонадзвичайно допомогли&amp;quot;&lt;/strong&gt; нашим стосункам. (жартівливе)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;However, personal partners and close family remain &lt;strong&gt;supportive&lt;/strong&gt;. / Допоки твій особистий партнер та родичі до тебе &lt;strong&gt;небайдужі&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The Macmillan nurse who spoke to me later was &lt;strong&gt;very supportive&lt;/strong&gt; and sympathetic. / Медсестра Макміллан, з якою я поспілкувався пізніше, поставилася до мене з &lt;strong&gt;увагою&lt;/strong&gt; та співчуттям.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Join the group and get to know others in a &lt;strong&gt;warmsupportive atmosphere&lt;/strong&gt;. / Приєднуйтесь до групи та знайомтеся з іншими в &lt;strong&gt;теплому дружньому колі&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-03-13T23:00:18.767" LastActivityDate="2021-03-13T23:00:18.767" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6130" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6131" CreationDate="2020-02-12T22:29:12.023" Score="5" ViewCount="678" Body="&lt;p&gt;За яким правилом треба писати слово &quot;виделка&quot; саме через &quot;И&quot;, а не &quot;Е&quot; чи &quot;I&quot;? Або яким словом можна перевірити першу голосну літеру?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені одразу спадає на згадку &lt;a href=&quot;https://poems.net.ua/poet/%D0%93%D0%BB%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE_%D0%9F%D1%80%D0%BE%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87/%D0%AF%D0%BA_%D0%92%D0%B0%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8_%D0%92%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B8_%D0%9A%D1%83%D0%BC_%D0%86_%D0%AF&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&quot;Кум виделкою, я ложкою — їмо.&quot;&lt;/a&gt;&#xA;Саме такий правопис запропонований і в СУМ-20 (&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3814/%D0%92%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B0-%D1%87%D0%B8-%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot;&gt;за лінком у треді&lt;/a&gt;), але помилку можна знайти у словниках гугл-перекладача:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Gj6v2.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Gj6v2.png&quot; alt=&quot;wrong translate fork&quot;&gt;&lt;/a&gt;&#xA;Я вже повідомляв про це до підтримки Google Translate, але безрезультатно. Можу звернутися також через спеціалізований форум, але в цьому випадку краще мати сильне підгрунтя, кваліфікована відповідь на StackExchange буде для Google авторитетною. То ж, допоможіть будь ласочка. Бо проблема вже набрала масовий характер - на запит &quot;веделка&quot; (саме у лапках для точного входження) пошукова система Google індексує 17400 документів з помилкою.&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/bhny2.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/bhny2.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2020-02-12T22:55:39.627" LastActivityDate="2021-03-14T07:12:00.080" Title="Як перевірити правильність написання слова &quot;виделка&quot;?" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="4" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6131" PostTypeId="2" ParentId="6130" CreationDate="2020-02-13T06:50:45.217" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom1.pdf#page=370&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Етимологічний словник української мови» в 7 томах, том 1, с. 370&lt;/a&gt; каже:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;виде́лка&lt;/strong&gt;, [&lt;em&gt;віде́лка&lt;/em&gt; Я, &lt;em&gt;виде́лиц&lt;/em&gt; МСБГ, &lt;em&gt;виде́лци&lt;/em&gt; МСБГ];— р. [&lt;em&gt;виде́лка&lt;/em&gt;], бр. &lt;em&gt;відэ́лец&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відэ́лка&lt;/em&gt;; — запозичення з польської мови; п. widelec, widelca «виделка» походить від widly «вила», спорідненого з укр. &lt;em&gt;ви́ла&lt;/em&gt;; k виникло на місці п. c внаслідок зближення з укр. &lt;em&gt;ви́лка&lt;/em&gt;.— ЭСБМ II 130.— Див. ще &lt;strong&gt;ви́ла&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;Позначення:&lt;br&gt;&#xA;  • […] — діалект.&lt;br&gt;&#xA;  • Я. — &lt;em&gt;Яворницький Д. І.&lt;/em&gt; Словник української мови. Т. 1. Катеринослав, 1920.&lt;br&gt;&#xA;  • МСБГ. — &lt;em&gt;Матеріали&lt;/em&gt; до словника буковинських говірок. Вип. 1—6 (А—О). Чернівці, 1971—1979.&lt;br&gt;&#xA;  • р. — російська.&lt;br&gt;&#xA;  • бр. — білоруська.&lt;br&gt;&#xA;  • п. — польська.&lt;br&gt;&#xA;  • «…» — значення.&lt;br&gt;&#xA;  • ЭСБМ — &lt;em&gt;Этымалагічны&lt;/em&gt; слоўник беларускай мовы. Т. 1—2, А—В. Мінск, 1978—1980. Автори: Р. У. Краўчук, В. У. Мартынаў, А. Я. Супрун та ін. Редактор В. У. Мартынаў.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто за походженням мало б бути &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;і&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але &lt;a href=&quot;/u/8&quot;&gt;bytebuster&lt;/a&gt; правильно в &lt;a href=&quot;/q/6130#comment10148_6130&quot;&gt;коментарі&lt;/a&gt; пише, що першочергову роль має сучасний ужиток, а не походження. Тож Вам варто посилатися на звичайні словники: &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vydelka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=8565&amp;amp;page=308&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України on-line» від УМІФ&lt;/a&gt;, словники на &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;R2U&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%BA%D0%B0&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;E2U&lt;/a&gt;, інші. Або на частоти вживання в літературі (наскільки я розумію, це те, на основі чого формуються словники літературної мови): &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;reload=&amp;amp;iquery=&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;lemma=&amp;amp;phrase=&amp;amp;word=&amp;amp;char=&amp;amp;cql=&amp;quot;%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%BA.*&amp;quot;&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;fc_lemword_window_type=both&amp;amp;fc_lemword_wsize=5&amp;amp;fc_lemword=&amp;amp;fc_lemword_type=all&amp;amp;usesubcorp=&amp;amp;fsca_doc.author=&amp;amp;fsca_doc.translator=&amp;amp;fsca_doc.authTrans=&amp;amp;fsca_doc.born=&amp;amp;fsca_doc.title=&amp;amp;fsca_doc.date=&amp;amp;fsca_doc.mediaName=&amp;amp;fsca_doc.locCode=&amp;amp;fsca_doc.region=&amp;amp;fsca_doc.publicationCity=&amp;amp;fsca_doc.publisher=&amp;amp;fsca_doc.publication=&amp;amp;fsca_doc.uri=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2340 виделок&lt;/a&gt; проти &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;reload=&amp;amp;iquery=&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;lemma=&amp;amp;phrase=&amp;amp;word=&amp;amp;char=&amp;amp;cql=&amp;quot;%D0%B2%D0%B5%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%BA.*&amp;quot;&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;fc_lemword_window_type=both&amp;amp;fc_lemword_wsize=5&amp;amp;fc_lemword=&amp;amp;fc_lemword_type=all&amp;amp;usesubcorp=&amp;amp;fsca_doc.author=&amp;amp;fsca_doc.translator=&amp;amp;fsca_doc.authTrans=&amp;amp;fsca_doc.born=&amp;amp;fsca_doc.title=&amp;amp;fsca_doc.date=&amp;amp;fsca_doc.mediaName=&amp;amp;fsca_doc.locCode=&amp;amp;fsca_doc.region=&amp;amp;fsca_doc.publicationCity=&amp;amp;fsca_doc.publisher=&amp;amp;fsca_doc.publication=&amp;amp;fsca_doc.uri=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3 «веделок»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-02-13T17:12:33.607" LastActivityDate="2020-02-13T17:12:33.607" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6132" PostTypeId="2" ParentId="6127" CreationDate="2020-02-13T15:30:29.293" Score="2" Body="&lt;p&gt;Словник &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Єфремова-Кримського&lt;/a&gt; надає кілька варіантів перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оскорбле́ние&lt;/strong&gt; – обра́за, ура́за, нару́га, кри́вда, знева́га. &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що саме &lt;em&gt;&quot;наруга&quot;&lt;/em&gt; (чи, скажімо, &lt;em&gt;&quot;поруга&quot;&lt;/em&gt;) дуже добре відповідає значенню оригінального слова в російській.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ніковського&lt;/a&gt; подає ще такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оско́рб, -бу&lt;/strong&gt; – оскорбление, обида, несправедливость.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо для вашого контексту придасться, хоча я сам бачу це слово вперше.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastActivityDate="2020-02-13T15:30:29.293" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6138" PostTypeId="1" CreationDate="2020-02-17T21:34:57.063" Score="0" ViewCount="75" Body="&lt;p&gt;Перед питанням, я хочу написати чому я проти переходу на латиницю.&lt;br&gt;&#xA;Коротко: виникне багато с проблем.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Проблема позначення літер &lt;code&gt;Я Ю Є Ї&lt;/code&gt; або палатальності приголосних(пом'якшення). Приклад &lt;code&gt;Niagaru(Нягару)&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;Diaspora(Дяспора)&lt;/code&gt;, і використовувати замість &lt;code&gt;I&lt;/code&gt; літеру &lt;code&gt;U/Y&lt;/code&gt; теж не є можливим бо тоді світ буде &lt;code&gt;Nuarnym(Нярним)&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Проблема літер &lt;code&gt;Х Г Ґ&lt;/code&gt;. Латинське позначення &lt;code&gt;G&lt;/code&gt; передає букву &lt;code&gt;Ґ&lt;/code&gt;, а що з &lt;code&gt;Г&lt;/code&gt;. Позначення &lt;code&gt;H&lt;/code&gt; в багатьох мовах передає не &lt;code&gt;[x]&lt;/code&gt; а  &lt;code&gt;[h]&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;[ɦ]&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Проблема збільшення двознаків, при невикористанні дифтонгів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Проблема літер &lt;code&gt;W&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;V&lt;/code&gt;. Перша позначає &lt;code&gt;Ў&lt;/code&gt; а друга &lt;code&gt;В&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ціль переходу: щоб європейці змогли зрозуміти наше письмо. Але це не набагато полегшить людині, незнайомій з українською читати її та розуміти, бо вона незнайома з нею. Тому найкращим виходом я бачу саме зроблення латиниці для назв вулиць і всього іншого. І написання поруч з нашою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приклад на Польщі та Чехії. Вони не можуть зрозуміти і прочитати деякі з літер. Для цього потрібно знати ці мови. Інакше нічого не вийде.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Єдиний плюс, так це в кодуванні символів для ЕОТ, і то тільки при НЕ використанні дифтонгів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так де ж я помилився, і як вирішити описані проблеми(якщо вони є).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2544" LastActivityDate="2020-02-17T21:34:57.063" Title="З якої причини ЄС хоче, щоб україна перейшла на латиницю, та які складності виникнуть при створенні нової велесовичниці на основі латиниці" Tags="|абетка|альтернативні-правописи|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ClosedDate="2020-02-17T21:52:53.287" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6139" PostTypeId="2" ParentId="6127" CreationDate="2020-02-19T21:10:34.167" Score="2" Body="&lt;p&gt;Якщо вас не задовольняють словники - ось декілька прикладів з юридичного вжитку:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кримінальний кодекс України зразка 1960 року (втратив чинність з 1 вересня 2001 року) має &lt;a href=&quot;http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/KD0006.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю 126&lt;/a&gt; у редакції 1995 року:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стаття 126. &lt;em&gt;Образа&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Образа&lt;/em&gt;, тобто умисне приниження честі і гідності особи, виражене в непристойній формі, -&#xA;карається виправними роботами на строк до одного року, або штрафом від тридцяти до вісімдесяти мінімальних розмірів заробітної плати або громадською доганою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чинний кримінальний кодекс не має такої статті, але у 2012 році &lt;a href=&quot;http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/JF8HX00A.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вносився проект змін&lt;/a&gt; до кодексу, який додавав подібну статтю 145&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt; (проте був відхилений):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стаття 145&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;. &lt;em&gt;Образа&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Образа&lt;/strong&gt;, тобто приниження честі та гідності іншої особи, виражене в непристойній формі, - карається штрафом в розмірі до 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до шести місяців;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Образа&lt;/strong&gt;, що міститься в публічному виступі, публічно демонструються у творах або засобах масової інформації, - карається штрафом в розмірі від 500 до 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до одного року;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-02-19T21:10:34.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6140" PostTypeId="2" ParentId="6108" CreationDate="2020-02-23T09:37:23.417" Score="2" Body="&lt;h3&gt;Словники&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/climb&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Climb&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;to go up, or to go towards the top of something:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;іти вгору, або йти до вершини чогось&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The plane climbed quickly to a height of 30,000 feet.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Літак швидко піднявся на висоту 30 000 футів.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;As it leaves the village, the road climbs steeply up the mountain.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Коли покидають село, дорога круто піднімається на гору.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;The sun climbed higher in the sky.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Сонце зійшло вище в небо.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;... і далі все в цьому дусі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D1%85%D1%96%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;СХІД&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Дія за знач. схо́дити &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дорога, по якій піднімаються вгору. Приклади&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Висока гора, і схід на неї крутий, змією кругом шпиля так і обвився. (Панас Мирний)&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Поява над обрієм (небесного світила). Приклади&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;До сходу сонця, рано-рано! У Вифлеємі на майдані Зійшовся люд. (Т. Шевченко)&#xA;Вона [агава] бачить море і скелі, перша стрічає схід сонця, остання ловить червоний захід. (М. Коцюбинський)&#xA;В лісі поночіє, але темрява не густа, а прозора, як буває перед сходом місяця. (Леся Українка)&#xA;Намалював [дружочок] картину життя на цьому спеченому острові, картину сходу сонця, коли воно вертикально підіймається на пекуче небо. (Ю. Яновський)&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Здатність тіста підніматися, підходити. Приклади&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Мука ясна, не пріла, на схід славна, тісто гарно бродить, і прісне славно міситься, біле, в'язке. (К. Гордієнко)&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Дія за знач. схо́дити 2. Приклади&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Нема дощу, – нема сходу. (Сл. Б. Грінченка)&#xA;Виорав [Микула] пізно, кинув у ріллю все своє жито, але скільки туди не ходив, скільки не дивився, не діждався буйного сходу. (С. Скляренко)&#xA;Як пахнуть землі, свіжі, соковиті, Пронизані стрільчастим сходом трав! (М. Бажан)&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;рідко. Спуск, сходження вниз.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Я теж маю слово&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Climb — одне з тих влучних гарнюніх коротеньких англійських слів, які&#xA;  не мають аналогів в українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як мало ми знаємо про свою мову і в той же час вважаємо, що добре розуміємо іноземну.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;“Сходження”? На гору так. На стіну, дерево? Мате ще якісь варіанти?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Схід, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%B9%D0%BE%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підйом&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BB%D0%B0%D0%B7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лаз&lt;/a&gt;. &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%A1%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сходити&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підніматися&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%B0%D0%B7%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вилазити&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B4%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дертися&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;видиратися&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вилізати&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%B4%D1%96%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;здійматися&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-02-23T09:43:24.493" LastActivityDate="2020-02-23T09:43:24.493" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6141" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6144" CreationDate="2020-02-24T10:38:49.750" Score="4" ViewCount="150" Body="&lt;p&gt;Чи правильно буде перекласти українською &lt;strong&gt;frog&lt;/strong&gt; як &quot;жаба&quot; а &lt;strong&gt;toad&lt;/strong&gt; як &quot;ропуха&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="571" LastActivityDate="2020-02-25T22:07:26.903" Title="Toad &amp; frog українською" Tags="|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6142" PostTypeId="2" ParentId="6094" CreationDate="2020-02-25T07:45:24.320" Score="5" Body="&lt;p&gt;Stylistically &quot;зірка&quot; is more casual word, while &quot;зоря&quot; is more poetic. So you will hear &quot;зірка&quot; more often on an everyday basis.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;E.g in sentences like &quot;this flower looks like a star&quot;, &quot;a chocolate bar with a star logo on it&quot;, &quot;meet me by that monument with a star on top&quot; - you would use &quot;зірка&quot; because &quot;зоря&quot; would sound too sophisticated for modern language. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;The difference is less when we speak about actual stars in the sky. Maybe because the stars are always somehow poetic, you may use both words in the sentences like &quot;that star is so bright!&quot; or &quot;look, a star is falling!&quot;. Though even in these cases &quot;зірка&quot; would sound more modern and casual.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;You would not use &quot;зоря&quot; if you speak scientifically though. Like in &quot;Sun is not the biggest star in the universe&quot; - it's only &quot;зірка&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Speaking about famous people you'll never hear &quot;зоря&quot; - it just doesn't make any sense.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;All in all, most usage for word &quot;зоря&quot; you'll find in poetry or songs (including modern ones).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;In most cases you can change &quot;зоря&quot; for more casual &quot;зірка&quot; without any damage to the meaning. The only case &quot;зоря&quot; has a unique meaning is when you are talking about sunrise or sunset.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2551" LastActivityDate="2020-02-25T07:45:24.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6143" PostTypeId="2" ParentId="1193" CreationDate="2020-02-25T21:27:36.023" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%97%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Займанець&lt;/a&gt; - &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Той, хто першим зайняв вільну (незайману) землю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2020-02-25T21:27:36.023" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6144" PostTypeId="2" ParentId="6141" CreationDate="2020-02-25T22:07:26.903" Score="1" Body="&lt;p&gt;Так, правильно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/True_toad&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Toad&lt;/a&gt; - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%BF%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ропуха&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Frog&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Frog&lt;/a&gt; - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D0%B7%D1%85%D0%B2%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Жаба&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2020-02-25T22:07:26.903" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6145" PostTypeId="1" CreationDate="2020-02-26T14:18:57.703" Score="3" ViewCount="175" Body="&lt;p&gt;Чи правильним є утворення дієслова (а від нього й іменника), за допомогою префікса &lt;em&gt;пере-&lt;/em&gt;, що означає повторну дію (по аналогії з &lt;em&gt;переробити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переписати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перечитати&lt;/em&gt; тощо), від дієслова &lt;strong&gt;перевіряти&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;переперевіряти&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошук у Goggle видає результати і з такою формою (&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;rlz=1C1SQJL_ruUA882UA882&amp;amp;oq=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;aqs=chrome..69i57j69i59j0l2j69i60.5886j1j7&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переперевірити&lt;/a&gt;), і з близькою, але більше схожою на кальку з російської (&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;rlz=1C1SQJL_ruUA882UA882&amp;amp;sxsrf=ALeKk03e0odREmaIxNlxBKECmhrgY08Ngg:1582725247260&amp;amp;ei=f3hWXqvJD8yT8gLSvIKADg&amp;amp;start=20&amp;amp;sa=N&amp;amp;ved=2ahUKEwjrhI-Br-_nAhXMiVwKHVKeAOA4ChDy0wN6BAgLEDM&amp;amp;biw=1680&amp;amp;bih=907&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перепровірити&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи все ж варто як виняток та для уникнення нагромадження &lt;em&gt;пере&lt;/em&gt; вживати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;повторно перевіряти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;додатково перевіряти&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; тощо?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="435" LastEditorUserId="435" LastEditDate="2020-02-26T15:24:09.523" LastActivityDate="2020-02-27T07:36:13.320" Title="Повторно перевіряти (to double-check) - переперевіряти?" Tags="|словотворення|милозвучність|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6146" PostTypeId="1" CreationDate="2020-02-26T18:31:24.443" Score="6" ViewCount="230" Body="&lt;p&gt;Що ми отримуємо при &lt;em&gt;скануванні&lt;/em&gt;? Скан?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2303" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-02-27T00:32:21.760" LastActivityDate="2020-08-24T07:43:32.593" Title="Як назвати продукт &quot;сканування&quot;?" Tags="|переклад|значення-слів|словотворення|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6147" PostTypeId="2" ParentId="6146" CreationDate="2020-02-27T00:31:14.590" Score="2" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Один з виходів &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chobotarjuvannja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чоботарювання&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;чоботи&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Один з виходів &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bankuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;банкування&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; - здача &lt;em&gt;банку&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Один з виходів &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D0%BA%D0%BB%D1%8F%D1%80%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;склярування&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;скло&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходить, що одним з виходів &lt;em&gt;сканування&lt;/em&gt; може бути &lt;em&gt;скан&lt;/em&gt; як специфічне &lt;em&gt;зображення&lt;/em&gt;, бо фактично результат сканування - це &lt;em&gt;зображення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-02-27T00:31:14.590" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6148" PostTypeId="2" ParentId="6146" CreationDate="2020-02-27T05:16:47.883" Score="3" Body="&lt;p&gt;У словниках слова &lt;em&gt;скан&lt;/em&gt; я наразі не бачу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але оте &lt;em&gt;-скан-&lt;/em&gt; інтуїтивно інтерпретується як основа слів &lt;em&gt;сканер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;скан-код&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сканограма&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сканувати&lt;/em&gt;, тому визнання слова &lt;em&gt;скан&lt;/em&gt; мені здається &lt;strong&gt;лише питанням часу&lt;/strong&gt;. &#xA;&lt;strong&gt;Де-факто воно вже вживається&lt;/strong&gt;, наприклад, &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;106 траплянь у корпусі «ГРАК»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо Вам ж потрібні лише загальновизнані слова, то скористайтеся &lt;a href=&quot;/a/6147&quot;&gt;порадою Yola&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також існує термін &lt;em&gt;сканограма&lt;/em&gt;. І деякі джерела навіть тлумачать його як &lt;a href=&quot;https://ukrainian_explanatory.academic.ru/164499/%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зображення, отримане в результаті сканування&lt;/a&gt;. Однак на практиці, мені здається, у значенні простого результату сканування воно буде витіснене словом &lt;em&gt;скан&lt;/em&gt; і залишиться лише в історичному контексті й для &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;творів специфічного жанру&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-02-27T05:16:47.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6149" PostTypeId="2" ParentId="6146" CreationDate="2020-02-27T06:48:19.730" Score="4" Body="&lt;h3&gt;Словники&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/scanning&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scanning&lt;/a&gt; - present participle of scan.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;тобто&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/scan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scan&lt;/a&gt; - to look at something carefully, with the eyes or with a&#xA;  machine, in order to get information.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;знаходимо&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%BD%D1%8F%D1%82%D1%82%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗНЯТТЯ́&lt;/a&gt; - Дія за знач. зня́ти і зня́тися.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗНІМА́ТИ&lt;/a&gt; - Точно відтворюючи, копіюючи, переносити на щось&#xA;  розміри, форму і т. ін. чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%97%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗНІ́МОК&lt;/a&gt; - Зображення кого-, чого-небудь, одержане способом&#xA;  фотографування, рентгену і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Я теж маю слово&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо дослідите глибше, то зрозумієте, що &lt;strong&gt;to scan&lt;/strong&gt; означає отримувати інформацію про певний об'єкт, або ж дослідження, огляд об'єкта для отримання інформації для подальшого використання. В нашому випадку найвлучніше слово - це знімати, зняття, знімок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Як назвати продукт “сканування”?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Через прочитане вважаю слово сканування зайвим в нашому словнику. Адже легко можна замінити його декількома варіантами зі схожим значенням зі словника. Тому зміню запитання на таке: Як назвати продукт знімання? А на це запитання вже простіше відповісти: &lt;strong&gt;знімок&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Що ми отримуємо при скануванні? Скан?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, як запитання змінює думку. Адже це два різних про одне й те ж саме з різних точок зору.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На основі вище описаного та з розумінням сучасного погляду на значення слова образ виходить, що після зняття інформації ми отримуємо образ знятого. І цей образ зберігаємо у вигляді знімку для можливого подальшого використання. Можливо для створення копії, а може для подальшої обробки і отримання іншого якогось результату.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-02-29T08:33:53.623" LastActivityDate="2020-02-29T08:33:53.623" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6150" PostTypeId="2" ParentId="6145" CreationDate="2020-02-27T07:36:13.320" Score="1" Body="&lt;h3&gt;Словники&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/double&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Double&lt;/a&gt; - something that is twice the amount, size, strength, etc. of&#xA;  something else.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/double-check&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;To double-check&lt;/a&gt;: If you double-check something, you make certain it is&#xA;  correct or safe, usually by examining it again.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%B2%D1%96%D1%80%D1%8F%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗВІРЯ́ТИ&lt;/a&gt; - Зіставляючи що-небудь із чимсь, перевіряти точність,&#xA;  відповідність чому-небудь і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Я теж маю слово&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Значення double означає двічі, а отже в слові double-check мова йде не про повторність, а про подвійність. І у визначенні to double-check в кінці можна побачити again, тобто знову, а не про повторність. Подвійне звіряння. To &lt;strong&gt;double-check&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;подвійно звірити&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2020-02-27T07:36:13.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6152" PostTypeId="2" ParentId="3072" CreationDate="2020-02-28T00:57:07.063" Score="5" Body="&lt;p&gt;Професор Олександр Пономарів &lt;a href=&quot;https://www.bbc.co.uk/blogs/ukrainian/ponomariv/2010/08/post-28.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;виступає проти використання слова &lt;em&gt;учбовий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Радіослухач Роман пише, що раніше було слово ВУЗ — вищий навчальний заклад, а тепер уживають ВИШ, чи правильно це?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Річ у тім, що вищий навчальний заклад скорочено зветься ВНЗ; це літерна абревіатура, розрахована тільки на зорове сприймання і незручна для вимови, а ВУЗ — це вищий учбовий заклад. Слова «учбовий» немає в українській мові, це зіпсоване російське «учебный». Слово «ВИШ» постало внаслідок скорочення слів «вища школа», бо школа буває початкова, середня й вища. ВИШ широко вживали в пресі, в красному письменстві. Наприклад: «Потім ми вступимо у ВИШі, я — в Інститут авіації, а ти в хімічний» (Іван Микитенко). У часи зближення мов ВИШ замінено на російське слово ВУЗ. Тепер ВИШ посів належне йому місце в лексичному складі української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак на сайті maidan.org.ua &lt;a href=&quot;https://maidan.org.ua/arch/mova/1331746230.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;з ним категорично не погоджуються&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;h3&gt;Навіщо було вбивати?&lt;/h3&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Прикметник «учбовий» — питоме українське слово, утворене від іменника «учба».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;«Учба» — давньоукраїнське слово; рідко, але і тепер вживане.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наприклад, ним користується Олесь Гончар, зокрема, в романі «Людина і зброя» (наводжу дві цитати):&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;«Я вхопив чийогось коня та до свого, накинув посторонки і з гарматою — в парк! А в передку гільзи холості; і в нас усіх жодного патрона бойового — все холості в підсумках, з самим порохом. Для учби! Горобців лякати! Склади снарядів поруч, склади величезні. І тай, знаємо, боєприпасів сила. Коли, було, стоїш там в караулі вночі, то аж моторошно».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;«Собачі маневри зараз біля радгоспу, учба на всю ніч, — пояснював дід Лука».&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Павло Штепа у своєму «Словникові чужослів» вказує: «учення — навчання, учба».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Слово «учба» у свій час було запозичено російською (московською) мовою, його наводить у своєму тлумачному словнику Даль: «УЧБА, учебный, ученик и пр. см. учить». В статті «учить» Даль продовжує тлумачення: «Учба — вор. учёба новг. учоба кур. наука, ученье. Учеба не далась ему, и вынули из школы, нвг-борч. Учёб м. стар. ученье, выучка. За учеб взять 20 рублев». З цього можна зробити висновок, що від українського слова «учба» в російській (московській) мові було утворено діалектні слова «учёба», «учоба», «учеб». «Учеба» в рос. (моск.) мові довгий час було розмовним словом. Напр., сучасний словник Ушакова вказує: «УЧЁБА (или учоба), ы, мн. нет, ж. (офиц., разг., раньше простореч). 1. Действие по глаг. учиться, процесс обучения, ученье. Школьная у. Литературная у. Послать на учебу. Партийная у. 2. Муштра, дрессировка…».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В рос. мові від слова «учеба» на початку ХІХ ст. було утворено прикметник «учебный» при назві щойно створюваних адміністративних округів — адміністративних одиниць, які на певній території об’єднували шкільні заклади, напр. «Киевский учебный округ». Українською мовою ця назва перекладалася «учбовий округ». Енциклопедія українознавства (Торонто, 1958) подає таку статтю: «Учбові округи, учбово-адміністративні одиниці в Рос. Імперії, створені 1803. На поч. 20 в. було 12 учбових округів, у тому числі на Україні три». Борис Антоненко-Давидович у книзі «Здалека й зблизька» (К., 1969) писав: «Коли куратором Київського учбового округу став видатний російський хірург і педагог М.Пирогов, почали робити вже й практичні заходи до переходу початкових шкіл на українську викладову мову». Цікавий такий приклад вживання Борисом Дмитровичем слова «учбовий», зокрема, у повісті «Слово матері» (цитата):&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;«Після таких її вправ я повертався додому як очманілий. Мачуха, як і раніш, закликала мене до столу вечеряти, але мене нудило від її борщів та каш після маринадів, салатів, сирів, біфштексів та бефів караваєвської кухні. Про око я брався за підручник, але на розгорнутих сторінках я, замість літер і рисунків, бачив знову Мері. Таку загадкову, незрозумілу і тому, мабуть, ще більш знадну. Мачуха трохи побоювалась мене і ніколи не розпитувала, де я був і чого так змінився останнім часом. Настя допомагала мачусі по хазяйству, і їй ніколи було чіплятись до мене. Тільки батько став турботно, мабуть, не без впливу мачухи, приглядатись до мене, а може, вже й до нього дійшли чутки про мій занепад у класі. В його очах я так високо видерся в науку, що йому, малописьменному, ніяково було втручатися в мої учбові справи. Проте одного вечора він наважився мене спитати:&lt;br&gt;&#xA;  — Ну, як воно в тебе, Іване?..&lt;br&gt;&#xA;  — Та важкувато щось стало вчитись, тату… — невиразно, щоб менше брехати, відповів я, не підіймаючи від книжки очей».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Допустимо, що Борис Дмитрович помилився, тож спробуємо його виправити чи поправити, тобто замінити «неправильне» слово «учбові» на «правильне» — навчальні. І що вийде: «В його очах я так високо видерся в науку, що йому, малописьменному, ніяково було втручатися в мої НАВЧАЛЬНІ справи». Дурниця вийшла, авжеж? Тобто у даному контексті правильним буде вживання лише слова «учбові».&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Останнім часом йде потужна кампанія витіснення з української мови слова «учбовий». Мовознавці посилаються, що то калька з рос. «учебный», позаяк в українській мові слова «учба» немає. Ми довели, що «учбовий» — то аж ніяк не калька, і слово «учба в укр. мові було і є. Зауважимо, що творення іменників за допомогою наростка «-б-» притаманне саме укр. мові, і таких слів є сотні, напр.: боротьба, ворожба, ганьба (прикм. ганебний), гурба, юрба, журба, злоба, молотьба, мольба, тяжба тощо. Такий цікавий приклад: Борис Грінченко подає лексему «судьба», але це не відповідник слову «доля», «судьба» за Грінченком від слова «судити» у значенні говорити про когось щось негативне, а «судебник» за Грінченком — людина, яка говорить про когось щось осудливе. Цікаво, що перший «Судебник» (як звід юридичних норм) з’явився 1468 року як збірник права Великого князівства Литовського, до складу якого входила Україна (відомий як Судебник вел. князя Казимира IV Ягеллончика. Інші судебники були укладені пізніше, саме Судебник Казимира IV дав поштовх для їхньої розробки. Зокрема, Судебник московського князя Івана ІІІ вийшов 1497троку Судебник Івана IV Васильовича (Івана Лютого) з’явився 1550 року, Судебник моск. царя Федора Івановича — 1589 р.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, ще раз наголошуємо: слово «учбовий» — питоме українське слово.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І тут ми підійшли до ще одного принципового питання: «учбовий» і «навчальний» — синоніми-дублети чи ні?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ні, різниця між ними є. От Ожегов у своєму словнику слово «учеба» не тлумачить, а відсилає його до іншої лексеми: «УЧЕБА см. учиться». Зрозуміло, «учеба» — не «вчити», а «вчитися»? Далі, рос. слово «учеба» запозичено з давньоукр. «учба». Навчання укр. мовою — навчати, учба — вчитися, або ж вчити не «когось», а «щось», тобто інше значення цієї лексеми: «засвоювати, опановувати, намагатися запам’ятати, вивчати» (див. 4-том. Тлумачний словник укр. мови).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Таким чином, «навчальний заклад» — заклад, де навчають (учителі), «учбовий заклад» — заклад, де вчаться (учні). Можна вживати і так, і інакше, для мови то тільки користь.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Знищення в укр. мові слова «учбовий» вважаю дурницею. Була нормальна абревіатура — вуз. Ні, нам робити нічого, треба придумати неоковирне Ве-еН-Зе або ж ВиШ (вуха в'януть, язик заплітається і хочеться заплакати). Захищаємось від чого і кого?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім, коментатор «Максим Є.» погоджується з тією статтею лише частково:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;З пафосом статті погоджуюсь, але навіщо на правдиве твердження (що є таке слово і не варто його позбуватися) накручувати зайві міркування? Так, &lt;em&gt;учба&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;учбовий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;учень&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;учитель&lt;/em&gt; мають своє місце, що б не вигадував Пономарів, але це не питомо українські слова. Питомо українські були б закрити протезою (вучба, вученик), або одержали чергування (учити-вчити), а ці навіть своїм виглядом свідчать про запозичення з книжної мови, найімовірніше, під впливом російської. (&lt;em&gt;Учбовий&lt;/em&gt;, напевно, з російської, а &lt;em&gt;учень&lt;/em&gt;, ймовірно, запозичили з польської.)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Слушно зазначено, що сьогодні за потреби можна вживати і &lt;em&gt;навчальний&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;учбовий&lt;/em&gt;. Також немає нічого поганого в різних способах: скороченнях &lt;em&gt;ВУЗ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ВНЗ&lt;/em&gt; чи досить вдалому іменнику &lt;em&gt;виш&lt;/em&gt; (від «вища школа» з 20-х років).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-02-28T00:57:07.063" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6153" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6154" CreationDate="2020-02-28T09:07:16.377" Score="4" ViewCount="1572" Body="&lt;p&gt;Російська &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%B7%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D1%83%D0%B9%D1%82%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; каже, що російське слово &quot;здравствуйте&quot; (розмовний варіант &quot;здрасте&quot;) - це форма вітання при зустрічі. І мене вже довгий час турбує декілька питань пов'язаних з цим словом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, я замінити його в електронних листах (або ж, наприклад, в ставках на проекти на деяких фріланс-біржах)?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;По-друге, як замінити саме розмовний варіант слова &quot;здравствуйте&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отож, що нам пропонує Інтернет перекладачі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/ru/uk/%D0%B7%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D1%83%D0%B9%D1%82%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Глосб&lt;/a&gt; дає наступні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;strong&gt;Добрий день&lt;/strong&gt;&quot; - мене цей варіант не дуже задовільняє, бо, якщо ми говоримо про перше питання - то ми не можемо бути впевнені о котрій годині буде прочитаний наш лист (просто слово &quot;здравствуйте&quot; в цьому випадку виходить унікальним, адже його можна вживати і ранком, і днем, і ввечері). А саме цієї унікальності у цього варіанта і бракує. Ну стосовно другого питання - загалом, варіанти &quot;добрий день&quot;, &quot;добрий ранок&quot;, &quot;добрий вечір&quot; можуть бути хорошою відповіддю на російське &quot;здрасте&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&quot;Привіт&quot;&lt;/strong&gt; - тут проблема зовсім інша - є та сама унікальність (адже ми можемо вітатися цим словом в будь-якій годині), але воно надто фамільярне і, на мою думку, його можна вживати в розмові з друзями, родичами або хоча б знайомими. Чи буде воно хорошою відповіддю на російське &quot;здрасте&quot; від незнайомої людини - я не впевнений. Чи можна його вживати в листах, коли ви пишите стосовно роботи - я вважаю, що ні.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що у варіанта &quot;добридень&quot; така ж проблема як і в варіанта &quot;добрий день&quot;. Отож чи є таке слово в українській мові, яке можна було б використати для вітання о будь-якій годині дня, незалежно від того чи це якась ділова зустріч, зустріч з друзями чи незнайомцями.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також я ще наткнувся на статтю &quot;&lt;a href=&quot;https://osvita.ua/vnz/reports/culture/1173/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Скільки способів привітатися в українців&lt;/a&gt;&quot;, де пишуть, що варіанти «Здрастуй!» / «Здрастуйте!» - це запозичення з російської мови (я також дотримуюсь цієї думки). Ну стосовно варіанту &quot;Здоровенькі були!&quot; - гадаю, що він дуже хороший, однак, знову ж таки, його не можна використати в офіційних листах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1505" LastActivityDate="2022-01-14T23:13:50.440" Title="Як можна замінити російське &quot;здрасте&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6154" PostTypeId="2" ParentId="6153" CreationDate="2020-02-28T14:32:24.003" Score="6" Body="&lt;p&gt;Загалом, як зазначив &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/4/sasha&quot;&gt;Sasha&lt;/a&gt;, за &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=35840&amp;amp;page=1133&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;&amp;quot;здрастуйте&amp;quot;&lt;/em&gt; є легітимним українським словом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;2&#xA;. наказ. сп. здрастуй&#xA;(&#xA;здрастуйте&#xA;),&#xA;у знач. виг.&#xA;Вітання під час зустрічі&#xA;. – Здрастуйте, дідусю! – закричало радісно дитя&#xA;(Панас Мирний)&#xA;;&#xA;– Здрастуйте! – здоровкаються всі до бабусі й, як одно, низенько вклоняються&#xA;(С. Васильченко)&#xA;;&#xA;– Здрастуй, невідома плането! – урочисто говорив академік .. – Здрастуй, Венеро, загадкова плането таємниць і несподіванок..!&#xA;(В. Владко)&#xA;;&#xA;– Здрастуй, здрастуй! – лагідно усміхнулася мама. – Леся розказувала мені про тебе&#xA;(В. Нестайко)&#xA;;&#xA;//&#xA;у знач. ім., невідм.&#xA;– Ніхто не сказав ні “здрастуй”, ні “прощай”, – подумав Максим&#xA;(І. Багряний)&#xA;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%B7%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Синоніми&lt;/a&gt;:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДО́БРИЙ ДЕНЬ&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;ДО́БРОГО ДНЯ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt;] (&lt;em&gt;привітання при зустрічі&lt;/em&gt;), &lt;strong&gt;ДОБРИ́ДЕНЬ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ВІТА́Ю&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ДО́БРОГО ЗДОРО́В’Я&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;ЗДОРО́В’ЯЧКА&lt;/strong&gt;] &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЗДОРО́В&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;БУВ&lt;/strong&gt;] &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЗДОРО́ВІ БУЛИ́&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;ЗДОРОВЕ́НЬКІ БУЛИ́&lt;/strong&gt;] &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЗДРА́СТУЙТЕ ВАМ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПРИВІ́Т&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;фам.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;САЛЮ́Т&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;фам.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПОМАГА́ЙБІ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;заст.&lt;/em&gt;; &lt;strong&gt;ДО́БРОГО РА́НКУ&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;ДО́БРИЙ РА́НОК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt;] (&lt;em&gt;уранці&lt;/em&gt;); &lt;strong&gt;ДО́БРИЙ ВЕ́ЧІР&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ДОБРИ́ВЕЧІР&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;увечері&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=14810&amp;amp;page=483&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВІТАННЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; не є по суті синонімом, тому я схильний відкинути як варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Потрібно розділити дані синоніми на офіційні та неофіційні(розмовні) варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Офіційні:&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДО́БРИЙ ДЕНЬ&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;ДО́БРОГО ДНЯ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt;] (&lt;em&gt;привітання при зустрічі&lt;/em&gt;), &lt;strong&gt;ДО́БРОГО РА́НКУ&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;ДО́БРИЙ РА́НОК&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;рідше&lt;/em&gt;] (&lt;em&gt;уранці&lt;/em&gt;), &lt;strong&gt;ДО́БРИЙ ВЕ́ЧІР&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ДОБРИ́ВЕЧІР&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;увечері&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Неофіційні:&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВІТА́Ю&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ДО́БРОГО ЗДОРО́В’Я&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;ЗДОРО́В’ЯЧКА&lt;/strong&gt;] &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЗДОРО́В&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;БУВ&lt;/strong&gt;] &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЗДОРО́ВІ БУЛИ́&lt;/strong&gt; [&lt;strong&gt;ЗДОРОВЕ́НЬКІ БУЛИ́&lt;/strong&gt;] &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ЗДРА́СТУЙТЕ ВАМ&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ПРИВІ́Т&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;фам.&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;САЛЮ́Т&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;фам.&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&lt;p&gt;Необхідно зазначити: зазвичай, при написанні листів, &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/chinnij_pravopis/dilova_mova/movni_zasobi_pochatku_j_zavershennja_dilovogo_lista_pochatok_dilovogo_lista/9-1-0-285&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;привітанням нехтуюють&lt;/a&gt;, надаючи перевагу шанобливим формам звертання(якщо ми говоримо про українську мову). Я припускаю, що тут ви маєте на увазі ділове/офіційне листування, судячи із речення про фамільярність слова &amp;quot;привіт&amp;quot; в листах, крім того, особисто, я не уявляю собі неформальне листування в межах професійного дорослого світу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Потенційні заміни слову &amp;quot;здрастуйте&amp;quot; в листах(офіційних)&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я був би схильний не погодитися із вами і вживати синоніми в офіційному стилі, котрі були наведені вище, оскільки ніякого правила немає, котре забороняло б так робити або стверджувало, щоб робити так не слід(в українській мові).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, в українській і немає слова, котре було б офіційним вітанням, яке є не прив'язаним до часу дня.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Розмовна заміна слову &amp;quot;здрастуйте&amp;quot;&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, всі слова із неофіційного синонімічного ряду підходять для цього.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2022-01-14T23:13:50.440" LastActivityDate="2022-01-14T23:13:50.440" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6155" PostTypeId="1" CreationDate="2020-02-28T19:27:02.997" Score="3" ViewCount="84" Body="&lt;p&gt;Здрастуйте! Шукаю, як то кажуть, &lt;em&gt;незамулений&lt;/em&gt; український словник спортової термінології: аби вийшов друком до тридцятих чи був виданий діяспорою; щось на цей кшталт. Буду дуже вдячний, якщо допоможете відшукати такий.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user2559" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-02-29T17:50:20.667" LastActivityDate="2020-02-29T18:30:25.417" Title="Пошук незамуленого словника спортових термінів" Tags="|resource-request|словники|альтернативні-правописи|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6156" PostTypeId="1" CreationDate="2020-02-29T08:21:53.543" Score="-4" ViewCount="1153" Body="&lt;p&gt;Як правильно, &quot;У лузі&quot; чи &quot;НА лузі&quot;? Який прийменник тут коректно ставити?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2561" LastActivityDate="2020-02-29T18:22:16.537" Title="Як правильно, &quot;У лузі&quot; чи &quot;НА лузі&quot;?" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2020-04-26T21:08:53.820" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6158" PostTypeId="2" ParentId="6155" CreationDate="2020-02-29T17:59:25.833" Score="2" Body="&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;/q/3066&quot;&gt;сторінці іншого запитання&lt;/a&gt; в контексті обговорення незапозичених спортивних термінів згадуються такі словники:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/shtepa1977&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник чужомовних слів і термінів»&lt;/a&gt;, Павло Штепа (1977, Монреаль).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Словник спортивної лексики», укладачі Осінчук і Левків (2002, Львів).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще багато словників представлені на &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;E2U&lt;/a&gt; й &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;R2U&lt;/a&gt; (частина з них видані в дорадянські часи).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-02-29T18:30:25.417" LastActivityDate="2020-02-29T18:30:25.417" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6159" PostTypeId="2" ParentId="6156" CreationDate="2020-02-29T18:22:16.537" Score="2" Body="&lt;p&gt;Якщо &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%83%D0%BA%D0%B0_(%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;луг&lt;/em&gt; у значенні «лука»&lt;/a&gt;, то вживається і так, і так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Далій за чагарниками розіслався оксамитом широкий зелений луг; на лузі де-не-где невеличкі озерця, останки весняної води блищать мов краплі живого срібла. //  Олександр Кониський, «Юрій Горовенко. Хроніка з смутного часу», 1883.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Товстий бик і скороногий олінь паслися разом у лузі. // Маркіян Шашкевич, «Байки», 1836.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також, як правильно &lt;a href=&quot;/q/6156#comment10209_6156&quot;&gt;зазначає Andriy Ivanchenko&lt;/a&gt;, є ще &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%83%D0%B3%D0%B8_(%D1%85%D1%96%D0%BC%D1%96%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;луг&lt;/em&gt; у хімічному значенні&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=48515&amp;amp;page=1529&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;луза&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-02-29T18:22:16.537" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6160" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6161" CreationDate="2020-03-01T12:41:06.600" Score="4" ViewCount="175" Body="&lt;p&gt;Підкажіть як перекласти &lt;em&gt;Ian Goodfellow&lt;/em&gt;. Тут для мене три проблеми, всі у прізвищі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;G&lt;/em&gt; -&gt; &lt;em&gt;Г&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Ґ&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ll&lt;/em&gt; -&gt; &lt;em&gt;лл&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;л&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;w&lt;/em&gt; -&gt; &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаву статтю на тему знайшов на архівній сторінці українського BBC - &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/forum/story/2006/04/060426_h_chy_kh_debate_kk.shtml&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ноу хау чи нов гав? Г чи х?&lt;/a&gt;, але довга дискусія не дала відповіді. Наведу лише перший коментар, який мені сподобався своїю чіткістю і зрозу, але наскільки він правильний?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В англійській мові літерою H позначається звук, що найближчий до&#xA;  українського Г (ге) (за винятком випадків, коли літера H не&#xA;  вимовляється). І так і має транслітеруватися, як у власних так і в&#xA;  загальних назвах іноземного походження: &lt;em&gt;Гайд-Парк, Гаїті, Галіфакс,&#xA;  Гамбурґ, Гемпшир, Гавана, Копенгаґен, Гітлер; гідродинаміка, гіпотеза,&#xA;  гіпербола, гомо сапієнс, горизонт, готель, гуманізм.&lt;/em&gt; Очевидно, що така&#xA;  транслітерація здебільшого і вживалася за радянських часів. Це&#xA;  по-перше. По-друге, літера В (ве) в українській мові в кінці складу&#xA;  позначає звук - нескладове У, що є найближчим українським&#xA;  відповідником до англійського W (звука, що позначається літерою W).&#xA;  Те, що при транслітеруванні може виникнути випадковий збіг з іншим&#xA;  українським словом, не є підставою вигадувати інші правила. Отже, ім'я&#xA;  чи прізвище Howe повинно перекладатися як &lt;em&gt;Гав&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Harms&lt;/em&gt; - як &lt;em&gt;Гармс, Henry&#xA;  - Генрі, Herbert - Герберт, Herman - Герман&lt;/em&gt; (а не так, як тут дехто з дописувачів пропонує). А словосполучення &quot;! &lt;em&gt;know how&lt;/em&gt;&quot; має писатися і&#xA;  читатися(!) &quot;&lt;em&gt;нов гав&lt;/em&gt;&quot; (як уже було сказано літера В тут позначає&#xA;  нескладове У). Так само не бачу проблем ні з &quot;th&quot;, ні з &quot;ph&quot;. Th має&#xA;  транслітеруватися як Т (&lt;em&gt;Темза, Тибет; математика, теорія, термометр&lt;/em&gt;) ,&#xA;  а Ph - як Ф (&lt;em&gt;Філадельфія, Філіппіни; фізика, філологія, телефон&lt;/em&gt;).&#xA;  Винятки, взагалі кажучи, можливі у давно запозичених словах.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Роман Писак, США.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-03-01T19:54:14.923" Title="Як правильно перекласти Ian Goodfellow" Tags="|переклад|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6161" PostTypeId="2" ParentId="6160" CreationDate="2020-03-01T19:54:14.923" Score="3" Body="&lt;h2&gt;Було&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/5089/585&quot;&gt;Глітер чи ґлітер?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/347/585&quot;&gt;Правила вживання літери г/ґ/х при запозиченні іншомовних слів на g/h (гакер, гостинг)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/3620/585&quot;&gt;Як правильніше &amp;quot;блог&amp;quot; чи &amp;quot;блоґ&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/3834/585&quot;&gt;Переклад слова &amp;quot;Rickrolling&amp;quot;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Видно, вже обговорювали про [ɡ], і, певен, же десь навіть було про подвоєнь і &lt;em&gt;w&lt;/em&gt;. Тоді чому відповідаю? Просто вони всї до 2019 року, тому, на мою думку, буде слушно відповісти, а потім уточнити ті старі, якшчо зміни були.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Правопис&amp;nbsp;2019&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=125&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Сторінки&amp;nbsp;124—125&quot;&gt;§&amp;nbsp;122. Звуки&amp;nbsp;[g], [h]&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;У прізвищах та іменах людей допускається передавання звука [ɡ]&#xA;  двома способами: шляхом адаптації до звукового ладу української мови&amp;nbsp;—&#xA;  буквою&amp;nbsp;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;Вергі́лій, Гарсі́я, Ге́гель, Гео́рг, Ге́те, Грегуа́р, Гулліве́р&lt;/em&gt;) і шляхом&#xA;  імітації іншомовного [ɡ]&amp;nbsp;— буквою&amp;nbsp;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;Верґі́лій, Ґарсі́я, Ге́ґель, Ґео́рґ, &#xA;  Ґе́те, Ґреґуа́р, Ґулліве́р&lt;/em&gt; і&amp;nbsp;т.&amp;nbsp;ін.).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;strong&gt;§&amp;nbsp;124. Букви&amp;nbsp;&lt;em&gt;w&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;th&lt;/em&gt; у словах англійського походження&lt;/strong&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Англійське&amp;nbsp;&lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; на позначення звука&amp;nbsp;[w] передаємо звичайно через &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;:&#xA;  &lt;em&gt;віке́нд, Вашингто́н, Ве́бстер, Веллінгто́н, Ві́льсон, Вінніпе́г&lt;/em&gt; та&amp;nbsp;ін.; у деяких&#xA;  словах за традицією через &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Уе́льс, уайт-спірит&lt;/em&gt; та&amp;nbsp;ін. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;hr&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=126&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Сторінки&amp;nbsp;216—217&quot;&gt;§&amp;nbsp;128. Неподвоєні й подвоєні букви на позначення приголосних&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;p&gt;Подвоєння букв на позначення приголосних переважно зберігаємо у&#xA;  власних назвах: &lt;em&gt;Андо́рра, Бессеме́р, Білл, Боттіче́ллі, Гаро́нна, Голла́ндія,&#xA;  Ллойд, Маро́кко, Міссу́рі, Ні́цца, Я́ффа; Бе́тті, Джо́нні, Мю́ллер, Руссо́,&#xA;  Те́ннессі, Смо́ллетт, Кі́ркконнелл&lt;/em&gt; […].&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка.&lt;/strong&gt; За усталеною традицією в деяких власних назвах подвоєння не&#xA;  зберігаємо (&lt;em&gt;Пенсільва́нія&lt;/em&gt;) або зберігаємо частково (&lt;em&gt;Міссісі́пі&lt;/em&gt;). &lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Тлум і висновок&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;[h]&amp;nbsp;→ &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[w]&amp;nbsp;→ &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ll&lt;/em&gt;&amp;nbsp;→ &lt;strong&gt;лл&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому: &lt;strong&gt;Ґудфеллов&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;Гудфеллов&lt;/strong&gt;. Хоча тут є питанє з &lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt;, але то вже далї.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Мої думки і розбори&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Роздїл правопису для иномовних слів мусе мати складову:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Розбір абетки &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BB%D1%84%D0%B0%D0%B2%D1%96%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МФА&lt;/a&gt;&amp;nbsp;&amp;mdash; як записувати звуки Украйинською абеткою і обмеги Украйинського звуцтва. Наприклад мʼякі губні і низка приголосних не є мʼякими питомо, а отже такого бажано уникати. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вказати, же важлива рівновага між звуцтвом і словотвором. Наприклад певні частини слова завше матимуть такого набору звуків незалежно від йихього розташову.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;І нарешті винятки до кожної мови, мов чи родини мов, якшчо є така можливість. А також короткі особливостї про мов.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Так, роздїл виросте, але так природно за часи ґлобализму. Варто взагалі згадати, же раніше в правописах навіть такого роздїлу не було або був дуже малим. Наприклад, правопис Желехівського бува навіть радив записувати малознаних імй латиницьою як є, а там поглянемо:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Меньше знані чужі імена власні найлїпше писати так, як они пишуть ся в чужих мовах. До таких імен власних належать н.&amp;nbsp;пр. &lt;em&gt;Branchelli, Mascagni, Du Bois-Raymond, Fizeau, Foucault, Fresnel, Mirabaud, Mirabeau, Salesbury, ten Brink, van Houten, O’Connell, Lützow, Wörishofen&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, таким чином шчонайменше:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не буде дивного подїлу на загальні і власні слова.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Непотрібні подвоєня будуть прибрані. &lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Гинші дивини будуть прибрані, наприклад: Польське правило девʼятки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Моя уява, але можливо в майбутньому переглянуть декотру складову Украйинської мови і абетки, наприклад зведуть абетку до виду драгоманівки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я свойого часу розробʼяв &lt;a href=&quot;https://write.as/isd/narys-holosnyx-mfa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МФА Анґлської&lt;/a&gt; до мови. Так, там можливі вади (я от вже декілька разів виправʼяв після зауваг), до того ж взяті звуки від &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прийнятої Анґлської вимови&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, хоча самих вимов &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/International_Phonetic_Alphabet_chart_for_English_dialects&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;достобіса&lt;/a&gt;, але основа вже є. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З незвичного для багатьох буде запис [ð] як &lt;strong&gt;ѕ&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;дз&lt;/em&gt;), а [θ]&amp;nbsp;&amp;mdash;&amp;nbsp;&lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якшчо розглядати вашого питаня, то тут я наприклад дав кожної букви з відомої трійки до застосову:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; для [h];&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt; для [ɡ];&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; для [x], етимолоґичного запису чи для говірок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; для [w]. Але тут треба бути обачним, бо сама &lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; (не звук) може також позначати і [ʊ], шчо є навіть для ПВ &lt;em&gt;fellow&lt;/em&gt;, коли для Американської вимови взагалі буде просто &lt;em&gt;фело&lt;/em&gt;. Також можливі проблеми з розріжнєм слів як &lt;em&gt;wine&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;vine&lt;/em&gt;. І така проблема не лише на початку корня: &lt;em&gt;love&lt;/em&gt;&amp;nbsp;&amp;ndash; &lt;em&gt;low&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому в мойому випадку радше буде &lt;strong&gt;Ян Ґудфелоу&lt;/strong&gt;, допоки не вигадав вирїшенє питаня.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2020-03-01T19:54:14.923" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6163" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6164" CreationDate="2020-03-03T20:44:49.810" Score="7" ViewCount="551" Body="&lt;p&gt;Використання зворотних дієслів інколи суперечить логіці.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%85%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;знаходитися&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Ганна все копалась у комоді .. Хустка все чомусь не знаходилася, а&#xA;  Гордія брала нетерплячка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В мене постає питання: чи може хустка знаходити себе? Та наче ні. На мою думку правильніше сказати: Хустку все чомусь не знайде.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Він знав: рано чи пізно уран знайдеться. В цьому переконувала його&#xA;  інженерна логіка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як уран може себе знайти? Але ж зрозуміліше: рано чи пізно уран знайдуть.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;... і так далі. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для мене це логічна помилка, яку мені важко зрозуміти. Розумію, що в якийсь певний час просто почали так говорити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але логічно: &quot;я знаходжуся&quot;, &quot;ми знайдемося&quot;.|&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Читав &lt;a href=&quot;https://pidruchniki.com/68687/dokumentoznavstvo/zvorotni_diyeslova&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;таке&lt;/a&gt;, де сухо кажуть, що так воно є без пояснення: чому так? Тобто вказують, що треба так використовувати. Знайшов &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ukrmova/um17.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ЖЕЛЕХІВКУ&lt;/a&gt;, де вже зрозуміліше пояснюють значення, що ся писали раніше окремо. А також знаходив десь те, що -ся означає себе, що й привело мене до нелогічності.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо хтось знає і може дати тексти щодо значення закінчення -ся, які пояснюють подібні речі детальніше або якось інакше, зрозуміліше? &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Якби менше читав, то й питань подібних не було б. Одним словом халепа.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="606" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-09-29T01:50:40.933" LastActivityDate="2020-09-29T01:50:40.933" Title="Ну то -ся чи не -ся?" Tags="|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6164" PostTypeId="2" ParentId="6163" CreationDate="2020-03-04T08:19:43.827" Score="15" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;дати тексти щодо значення закінчення -ся, які пояснюють подібні речі детальніше або якось інакше, зрозуміліше?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Коротка відповідь&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Первісним значенням показника &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; є показувати відсутність/неможливість об'єкта при дії, отже, він характеризував ті дії, які відбуваються в самій дійовій особі (= &lt;em&gt;дієслово&lt;/em&gt; + «себе»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте, з плином часу &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; стало використовуватися для інших функціональних потреб. У багатьох типах дієслова показник &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; набрав зовсім своєрідного відтінку, що спричинилося до того, що &lt;strong&gt;його загальне значення в мові сильно затерлося і вневиразнилося&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зважаючи на цю ситуацію, деякі науковці починають замість терміна &lt;strong&gt;«зворотні дієслова»&lt;/strong&gt; використовувати більш загальний термін &lt;strong&gt;«слова з дєслівним показником &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt;»&lt;/strong&gt; (¹ ²).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Багато букв&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Первісним значенням показника &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; є показувати відсутність/неможливість об'єкта при дії, отже, він характеризував ті &lt;strong&gt;дії, які відбуваються в самій дійовій особі&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тоді Дема &lt;em&gt;кидається&lt;/em&gt; до столу (&lt;em&gt;кидає&lt;/em&gt; вимагало б об'єкта дії, &lt;em&gt;кидається&lt;/em&gt; показує, що дія безпосередньо заторкує тільки діяча)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо дійових осіб кілька, то така дія, стосуючися до всіх, може &lt;strong&gt;набирати характеру взаємности&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аж тоді згодився — &lt;em&gt;поляпалися&lt;/em&gt; ми долонями й &lt;em&gt;поцілувались&lt;/em&gt; (один одного поляпали й поцілували)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вказано лише обʼєкт (це не те саме, що випадок №1, де вказано лише субʼєкт)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут в давні дні &lt;em&gt;гострилися&lt;/em&gt; мечі&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Дієслова, що без &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; взагалі тепер не вживаються&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;намагатися, старатися, боятися, прокинутися, сподіватися, сумніватися&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Багато з дієслів такого типу мають більш або менш близькі синоніми без показника &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;дивитися — глядіти, сміятися — реготати, скаржитися — оскаржувати, знущатися — глузувати, тинятися — блукати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В таких обставинах природно, що особливе значення &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; в цих дієсловах майже зовсім затерте.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Показник &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; використовується як словотворчий елемент при витворенні внутрішньо-видових відтінків у сполуці з приростками &lt;code&gt;на-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;ви-&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;з-&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;роз-&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;їсти — наїстися, роз'їстися; ходити — находитися, сходитися, розходитися; говорити — наговоритися, виговоритися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За дві години вони наговорилися й насперечалися досхочу&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дієслова такого типу теж здебільшого без &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; не виступають або мають зовсім інше значення (порівняйте &lt;em&gt;сходив — сходився&lt;/em&gt;). Це, як і сам факт використання &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; в ролі видового показника, теж сприяє затьмаренню його первісного значення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Показник &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; використовується для перетворення дієслова на безособове&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;він хоче — йому хочеться, він співає — йому співається&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;В деяких випадках уживання &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; стає більш або менш довільним, як це можна показати на низці прикладів, де однаково легко могли б бути вжиті дієслова з показником &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; і без нього (різниця зазвичай лише стилістична)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про все на світі я &lt;em&gt;забувся&lt;/em&gt; і вслід йому дививсь&lt;br /&gt;&#xA;— Мене оставиш? — &lt;em&gt;спитався&lt;/em&gt; Низа Евріял&lt;br /&gt;&#xA;Ти &lt;em&gt;обіщалась&lt;/em&gt; мене вік любити&lt;br /&gt;&#xA;Місі захлипав і &lt;em&gt;запросився&lt;/em&gt; пощади&lt;br /&gt;&#xA;Регіт вибухнув і гучно &lt;em&gt;покотив&lt;/em&gt; з амфітеатру по коридору&lt;br /&gt;&#xA;То сяк то так на свою країну &lt;em&gt;доплентала&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Вже сонце &lt;em&gt;клонило&lt;/em&gt; до лісу&lt;br /&gt;&#xA;Так тихо в кімнаті, лиш серце так солодко &lt;em&gt;б'є&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Та вже &lt;em&gt;метнули&lt;/em&gt; в битву козаки&lt;br /&gt;&#xA;Хлопчик бігає по луках, по гаях, &lt;em&gt;любує&lt;/em&gt; квітками&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фактично, склалася ситуація, коли показник &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; використовується не лише у первісному значенні, а і для позначення багатьох інших функцій, сенсів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому не варто розглядати його формально, лише як замінник/скорочення слова «себе».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Література&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Юрій Шевельов-Шерех — Нарис сучасної української літературної мови. Мюнхен: Молоде життя, 1951 — &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Sheveliov_Yurii/Narys_suchasnoi_ukrainskoi_literaturnoi_movy/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;djvu 1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://diasporiana.org.ua/movoznavstvo/1060-shereh-yu-naris-suchasnoyi-ukrayinskoyi-literaturnoyi-movi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;djvu 2&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Гінзбург М. — Правила вживання ся-дієслів у фахових українських текстах, 2016 — &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk842/TK_wisnyk842_1_ginzburg.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Web&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/1220/8&quot;&gt;Чи є пасивні дієслівні конструкції питомими для української мови?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-09-17T13:17:30.947" LastActivityDate="2020-09-17T13:17:30.947" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6165" PostTypeId="2" ParentId="2777" CreationDate="2020-03-06T18:36:35.787" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/scrum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scrum&lt;/a&gt; Etymology From scrummage, from scrimmage (source: The&#xA;  Heritage Illustrated Dictionary of the English Language).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.mediawiki.org/wiki/Team_Practices_Group/Scrum_Estimation_Meeting&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; можна знайти слово синонім до scrum. Де вказують &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Team Practices Group/Scrum Estimation Meeting&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто по суті своїй Scrum Estimation Meeting перекладається як, якщо враховувати слово синонім, &lt;strong&gt;Зустріч Групової Оцінки&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але можна піти глибше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/scrimmage#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scrimmage&lt;/a&gt; A corruption of skirmish.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;scrimmage (plural scrimmages)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;A rough fight. &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(US) In some team sports, especially soccer, a practice game which&#xA;  does not count on a team's record.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;In American football or Canadian football, a play that begins with a snap from the center while&#xA;  opposing teams are on either side of a line of scrimmage.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто бійка, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D1%83%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;сутичка&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;зіткнення&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, але для даного випадку ближче буде &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D1%83%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%87%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;суперечка&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В результаті вище зазначеного можна перекласти як: зустріч для оцінювання через суперечку, бійку або ж:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Scrum Estimation Meeting&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;Зустріч Суперечкового Оцінювання&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тепер можна, для підтвердження нашої теорії, перейти до словника, де слово &lt;strong&gt;scrum&lt;/strong&gt; використане в інших випадках з вище зазначеним значенням.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/scrum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;scrum&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;in the sport of rugby, a group of attacking players from each team who&#xA;  come together with their heads down and arms joined, and push against&#xA;  each other, trying to take control of the ball&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;a situation in which a group of people push each other to get to a&#xA;  place or obtain something&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-03-07T11:16:42.273" LastActivityDate="2020-03-07T11:16:42.273" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6166" PostTypeId="2" ParentId="5200" CreationDate="2020-03-07T11:51:49.643" Score="1" Body="&lt;h3&gt;Як правильніше і чи є взагалі різниця між &lt;code&gt;з&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;та&lt;/code&gt;?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Спробуємо для початку розібрати: що таке &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D1%96%D1%8F/%D0%B7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;з&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; та що таке &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;та&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;З&lt;/code&gt; - це прийменник, який використовують для вказування зв'язку з напрямком.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &lt;code&gt;я йду з тобою&lt;/code&gt;. Де &lt;em&gt;&lt;code&gt;з&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; вказує на зв'язок. Тобто &lt;em&gt;&lt;code&gt;я&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; зв'язаний з &lt;em&gt;&lt;code&gt;тобою&lt;/code&gt;&lt;/em&gt; в дії &lt;em&gt;&lt;code&gt;йду&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;, а не навпаки.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;Та&lt;/code&gt; - це сполучник, який у випадку &lt;code&gt;а та б&lt;/code&gt; виконує роль &lt;code&gt;і&lt;/code&gt; та створює перелік літер.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Я особисто використовую &lt;code&gt;та&lt;/code&gt; для створення пари, тобто перелік лише з двох складових. Якщо ж перелік з більшою кількістю складових, то використовую &lt;code&gt;і&lt;/code&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, по суті &lt;strong&gt;обидва вирази не вказують точно на те, який результат вимагають&lt;/strong&gt;. Обидва вирази не повні. Можна лише гадати:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;а з б&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;де основою є &lt;code&gt;а&lt;/code&gt;, і можна подумати, що потрібно замінити &lt;code&gt;а&lt;/code&gt; на &lt;code&gt;б&lt;/code&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;де основою є &lt;code&gt;а&lt;/code&gt;, але потрібно замінити &lt;code&gt;а&lt;/code&gt; з &lt;code&gt;б&lt;/code&gt; на щось, що не вказано;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;&lt;code&gt;а та б&lt;/code&gt;&lt;/strong&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;де потрібно заміни &lt;code&gt;а&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;б&lt;/code&gt; між собою;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;де потрібно замінити &lt;code&gt;а&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;б&lt;/code&gt; на щось, що не вказано.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Тобто використовувати з чи та?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не можливо відповісти на це запитання, коли вирази не повні. А здогади приводять до кількох результатів. Потрібно зрозуміліше пояснити бажаний результат.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Подібні речі потрібно вирішувати програмістам (та й не лише програмістам) щодня під час ознайомлення з текстами завдань.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-03-08T06:48:05.887" LastActivityDate="2020-03-08T06:48:05.887" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6168" PostTypeId="1" CreationDate="2020-03-11T12:04:57.983" Score="6" ViewCount="6236" Body="&lt;p&gt;Перевагу &lt;em&gt;надавати&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;віддавати&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В яких випадках треба надавати, в яких - віддавати? Чим це регулюється?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-03-11T16:49:16.570" LastActivityDate="2020-03-12T08:15:17.007" Title="Надавати чи віддавати?" Tags="|вибір-слова|дієслова|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6169" PostTypeId="2" ParentId="6168" CreationDate="2020-03-11T21:08:52.547" Score="3" Body="&lt;p&gt;Уживають усі три варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;відда(ва)ти перевагу -- &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=&amp;quot;%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B4%D0%B0(%D0%B2%D0%B0)%3F%D1%82%D0%B8&amp;quot;+&amp;quot;%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B0%D0%B3%D0%B0&amp;quot;&amp;amp;default_attr=lemma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3160 траплянь&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;да(ва)ти перевагу -- &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=&amp;quot;%D0%B4%D0%B0(%D0%B2%D0%B0)%3F%D1%82%D0%B8&amp;quot;+&amp;quot;%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B0%D0%B3%D0%B0&amp;quot;&amp;amp;default_attr=lemma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;187 траплянь&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;нада(ва)ти перевагу -- &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=&amp;quot;%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D0%B0(%D0%B2%D0%B0)%3F%D1%82%D0%B8&amp;quot;+&amp;quot;%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B0%D0%B3%D0%B0&amp;quot;&amp;amp;default_attr=lemma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1735 траплянь&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Відда(ва)ти перевагу&lt;/em&gt; є навіть у словнику -- &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=12373&amp;amp;page=407&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;віддавати&lt;/em&gt; в &quot;Словнику української мови&quot; в 20 томах&lt;/a&gt;. Але не думаю, що відсутність словосполучення &lt;em&gt;нада(ва)ти перевагу&lt;/em&gt; в статті &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=54073&amp;amp;page=1721&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;надавати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; можна трактувати як аргумент проти нього -- тим більше, що воно використовується в тлумаченнях слів вибирати, класти, культивувати, над, нахилятися і цитатах до інших слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є між ними семантична різниця, мені сказати важко. Мені особисто &lt;em&gt;відда(ва)ти перевагу&lt;/em&gt; асоціюється із внутрішнім сприйняттям світу (ззовні всередину) -- &quot;визна(ва)ти щось вагомішим&quot; (&lt;em&gt;я віддаю перевагу яблукам&lt;/em&gt; -- &quot;я сприймаю їх як кращі ніж щось&quot;), а &lt;em&gt;нада(ва)ти перевагу&lt;/em&gt; -- із впливом на світ (зсередини назовні) -- &quot;(з)робити щось вагомішим&quot; (&lt;em&gt;я надаю перевагу яблукам&lt;/em&gt; -- &quot;я частіше на сніданок їм яблука ніж щось&quot; або &quot;я більше в садку вирощую яблука ніж щось&quot;). Але я не можу гарантувати, що це не помилкова теорія й не суто моя особиста упередженість.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Також є ще один аспект: якщо мова не про вибір чогось (перевагу в чиїхось очах), а про лідерство, першість, близкість до перемоги (перевагу в буквальному сенсі), то тут &lt;em&gt;віддати&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;надати&lt;/em&gt; набувають тих самих значень, що й із фізичними речами: &quot;передати, втративши самому&quot; і &quot;забезпечити (без конотації втрати самому)&quot; відповідно, наприклад &lt;em&gt;на останньому колі перегонів Остап віддав свою щойно здобуту перевагу Дмитру&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;слизький мокрий асфальт надав перевагу автомобілям з гращою гумою&lt;/em&gt;. Але це зовсім окреме значення слова &lt;em&gt;перевага&lt;/em&gt; -- рос. &quot;преимущество&quot; (зазвичай же в таких словосполученнях &lt;em&gt;перевага&lt;/em&gt; відповідає рос. &quot;предпочтение&quot;, і про вжиток &lt;em&gt;віддати&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;надати&lt;/em&gt; із цим значенням я писав у попередньому абзаці).)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-03-11T21:39:35.533" LastActivityDate="2020-03-11T21:39:35.533" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6170" PostTypeId="2" ParentId="6168" CreationDate="2020-03-12T08:15:17.007" Score="6" Body="&lt;h3&gt;Тлумачення&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ВІДДАВА́ТИ&lt;/a&gt; - Повертати назад узяте (позичене, дане, привласнене,&#xA;  належне).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;НАДАВА́ТИ&lt;/a&gt; - що. Давати можливість мати щось, користуватися чимсь&#xA;  і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B0%D0%B3%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ПЕРЕВА́ГА&lt;/a&gt; - чим і без прям. дод. Якість, властивість, що вигідно&#xA;  відрізняє кого-, що-небудь від когось, чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Українська граматика 1917 року, Тимченко.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;ol start=&quot;172&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;На- - від часівникових пнів:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;а) має те саме значення, що й прийменник на з акузативом і льокативом:&#xA;  на-падати на, на-скочити на, ... &lt;em&gt;(не розібрав знімок)&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;б) виражає кількісний відтінок чину: на-ломити, на-брати, на-носити&#xA;  (певну кількість).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;&lt;ol start=&quot;167&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Від- (од)- віді- - від часівників і йменників:&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Я теж маю слово&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Надавати, або ж на давати, по суті означає виконати дії, які б вплинули на давати. Розглянемо приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Я надаю їй роботу, а вашiй сiм'ї – житло. Вiдтепер весь другий поверх&#xA;  цiлком у вашому розпорядженнi. (О. Авраменко, В. Авраменко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Означає зробити дії, щоб дати їй роботу. Зробити дії на дати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Гарячі промови товаришів надавали упевненості в силах. (О. Донченко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто гарячі промови не давали упевненості, а є тим чинником, що призвели на дію дати упевненості в силах.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Щонайменше двічі на день писала [Антоніна] до нього такі листи,&#xA;  стромляла йому в руку, передавала через Людю. (М. Коцюбинський)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут Антоніна не просто давала листи Дюді, а пере давала, виконала достатні дії для виконання давати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;В перші дні дивився все, що передавали. І сільськогосподарські&#xA;  передачі, і передачі будинку моделей .. не відбивали охоти в Миколи до&#xA;  телевізора. (Ю. Збанацький)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бачимо, що мова йде не про давати, тобто не просто про дію, а про достатність, закінченість дії давати. Тобто усі дії давати, які завершували. В перші дні бачив не все що давали, а все що пере давали, тобто все дійшло до адресата. Якщо ж використати слово давали, то немає гарантії, що дії закінчували.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;О, вона добре знає, яка вона вродлива!.. Чому ж не використати цю&#xA;  перевагу, щоб влаштувати своє життя?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пере вагу, або ж достатню вагу для того, щоб влаштувати своє життя.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Променисте жовтневе повітря віддає медом. (З. Тулуб) &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Повітря не дає медом, а від дає, тобто призводить до результату дії давати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То що ж ми маємо: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;надавати перевагу - виконати дії, які призведуть на дію давати достатню вагу для чогось;&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;віддавати перевагу - виконати дії, які є результатом від дії давати достатню вагу для чогось.&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;змінив колеса, щоб надати перевагу своєму автомобілю на цій дорозі;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;своїми діями я надавав допомогу людині;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;віддав перевагу автомобілю з зимовими колесами, адже погода гіршає;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;зміг віддати перевагу чомусь - тобто зробити висновки, що вага достатня;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;зміг надати перевагу чомусь - тобто виконати дії, щоб вага була достатня.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastActivityDate="2020-03-12T08:15:17.007" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6171" PostTypeId="2" ParentId="5915" CreationDate="2020-03-14T16:18:56.020" Score="3" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=[word%3D&amp;quot;%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D1%96%D0%BA%D1%81.*&amp;quot;+%26+tag%3D&amp;quot;.*adj.*&amp;quot;+]&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ГРАК»&lt;/a&gt; я бачу 16 траплянь &lt;em&gt;коміксовий&lt;/em&gt;, 1 трапляння &lt;em&gt;коміксоподібний&lt;/em&gt; і жодного трапляння &lt;em&gt;коміксний&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;коміксичний&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;коміксуватий&lt;/em&gt;/тощо. Отже &lt;strong&gt;&lt;em&gt;коміксовий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. (&lt;em&gt;Коміксний&lt;/em&gt;, можливо, і не порушує традицій словотворення, але на практиці вживається значно рідше.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-03-14T16:24:58.890" LastActivityDate="2020-03-14T16:24:58.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6172" PostTypeId="2" ParentId="5915" CreationDate="2020-03-14T16:27:42.683" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B1%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Боксовий&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BA%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;коксовий&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B1%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;барсовий&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;БО́КСОВИЙ&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;  Прикм. до бокс.&lt;br&gt;&#xA;  * Безприв’язне утримання корів може бути боксовим, на щілинній підлозі або на глибокій незмінюваній підстилці. (&lt;em&gt;з наук. літ.&lt;/em&gt;)&lt;br&gt;&#xA;  * На цьому місці, у 80 метрах від обеліска Слави, спорудили залізобетонний приватний боксовий гараж із в’їздом і виїздом на Дніпровський узвіз. (&lt;em&gt;з газ.&lt;/em&gt;)&lt;br&gt;&#xA;  * Комплект поставки боксовий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо йти за аналогією, то &lt;strong&gt;коміксовий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-03-14T16:27:42.683" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6175" PostTypeId="2" ParentId="2837" CreationDate="2020-03-17T11:37:04.240" Score="4" Body="&lt;h3&gt;Словники&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BA%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КІ́ЛЬКА&lt;/a&gt; - Невизначена мала кількість (у межах від трьох до&#xA;  десяти). &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B4%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Де&lt;/a&gt; (частка, що вживається в неозначених прислівниках і&#xA;  займенниках типу де́кілька, де́коли «іноді», де́котрий, [деоди́н]&#xA;  «декілька» Ж, де́хто, де́що, де́який); - результат видозміни&#xA;  просторової семантики питально-неозначеного прислівника де у виразах з&#xA;  первісним значенням «десь котрийсь», «десь хтось» і подібне.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B4%D0%B5%D0%BA%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДЕ́КІЛЬКА&lt;/a&gt; - Невелика, незначна кількість; кілька.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com.ua/#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=pl&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=kilkoro&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;kilkoro&lt;/a&gt; - польською кілька.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Кожна буква має значення&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо зі словника різниця є. Якщо в слові кілька має місце лише кількість, то в слові декілька також вказують на невизначеність в місці і часі. Тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;кілька возів - якесь невелике число возів;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;декілька возів - десь якесь невелике число возів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вже стояли декілька возів з зерном, з сіллю, рибою, декілька стільців&#xA;  перекупок. (Панас Мирний)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можна читати так: десь кілька возів з зерном, а десь кілька стільців перекупок.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Я теж маю слово&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Якщо розглянути думку, що слова &lt;code&gt;декілька&lt;/code&gt; не існує як єдиного цілого, або ж як вказано тут&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/04/150428_ponomariv_blog54_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Декілька такої словотвірної продуктивности не має.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То з попереднього прикладу про вози, мабуть, правильніше &quot;де кілька&quot; писати окремо. І це може бути логічнішим. Якщо думка була такою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Вже стояли десь кілька возів з зерном, з сіллю, рибою, а десь кілька стільців перекупок. (вже не Панас Мирний)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто,  якщо вважати, що під час написання &lt;code&gt;декілька&lt;/code&gt; зробили помилку і забули вказати пробіл.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Заміну де на десь беру з тексту вказаного в словнику.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorDisplayName="user1677" LastEditDate="2020-03-18T11:40:02.473" LastActivityDate="2020-03-18T11:40:02.473" CommentCount="17" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6176" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6177" CreationDate="2020-03-22T22:01:20.637" Score="5" ViewCount="33829" Body="&lt;p&gt;За новим правописом-2019, числівник &quot;пів&quot; з іменниками пишеться окремо. Та &quot;півроку&quot; (як слово писалося до змін) має два значення: 1. половина року як проміжок часу; 2. вік, що дорівнює половині року. &#xA;Проблема виникла з тим, як слід, відповідно до норм нової редакції правопису, писати &quot;пів/року&quot; у конструкціях &quot;харчування для малюків віком від пів/року&quot;, &quot;прикорм можна починати з пів/року&quot; тощо, де йдеться саме про вік немовляти. &#xA;До якої з категорій, визначених у &lt;a href=&quot;https://prnt.sc/rktd13&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;примітці&lt;/a&gt; в правописі-2019, на вашу думку, слід зараховувати &quot;пів/року&quot; в значенні &quot;вік&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2573" LastActivityDate="2020-03-23T09:08:48.253" Title="Разом чи окремо &quot;пів&quot; у &quot;малюкам віком від пів/року&quot;" Tags="|іменники|правопис|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6177" PostTypeId="2" ParentId="6176" CreationDate="2020-03-23T08:22:43.297" Score="5" Body="&lt;p&gt;В обох наведених значеннях &lt;em&gt;пів року&lt;/em&gt; за новим правописом пишеться окремо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Розглянемо на прикладі &quot;&lt;em&gt;пів[&amp;nbsp;]о́строва&lt;/em&gt;&quot;. Щоб з'ясувати, як слід писати -- &lt;em&gt;піво́строва&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;пів о́строва&lt;/em&gt; -- у певному контексті, треба поставити це слово/словосполучення в називний відмінок (не втрачаючи зв'язку з контекстом):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо буде &quot;&lt;em&gt;пів[&amp;nbsp;]о́стрів&lt;/em&gt;&quot;, то це одне слово, що пишеться разом -- &lt;em&gt;піво́стрів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піво́строва&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піво́стровом&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;на піво́строві&lt;/em&gt;. Наприклад, &quot;&lt;em&gt;Квазінезія розташована за 100&amp;nbsp;км на схід від пів[&amp;nbsp;]о́строва&lt;/em&gt;&quot; -- &lt;em&gt;&quot;пів[&amp;nbsp;]о́стрів розташований за 100&amp;nbsp;км на захід від Квазінезії&quot;&lt;/em&gt; -- отже &lt;em&gt;піво́стрів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піво́строва&lt;/em&gt;. Часто в такому випадку оце &lt;em&gt;пів-&lt;/em&gt; має значення &quot;наполовину&quot; (наприклад, &lt;em&gt;піво́стрів&lt;/em&gt; -- &quot;наполовину о́стрів&quot;), хоча може бути по-різному.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо буде &quot;&lt;em&gt;пів[&amp;nbsp;]о́строва&lt;/em&gt;&quot;, то це два слова, що пишуться окремо -- &lt;em&gt;пів о́строва&lt;/em&gt;. Наприклад, &quot;&lt;em&gt;через тиждень після того, як перший інфікований пацієнт потрапив на острів, епідемія захопила вже пів[&amp;nbsp;]о́строва&lt;/em&gt;&quot; -- &quot;&lt;em&gt;через тиждень після того, як перший інфікований пацієнт потрапив на острів, вже пів[&amp;nbsp;]о́строва було захоплено епідемією&lt;/em&gt;&quot; -- отже &lt;em&gt;пів о́строва&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Пів&lt;/em&gt; у такому випадку завжди має значення &quot;половина (від)&quot; (&lt;em&gt;пів о́строва&lt;/em&gt; -- &quot;половина (від) о́строва&quot;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Вашому випадку якби називним відмінком було &quot;&lt;em&gt;піврік&lt;/em&gt;&quot; (&quot;&lt;em&gt;піврік має виповнитися малюку перш ніж...&lt;/em&gt;&quot;), то писалося б разом, а якщо називний відмінок &lt;em&gt;пів року&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&quot;пів року має виповнитися малюку перш ніж...&quot;&lt;/em&gt;), то за новим правописом пишеться окремо. Але в літературній українській мові взагалі немає слова &quot;&lt;em&gt;піврік&lt;/em&gt;&quot; (лише &lt;em&gt;півріччя&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;пів року&lt;/em&gt;). Тому &lt;em&gt;пів року&lt;/em&gt; завжди окремо.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Трішки іншими словами: якщо за контекстом це повноцінне слово, яке нормально відмінюється -- &lt;em&gt;північ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;півночі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;північчю&lt;/em&gt; -- то пишемо разом. Якщо це явно половина чогось -- &quot;&lt;em&gt;пів ночі я не міг заснути&lt;/em&gt;&quot; -- й інших форм окрім як &quot;пів + родовий відмінок&quot; воно не має (навіть якщо зробити його підметом: &quot;ці пів ночі дуже мене втомили&quot;) -- то пишемо окремо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-03-23T09:08:48.253" LastActivityDate="2020-03-23T09:08:48.253" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6178" PostTypeId="1" CreationDate="2020-03-23T12:56:36.867" Score="5" ViewCount="113" Body="&lt;p&gt;В контексті  - Trainable weights are the weights that will be learnt during the training process.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Бажано  одним словом. Я поки що вживаю  &lt;em&gt;научуваний&lt;/em&gt;  але може є щось краще.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="867" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-03-23T19:36:17.240" LastActivityDate="2020-04-25T13:31:39.180" Title="Як правильно перекласти trainable на українську?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6179" PostTypeId="2" ParentId="6178" CreationDate="2020-03-23T15:28:12.167" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=trainable&amp;amp;dicts=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мейнарович і Кратко (&quot;Англійсько-український словник з математики та інформатики&quot; 2010)&lt;/a&gt; пропонують: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;trainable = ['treɪnəbl] трено́вний, сприйня́тливий до навча́ння&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-03-23T15:28:12.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6180" PostTypeId="2" ParentId="6178" CreationDate="2020-03-23T18:57:54.863" Score="2" Body="&lt;p&gt;Тут допоможе &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/162&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;таке правило&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Почнімо із прикметників, що вказують на здатність бути підданим певній&#xA;  дії (тобто пасивну здатність).   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Згадані прикметники найчастіше&#xA;  утворюємо від префіксових перехідних дієслів, додаючи суфікс &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-н-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; до&#xA;  дієслівного твірної основи й водночас відтинаючи від неї суфікси &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-и-,&#xA;  -а-, -і-, -ну-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; : &lt;em&gt;змін-и-ти/змін-н-ий, передбач-и-ти/ передбач-н-ий, згин-а-ти/згин-н-ий, розв’яз-а-ти/розв’яз-н-ий, розгад-а-ти/&#xA;  розгад-н-ий, вигой‑і‑ти/вигой-н-ий, стис-ну-ти/стис‑н‑ий.&lt;/em&gt;   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Якщо твірна&#xA;  дієслівна основа містить у своєму складі суфікс &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-ва-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, то від нього&#xA;  відтинаємо кінцевий голосний: &lt;em&gt;розли-ва- -ти/розли-в-ний, зли-ва-&#xA;  ти/зли-в-н-ий, розсу-ва -ти/ розсу‑в‑ний.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;треновний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;em&gt;научуваний&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Віддієслівні прикметники з кінцевим &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-овн&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;(ий) та пасивні дієприкметники минулого часу в двослівних найменуваннях об’єктів дії різняться семантично: &lt;em&gt;нехтовний член&lt;/em&gt; — це той, що його можна викинути будь-коли, а &lt;em&gt;нехтуваний член&lt;/em&gt; — це той, що ми його викидаємо у певний момент виконання дії;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, мабуть, буде &lt;strong&gt;научовний&lt;/strong&gt;, але тут я не певен.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-03-23T19:42:09.903" LastActivityDate="2020-03-23T19:42:09.903" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6181" PostTypeId="1" CreationDate="2020-03-25T09:50:02.893" Score="3" ViewCount="238" Body="&lt;p&gt;Який прикметник буде доречний для позначення компексу та/чи предмету для догляду?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи буде коректним вживати один і той самий прикметник для позначення косметичних та медичних засобів?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Яке вживання слів &lt;em&gt;доглядовий&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;доглядальний&lt;/em&gt; є коректним?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;&lt;em&gt;Доглядальна&lt;/em&gt; косметика&quot;, &quot;&lt;em&gt;доглядова&lt;/em&gt;&quot; чи тільки й виключно &quot;&lt;em&gt;для догляду&lt;/em&gt;&quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastEditorUserId="538" LastEditDate="2020-03-25T10:26:15.340" LastActivityDate="2020-03-25T23:48:54.897" Title="Як назвати комплекс з догляду та предмет, призначений для догляду?" Tags="|прикметники|словотворення|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6182" PostTypeId="2" ParentId="6181" CreationDate="2020-03-25T20:59:40.530" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Доглядо́вий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; бачу в &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Словниках України on-line&quot;&lt;/a&gt;. Однак у &quot;Великому тлумачному словнику сучасної української мови&quot; його значення подається як &lt;a href=&quot;https://www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;призначений для митного, прикордонного і т. ін. догляду, перевірки&quot;&lt;/a&gt;, тобто начебто не підходить. Хоча &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%B2([%5E%D1%96]|%D1%96.).*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в &quot;ГРАК&quot;&lt;/a&gt; також трапляється в контексті догляду за дітьми й догляду за рослинами, а &lt;a href=&quot;//www.google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в &quot;Гугл-Книгах&quot;&lt;/a&gt; (а саме &lt;a href=&quot;//google.com/books?id=xTxgDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT202&amp;amp;dq=%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в книзі &quot;Іскра радості: ілюстрований майстер-клас з організації простору та прибирання&quot; Марі Кондо&lt;/a&gt;) бачимо й у потрібному значенні: &quot;Пам'ятайте, що доглядові засоби і декоративну косметику треба зберігати окремо&quot;. А ще є в &quot;Англійсько-українсько-англійському словнику наукової мови (фізика та споріднені науки)&quot; Кочерги й Мейнаровича з доволі широким спектром значень: &quot;maintenance, maintaining, attendance, upkeep&quot; (&lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;анг.-укр.&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;dicts=5&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;укр.-анг.&lt;/a&gt;). Просто в &quot;Гуглі&quot; для, наприклад, &quot;доглядовий крем&quot; бачу &lt;a href=&quot;//google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9+%D0%BA%D1%80%D0%B5%D0%BC&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;55 траплянь&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Догляда́льний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; серед словників бачу лише &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=30&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в &quot;Російсько-українському словнику складної лексики&quot; Караванського&lt;/a&gt;, і значення там не зовсім те — імовірно, мається на увазі догляд за дітьми. &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD(%D0%B8[%5E%D0%BA%D1%86]|[%5E%D0%B8]).*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У &quot;ГРАК&quot;&lt;/a&gt; наразі єдине трапляння — &lt;a href=&quot;//uk.wikisource.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B5_%D0%B4%D0%B7%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%BE_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0i%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BEi_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Криве дзеркало украiнськоi мови&quot; Нечуй-Левицького&lt;/a&gt; — і там те саме значення (&quot;доглядальні школи&quot;). Але просто в &quot;Гуглі&quot; в потрібному значенні трапляється, хоча й нечасто, наприклад, для &quot;доглядовий крем&quot; бачу &lt;a href=&quot;//google.com/search?q=&amp;quot;%D0%B4%D0%BE%D0%B3%D0%BB%D1%8F%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9+%D0%BA%D1%80%D0%B5%D0%BC&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;12 траплянь&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Обидва слова доволі рідковживані (більшість словників їх не мають). Мені, якщо чесно, обидва варіанти око ріжуть (я надав би перевану &quot;…для догляду&quot;). Але формально, здається, ніщо не забороняє їх уживати (і їх де-факто вживають). &lt;em&gt;Доглядовий&lt;/em&gt; трішки популярніше (і в словниках, і в ужитку загалом, і в ужитку в потрібному значенні).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо контексту медичного чи косметичного, то, якщо вже вживати, я не бачу причин обмежувати вжиток чи вважати, що слово може стосуватися лише одного з контекстів (тобто я б тоді розумів &lt;em&gt;доглядовий&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;доглядальний&lt;/em&gt; як &quot;той, що стосується догляду (будь-якого: медичного, косметичного, іншого)&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-03-25T20:59:40.530" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6183" PostTypeId="2" ParentId="6181" CreationDate="2020-03-25T23:48:54.897" Score="2" Body="&lt;p&gt;Не можу натішитись цією статтею: &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/162&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Процесові прикметники в науковій мові&lt;/a&gt;, як же ж часто вона стає в нагоді.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тут ми маємо справу з активною здатністю і з призначенністю для певної дії/функції, отже підійде пункт два.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt;  Прикметники, що вказують на &lt;em&gt;призначення&lt;/em&gt; виконувати дію чи &lt;em&gt;здатність/властивість&lt;/em&gt; виконувати дію (&lt;em&gt;активну&lt;/em&gt; здатність) згідно з настановами вже згаданих репресивних бюлетенів зазнали подвійного тиску. З одного боку, їх інтенсивно заміняли активними дієприкметниками, через що, попри вже добре відому тенденцію не вживати активні дієприкметники у невластивій їм функції, тексти, зокрема рекламні, ще й досі рясніють перлами на взірець «охолоджуючий напій» (замість &lt;em&gt;охолоджувальний&lt;/em&gt;), «керуючий пристрій» (замість &lt;em&gt;керівний&lt;/em&gt;), «фіксуючий засіб» (замість &lt;em&gt;фіксувальний&lt;/em&gt;) тощо. З іншого боку, з мови примусово вилучено віддієслівні прикметники із суфіксом &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-івн-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. «Вижили» (&lt;em&gt;принаймні у словниках&lt;/em&gt;) лише кілька: &lt;em&gt;рятівний, панівний, руйнівний, гальмівний, будівний, чарівний, фільтрівний, засівний, гартівний, нищівний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;На сьогодні вже майже зовсім втрачено відчуття семантичної відмінности між спільнокореневими прикметниками, що означають призначення до певної функції/дії (&lt;em&gt;рятувальний&lt;/em&gt; човен, &lt;em&gt;фільтрувальний&lt;/em&gt; пристрій, &lt;em&gt;гартувальний&lt;/em&gt; розчин, &lt;em&gt;коксувальна&lt;/em&gt; піч) та здатність/властивість виконувати дію (&lt;em&gt;рятівна&lt;/em&gt; соломинка, &lt;em&gt;фільтрівний&lt;/em&gt; ґрунт, &lt;em&gt;йонізівне&lt;/em&gt; проміння, &lt;em&gt;гартівне&lt;/em&gt; середовище). Прикметники, що вказують на призначення до дії, переважно творяться додаванням до дієслівної основи суфікса &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-льн-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;чита-льн-ий, роздава-льн-ий, фільтрува-льн-ий, гостри-льн-ий, дої-льн-ий&lt;/em&gt;), а прикметники, що означають здатність предмета виконувати дію — передусім додаванням суфікса &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-н-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; до найпродуктивнішої в науковій мові дієслівної твірної основи із суфіксом &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-ува-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;гарт-ува-ти — гарт-івн-ий, руйн-ува-ти — руйн-івн-ий.&lt;/em&gt; У цих дієсловах &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-ів-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — це трансформ суфікса основи &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-ува-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, коли до нього приєднують суфікс &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-н-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, пор. також пан-ува-ти — пан-ів+н(ий), кер-ува-ти — кер-ів+н(ий) (від суфікса &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-ува-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; відтинаємо кінцевий голосний &lt;strong&gt;&lt;em&gt;а&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, а звук &lt;strong&gt;&lt;em&gt;у&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; чергуємо з &lt;strong&gt;&lt;em&gt;і&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;гарт-ув(а)-ти — гартівний&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Отже, попри невелику поширеність обговорюваних прикметників, особливо віддієслівних прикметників з фіналями &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-овн&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;(ий), &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-івн&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;(ий) у загальнолітературній мові, наукова мова їх гостро потребує, а тому й активно продукує, бо носії фахової мови прагнуть стислих та точних засобів висловлювання абстрактних та вузькофахових видових процесових понять. Науковці творять термінні прикметники інтуїтивно, силою свого мовного чуття. Нові віддієслівні прикметники з малопродуктивними в загальнолітературній мові суфіксами &lt;strong&gt;&lt;em&gt;-івн-, -овн-, -енн-, -анн-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; дедалі частіше з’являються у фахових словниках та науковій літературі. Досі на заваді їхньому дальшому поширюванню стоять редактори старого гарту, але ми певні, що здоровий глузд переможе. Немає потреби вживати &lt;em&gt;невимовні&lt;/em&gt; кострубаті покручі, якщо в мові існують цілком &lt;em&gt;легковимовні&lt;/em&gt;, зрозумілі й семантично прозорі слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже, найліпше казати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;доглядальна&lt;/strong&gt; косметика&lt;/em&gt;, бо вона саме для цього призначена. Звісно, купуючи &lt;em&gt;доглядальну косметику&lt;/em&gt; ми сподіваємось, що вона також &lt;em&gt;доглядівна косметика&lt;/em&gt;, тобто, що вона таки може/здатна допомогти у догляді за, скажімо, шкірою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-03-25T23:48:54.897" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6184" PostTypeId="2" ParentId="6126" CreationDate="2020-03-26T00:06:55.003" Score="0" Body="&lt;p&gt;Тут треба застосувати пункт 2 зі статті &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/162&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Процесові прикметники в науковій мові&lt;/a&gt;. А саме&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прикметники, що вказують на призначення до дії, переважно творяться додаванням до дієслівної основи суфікса &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-льн-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;чита-льн-ий, роздава-льн-ий, фільтрува-льн-ий, гостри-льн-ий, дої-льн-ий&lt;/em&gt;), а прикметники, що означають здатність предмета виконувати дію — передусім додаванням суфікса &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; до найпродуктивнішої в науковій мові дієслівної твірної основи із суфіксом &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ува-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;гарт-ува-ти — гарт-івн-ий, руйн-ува-ти — руйн-івн-ий.&lt;/em&gt; У цих дієсловах &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ів-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — це трансформ суфікса основи &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ува-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, коли до нього приєднують суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, пор. також пан-ува-ти — пан-ів+н(ий), кер-ува-ти — кер-ів+н(ий) (від суфікса &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ува-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; відтинаємо кінцевий голосний &lt;em&gt;&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, а звук &lt;em&gt;&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; чергуємо з &lt;em&gt;&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;гарт-ув(а)-ти — гартівний&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А саме, якщо йдеться про терапію призначену для підтримки пацієнта, то кажема &lt;em&gt;підтримувальна терапія&lt;/em&gt;, а якщо кажемо про людину, яка здатна підтрим-ува-ти інших, якій властиво це робити, то кажемо &lt;em&gt;&lt;strong&gt;підтримівна&lt;/strong&gt; людина&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-03-26T00:06:55.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6185" PostTypeId="1" CreationDate="2020-03-26T10:43:44.613" Score="3" ViewCount="266" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПІДТРИ́МАННЯ, я. &lt;em&gt;сер&lt;/em&gt;. Дія за значенням &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidtrymaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підтримати&lt;/a&gt;.&lt;br&gt;&#xA;  ПІДТРИ́МУВАННЯ, я, &lt;em&gt;сер&lt;/em&gt;. Дія за значенням &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidtrymuvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підтримувати&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;І далі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ПІДТРИ́МАТИ див. підтримувати.&lt;br&gt;&#xA;  ПІДТРИМУВАТИ, ую, уєш, &lt;em&gt;недок.,&lt;/em&gt; ПІДТРИМАТИ, аю, аєш, &lt;em&gt;док., перех.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Виходить, що &lt;em&gt;підтримування&lt;/em&gt; від недоконаного &lt;em&gt;підтримувати&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;підримання&lt;/em&gt; від доконаного &lt;em&gt;підтримати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але і &lt;em&gt;підтримання&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;підтримування&lt;/em&gt; це процеси, тому мені не дуже зрозуміла їхня доконаність/недоконаність.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-11T08:29:12.447" LastActivityDate="2020-05-11T08:29:12.447" Title="У чім різниця між «підтримання» і «підтримування»?" Tags="|віддієслівні-іменники|означення|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6186" PostTypeId="1" CreationDate="2020-03-28T03:38:47.247" Score="6" ViewCount="1690" Body="&lt;p&gt;Я ріс російськомовним і вже півтора роки вчу рідну мову. Питання для українців, які добре знають мову: чи можна скоротити слово «так» і казати просто «та» в тому ж значенні, як у слова «да»? Чув у багатьох відео/інтерв‘ю і навіть у польськомовному фільмі, але я не впевнений, чи так насправді, чи просто не чується мені літера к. Я розумію, що правильно казати «так», але мені цікаво, чи є такий варіант?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2597" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-03-29T08:44:05.183" LastActivityDate="2020-03-31T08:49:30.030" Title="Чи можна скоротити слово «так» і казати просто «та» в тому ж значенні, як і «да»?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6187" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6189" CreationDate="2020-03-28T17:34:14.300" Score="4" ViewCount="1113" Body="&lt;p&gt;У моїй освіті я пригадую використання тільки першого варіанту, але і другий виглядає коректно і навіть подобається. Чи є між ними різниця? Чи є джерела, які допоможуть визначити який краще використовувати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="51" LastActivityDate="2020-03-29T10:24:23.547" Title="Експоненційно чи експонентно?" Tags="|вибір-слова|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6188" PostTypeId="2" ParentId="6186" CreationDate="2020-03-28T23:46:26.927" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Як носій Української мови з центральної України - використання &quot;та&quot; в якості &quot;так&quot; ріже слух, хоча регіонально ніби пригадую щось таке. Проте &quot;та&quot; справді використовується у реченнях, де в російській мові використовується &quot;да&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Та се Лис!&quot; - &quot;Да это Лис&quot;. ~Фарбований Лис.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Та тільки кохання не маєш&quot; - &quot;Да только не имеешь любви&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Тупий та ще тупіший&quot; - &quot;Тупой да(и) ещё тупее&quot; (назва фільму).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2598" LastActivityDate="2020-03-28T23:46:26.927" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6189" PostTypeId="2" ParentId="6187" CreationDate="2020-03-29T10:24:23.547" Score="3" Body="&lt;h3&gt;Словники й узус&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У «Словнику української мови» у 20 томах є обидва слова в потрібному значенні: і &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=194196&amp;amp;page=858&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;експоненційний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=215131&amp;amp;page=858&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;-но&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;), і &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=25749&amp;amp;page=858&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;експонентний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На практиці частіше вживається &lt;em&gt;експоненційний&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-но&lt;/em&gt;), ніж &lt;em&gt;експонентний&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-но&lt;/em&gt;): &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;78 траплянь у «ГРАК»&lt;/a&gt; проти &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%BD.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;11 траплянь у «ГРАК»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже лідер: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;експоненційний&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-но&lt;/em&gt;)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Логіка&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;За логікою мало б бути так:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;експонента&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;експонентний&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-но&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;експоненція&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;експоненційний&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-но&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Eкспоненція&lt;/em&gt; — рідковживане слово, «Словник української мови» у 20 томах його не містить. Якийсь «Українсько-російський політехнічний словник» без реквізитів ототожнює укр. &lt;em&gt;експоненція&lt;/em&gt; з рос. &lt;em&gt;экспоненция&lt;/em&gt;. І рос. &lt;em&gt;экспоненция&lt;/em&gt;, і укр. &lt;em&gt;експоненція&lt;/em&gt; вживаються як у непотрібному нам значенні «представлення, вираженість чогось» («експоненція антигенів на клітинах крові», «падежная экспоненция», «ВИЧ-экспоненция»), так і стосовно функції &lt;em&gt;x&lt;/em&gt;↦&lt;em&gt;eˣ&lt;/em&gt; (у російській домінує непотрібне нам значення, в українській десь 50 на 50).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коротко кажучи, логічніше було б уживати прикметник (і прислівник), що відповідає іменнику &lt;em&gt;експонента&lt;/em&gt;, — &lt;strong&gt;&lt;em&gt;експонентний&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-но&lt;/em&gt;)&lt;/strong&gt;. Але вживання &lt;em&gt;експоненційний&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-но&lt;/em&gt;) загалом можна виправдати існуванням іменника &lt;em&gt;експоненція&lt;/em&gt;. Хоча я думаю, що насправді причиною вживання &lt;em&gt;експоненційний&lt;/em&gt; є не іменник &lt;em&gt;експоненція&lt;/em&gt;, а те, що спочатку утворили російське &lt;em&gt;экспоненциальный&lt;/em&gt; під впливом англійського &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/exponential#Noun&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;exponential&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, а потім утворили  укр. &lt;em&gt;експоненційний&lt;/em&gt; під впливом рос. &lt;em&gt;эскпоненциальный&lt;/em&gt; (аналогічно &lt;em&gt;potential&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;потенциальный&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;потенційний&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Також зазначу, що існують слова &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=25748&amp;amp;page=858&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;експонент&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (рос. &lt;a href=&quot;http://gramota.ru/slovari/dic/?bts=x&amp;amp;word=%D1%8D%D0%BA%D1%81%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;экспонент&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;) і &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=25754&amp;amp;page=858&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;експонувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (рос. &lt;a href=&quot;http://gramota.ru/slovari/dic/?bts=x&amp;amp;word=%D1%8D%D1%81%D0%BA%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;эскпонировать&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;), що мають як потрібні нам значення, так і непотрібні (щоправда для &lt;em&gt;експонувати&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;эскпонировать&lt;/em&gt; словники чомусь не зазначають потрібного нам значення (при цьому рос. й укр. словники чомусь містять одні й ті самі тлумачення, наче скопійовані під копірку), але на практиці вочевидь ці слова його мають).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-03-29T10:24:23.547" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6190" PostTypeId="2" ParentId="6186" CreationDate="2020-03-29T11:46:03.300" Score="3" Body="&lt;p&gt;Зі &lt;a href=&quot;https://uain.press/blogs/movnyj-buling-abo-yak-povernutysya-do-ridnoyi-1130274&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті «Мовний булінг, або як повернутися до рідної» &#xA;Юлії Капшученко&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Скажімо, на Тернопільщині кажуть «та’» замість «так», на Львівщині взуття називають «мешти» та й слово «пательня» вперше я почула вже 19 років.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;/u/240&quot;&gt;P.Vovk&lt;/a&gt; у коментарі казав, що в розмовній українській часто використовують &lt;em&gt;та’&lt;/em&gt; замість літературної норми &lt;em&gt;так&lt;/em&gt;; я такого ніколи не помічав.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Складається враження, що це справді діалектне, тобто стосується певних регіонів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-03-29T11:46:03.300" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6191" PostTypeId="2" ParentId="6186" CreationDate="2020-03-30T14:38:40.750" Score="1" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;strong&gt;«так»&lt;/strong&gt; — це службова частина мови, яка в реченні може виступати в ролі сполучника, частки або вигука в залежності від функції в контексті.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;В запитанні йдеться про вживання слова &lt;strong&gt;«так»&lt;/strong&gt; в ролі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%BA%D0%B0_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;модальної стверджувальної частки&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;&quot;так, згоден&quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&quot;так, добре&quot;&lt;/em&gt;). &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;«Та»&lt;/strong&gt; — це підсилювально-видільна модальна частка (&quot;&lt;em&gt;та не вже&lt;/em&gt;?&quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То ж відповідь: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;ні, не можна&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-03-31T08:49:30.030" LastActivityDate="2020-03-31T08:49:30.030" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6192" PostTypeId="2" ParentId="3391" CreationDate="2020-03-30T18:39:36.773" Score="2" Body="&lt;p&gt;Олександр Пономарів&#xA;Доктор філологічних наук, академік АН Вищої школи України.&#xA;Професор Київського національного університету імені Тараса Шевченка.&#xA;Член Національної комісії України з питань правопису.&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-44698972&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Веде мовний блог на BBC Україна з 2009 року.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо відтворювати не написання, а вимову англійського e-mail, то потрібно писати і-мейл&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2601" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-03-30T19:34:49.470" LastActivityDate="2020-03-30T19:34:49.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6193" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6194" CreationDate="2020-03-31T07:38:36.097" Score="0" ViewCount="759" Body="&lt;p&gt;Прошу вашої аргументації щодо вживання/невживання відповідних форм.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мене цікавить аргументація за/проти використання суфіксальних форм. &#xA;На даний момент я вважаю надання переваги використанню/невикористанню суфіксів -уч-/-юч- справою смаку, не більш за те.  &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastEditorUserId="538" LastEditDate="2020-04-05T21:09:55.647" LastActivityDate="2020-04-05T21:09:55.647" Title="Освіжаючі, освіжальні, освіжні: якій формі надати перевагу?" Tags="|різниця-між-словами|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6194" PostTypeId="2" ParentId="6193" CreationDate="2020-03-31T10:20:00.213" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ці слова мають трішки різне значення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;освіжаючий&lt;/em&gt; ≈ &lt;em&gt;освіжуючий&lt;/em&gt; ≈ &lt;em&gt;освіжний&lt;/em&gt; — той, що освіжає (освіжує);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;освіжальний&lt;/em&gt; ≈ &lt;em&gt;освіжувальний&lt;/em&gt; — той, що &lt;em&gt;призначений для&lt;/em&gt; освіження (освіжання, освіжування).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто зазвичай Ви не можете сказати &lt;em&gt;освіж(ув)альний&lt;/em&gt; про якесь природне явище, наприклад, &lt;em&gt;вітер&lt;/em&gt; (якщо, звісно, воно не було штучно створено людьми з цією метою). Речі, штучно створені людьми з цією метою, навпаки, влучніше описувати словами з 2-ї групи, хоча слова з 1-ї групи в широкому значенні теж для цього придатні, на мій погляд.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Представлення в корпусах і словниках:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Група &lt;em&gt;освіжаючий&lt;/em&gt; ≈ &lt;em&gt;освіжуючий&lt;/em&gt; ≈ &lt;em&gt;освіжний&lt;/em&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;освіжаючий&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D0%BE%D1%81%D0%B2%D1%96%D0%B6%D0%B0%D1%8E%D1%87.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;195 у ГРАК&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osvizhajuchyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є в СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словники України on-line від УМІФ&quot;&gt;є в СУO&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;освіжуючий&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D0%BE%D1%81%D0%B2%D1%96%D0%B6%D1%83%D1%8E%D1%87.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;12 у ГРАК&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словники України on-line від УМІФ&quot;&gt;є в СУO лише прислівник &lt;em&gt;освіжуюче&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;освіжний&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D0%BE%D1%81%D0%B2%D1%96%D0%B6%D0%BD.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;8 у ГРАК&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osvizhnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є в СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словники України on-line від УМІФ&quot;&gt;є в СУO&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Група &lt;em&gt;освіжальний&lt;/em&gt; ≈ &lt;em&gt;освіжувальний&lt;/em&gt;:&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;освіжальний&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D0%BE%D1%81%D0%B2%D1%96%D0%B6%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2 в ГРАК&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;освіжувальний&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D0%BE%D1%81%D0%B2%D1%96%D0%B6%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;0 у ГРАК&lt;/a&gt; (але є в Інтернеті).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо вибору між &lt;em&gt;освіжаючий&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;освіжуючий&lt;/em&gt;) й &lt;em&gt;освіжний&lt;/em&gt; мовознавці неодноразово «схрещували шпаги». Дехто вважає, що словам на &lt;em&gt;-учий&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-ючий&lt;/em&gt;) в українській мові нема місця; дехто вважає, що нема місця лише активним дієприкметникам, але деякі найбільш уживані слова на &lt;em&gt;-учий&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-ючий&lt;/em&gt;) можна вважати не дієприкметниками, а віддієслівними прикметниками (принаймні, коли вони використовуються без залежних слів); дехто вважає, що активні дієприкметники непритаманні лише народно-поетичній мові, але цілком припустимі в науковомі стилі.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;P.S.: Якщо хтось знайде старі обговорення (на цьому сайти чи на інших) стосовно двох тем:&lt;br&gt;&#xA;(1) семантика різних суфіксів (зокрема &lt;em&gt;-н-&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;-альн-&lt;/em&gt;),&lt;br&gt;&#xA;(2) доречність слів на &lt;em&gt;-учий&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-ючий&lt;/em&gt;)&lt;br&gt;&#xA;— і додасть сюди, буду радий (просто не маю часу).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P.P.S.: Щодо того, якому, власне слову надати перевагу… Вибір між 1-ю (&lt;em&gt;освіжаючий&lt;/em&gt; ≈ &lt;em&gt;освіжуючий&lt;/em&gt; ≈ &lt;em&gt;освіжний&lt;/em&gt;) і 2-ю (&lt;em&gt;освіжальний&lt;/em&gt; ≈ &lt;em&gt;освіжувальний&lt;/em&gt;) групами, як я вже писав, має відбуватися на основі значення, яке треба передати. Вибір між дієприкметникоподібними словами (&lt;em&gt;освіжаючий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;освіжуючий&lt;/em&gt;) і «чистими» прикметниками (&lt;em&gt;освіжний&lt;/em&gt;) залежить від вашого ставлення до форм на &lt;em&gt;-учий&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-ючий&lt;/em&gt;). Також зазначу, що від &lt;em&gt;освіжати&lt;/em&gt; походять &lt;em&gt;освіжаючий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;освіжальний&lt;/em&gt;, а від &lt;em&gt;освіжувати&lt;/em&gt; походять &lt;em&gt;освіжуючий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;освіжувальний&lt;/em&gt; — якщо ви розрізняєте &lt;a href=&quot;/q/4049&quot;&gt;протяжні й наворотні&lt;/a&gt; дієслова, то це остаточно визначить ваш вибір.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-03-31T15:52:36.017" LastActivityDate="2020-03-31T15:52:36.017" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6196" PostTypeId="1" CreationDate="2020-04-02T11:36:47.790" Score="5" ViewCount="1780" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F/%D0%BF&amp;#39;%D1%8F%D1%82%D0%B4%D0%B5%D1%81%D1%8F%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;[пйа&lt;strong&gt;тд&lt;/strong&gt;еис`а́т]&lt;/a&gt; - на сайті Горох зазначено, що звук [т] вимовляється.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%B5%D0%BF%D1%96%D1%8F_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; ж говорить, що слово п'ятдесят вимовляється без звука [т]: [пйадеис'а́т]&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;На інших сайтах ще можна знайти таку транскрипцію, де звук [д] є подовженим: [пйад:еис'а́т]&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як усе ж таки правильно транскрибувати це слово? І чи аналогічним чином транскрибуються літери &quot;тд&quot; в наступних словах: ар&lt;strong&gt;тд&lt;/strong&gt;иректор, ве&lt;strong&gt;тд&lt;/strong&gt;опомога, дев'я&lt;strong&gt;тд&lt;/strong&gt;есят, двохсо&lt;strong&gt;тд&lt;/strong&gt;оларовий, компак&lt;strong&gt;тд&lt;/strong&gt;иск, куль&lt;strong&gt;тд&lt;/strong&gt;іяч, охма&lt;strong&gt;тд&lt;/strong&gt;и́т, полі&lt;strong&gt;тд&lt;/strong&gt;іяч, хо&lt;strong&gt;тд&lt;/strong&gt;ог?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1177" LastActivityDate="2020-04-04T21:06:34.610" Title="Фонетична транскрипція слова &quot;п'ятдесят&quot;?" Tags="|фонетика|spelling|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6199" PostTypeId="1" CreationDate="2020-04-04T02:14:56.577" Score="6" ViewCount="138" Body="&lt;p&gt;Нещодавно більше людей стали проводити час вдома та спілкуватися з різними мережевими спільнотами віддалено. Відповідно, це слово набуло особливої актуальності оскільки все більше й більше людей розміщують на мережевих форумах повідомлення, що абсолютно не мають нічого спільного з початковою темою обговорення.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наперед повідомляю, що мене не цікавить &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%84%D1%82%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пряме калькування англійського першоджерела 'офтопік' як це зробила укрвікі&lt;/a&gt;. Цікавлять саме питомо українські слова, або новотвори засновані на україномовній основі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastActivityDate="2020-04-20T16:22:43.007" Title="Як найкраще перекласти “off-topic”?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6200" PostTypeId="2" ParentId="6199" CreationDate="2020-04-04T02:42:26.737" Score="5" Body="&lt;p&gt;Спиратимусь на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/oftop&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;, адже там уже трохи подумали про це, але надаватиму свої варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо йдеться про повідомлення когось про те, що його відповідь не пасує до теми обговорення:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ви відійшли від теми.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(Це) поза темою.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(Це) не стосується предмету обговорення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(Це) обговорюється в іншому місці.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти можна за потреби об'єднувати чи модифікувати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо треба коротко сказати або просто позначити, що щось поза темою:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Поза темою.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нерелевантно.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не в тему.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Інша тема.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ні до чого.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не тут.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Хибне місце.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2020-04-20T16:22:43.007" LastActivityDate="2020-04-20T16:22:43.007" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6201" PostTypeId="2" ParentId="6196" CreationDate="2020-04-04T21:06:34.610" Score="2" Body="&lt;p&gt;Орфоепічний словник Погрібного (1984р) подає це та похідні слова з подовженим звуком д&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/h6EhZ.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/h6EhZ.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1633" LastActivityDate="2020-04-04T21:06:34.610" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6202" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6203" CreationDate="2020-04-05T06:38:21.643" Score="4" ViewCount="594" Body="&lt;p&gt;Як правильно узгоджується пів із рештою речення (з наступним іменником у родовому відмінку все зрозуміло). Пів означає половину, наприклад, пів року – це якийсь один відрізок часу, тож, на мою думку, тут було б логічніше застосувати однину – упродовж останнього пів року. Але частіше вживається множина – за останні пів року. Якими правилами це можна було б пояснити?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2610" LastActivityDate="2020-04-08T00:36:14.603" Title="За останні пів року чи упродовж останнього пів року?" Tags="|граматика|числівники|узгодження-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6203" PostTypeId="2" ParentId="6202" CreationDate="2020-04-05T07:27:57.647" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;(лише своє слово)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Як правильно узгоджується пів із рештою речення&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Справа в тому, що ці пів не узгоджуються, а узгоджуєте ви. Так, адже ви є тією людиною, яка скаже чи правильно чи ні використано слово на основі словникових значень, адже ви хочете передати певну думку. Вам потрібно лише зрозуміти основи (які на жаль сьогодні дуже сильно розмиті).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;тут було б логічніше застосувати однину&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мова йде про половину року, або ж як варіянт яблука. Тобто маємо однину. Але ... є одне але. Дуже часто пів року вважають за 6 місяців і тут вже в теорії (хоча на мою думку є неправильним) можуть використати множину, можливо помилково, але логіці важко перечити.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто у вашому ж запитанні вже закладена відповідь. Слідуйте логіці. Правильно задане запитання - це вже частина відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Але частіше вживається множина&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Зараз і обсервацію часто вживають, але це не говорить про те, що це правильно. Тупо відкинули слово спостереження і використали іноземне слово. Без усіляких на те причин. Бо це круто. Бо це модно. Бо це, нібито, сучасно. Та й про лайку не забудьте, яку часто вживають і одночасно кажуть, що це погано, ще й пальчиком помахають.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, що через подібні вкидання перестають розуміти свою мову.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;упродовж останнього пів року ... за останні пів року&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Для мене це різні значення через використання слів упродовж та за. Бо на часовому графіку:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;за - подія за певною межею;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;упродовж - подія в певних межах (у про довж - про довжину, лише в середині довжини про яку йде мова).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;(Тут зараз почнуть мені тикати словником і показувати приклади зі словника про використання за, але зразу скажу, що я з цим не згоден. Тобто якщо маєте якісь інші докази, то це буде добре.)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Якими правилами це можна було б пояснити?&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пояснювати логіку можна лише логікою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Трохи джерел для роздумів&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine16-10.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Звідси&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Як свідчать спостереження, типовою формою прикметника, що виступає&#xA;  означенням до іменника з пів-, є форма родового відмінка множини, яка&#xA;  вказує на сприймання іменника з пів- як сполучення кількісного слова з&#xA;  іншим іменником, наприклад: Він навмисне пройшов зайвих пів квартала,&#xA;  щоб глянути на градусник (О. Донченко). Не вказує на рід  і форма&#xA;  дієслова минулого часу у такому прикладі: Та як почнемо балакати та&#xA;  пити, гляну, вже й пів дня минуло (І. Нечуй-Левицький) (пор.&#xA;  тритижніминуло). Лише поодинокі приклади уживання прикметників та&#xA;  іменників з пів- вказують на рід останніх:   ..сонце припікає, як&#xA;  скажене, а йти ще цілого пів дня(П. Загребельний). Отже, значення роду&#xA;  в аналізованій групі іменників ще не оформилось остаточно, бо&#xA;  означення при них вживаються рідко.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Словник&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПІВ&lt;/a&gt; - Те саме, що полови́на (у визначенні часу).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Було ще рано, пів до восьмої. (М. Коцюбинський)&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Одержавши плату, Ліна о пів на шосту залишила бібліотеку. (С.&#xA;  Добровольський)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Що не так із &quot;останні (останнього) пів року&quot;&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли мова йде про час, то пів виступає у значенні половини. Тобто якщо є цілий рік, то пів року буде по середині року. Це саме той момент в середині року і не може бути цей момент останнім, бо він один.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто сам вираз не логічний.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Висновок&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А отже пропозиція від @Sasha правильна щодо зміни вашого виразу на: &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;упродовж останнього &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%9F%D1%96%D0%B2%D1%80%D1%96%D1%87%D1%87%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;півріччя&lt;/a&gt; - відрізок часу тотожний половині року до цього моменту;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;за останнє півріччя - відрізок часу, що знаходиться поза останнім півріччям в одному з двох напрямків: майбутнього або минулого.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Ламаємо простір-час )&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоб добити також хочу звернути увагу, що можна сказати і так: о пів останнього року. Іншими словами: мітка на відрізку часу, яку знайдете на середині останнього року.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Кожен сам собі обирає набір слів, але для розуміння потрібно домовити загальні основи.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-04-08T00:36:14.603" LastActivityDate="2020-04-08T00:36:14.603" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6205" PostTypeId="2" ParentId="6199" CreationDate="2020-04-05T12:31:24.507" Score="6" Body="&lt;p&gt;Попередній &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/6200/240&quot;&gt;коментар&lt;/a&gt; досить вичерпний, можу додати хіба що &lt;em&gt;недоладно, недоладність&lt;/em&gt; як характеристика повідомлення, що не відповідає обговорюваній тематиці.&#xA;Як сайт або форум, де користувачі обговорюють усілякі дурниці (фіксується і таке значення &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=Off%20Topic&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=Off%20Topic&lt;/a&gt;), – вебхащі, інтернетрі&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2610" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2020-04-10T16:38:49.510" LastActivityDate="2020-04-10T16:38:49.510" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6206" PostTypeId="2" ParentId="870" CreationDate="2020-04-05T14:37:20.943" Score="5" Body="&lt;p&gt;Фрагмент &lt;a href=&quot;https://dzerkalo.media/news/proekt-indik-piv-ogirka-yaki-zmini-do-pravopisu-proponuyut-u-mon&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;інтерв'ю з Ларисою Масенко, Олександром Авраменком та мовознавцем і Тарасом Березою&lt;/a&gt; щодо правопису 2019:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;— Чи повернули тепер вилучені 1933 року правила? Які зміни запропоновано?&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Л. Масенко: — Насправді зміни дуже поверхові. Для прикладу, було б логічно повернути закінчення “-и” в родовому відмінку іменників третьої відміни: радости, сучасности, боли, любови. Зауважу, що закінчення “-і” запровадили 1933 року, та досі у більшості говірок чуємо “и”. Що ж тепер пропонують розробники проекту? Вживати слова з таким закінченням... у художніх текстах. Тобто це не є чітко визначене правило.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Не запропоновано й написання “-ія-” замість “-іа-” всередині слів іншомовного походження: індустріяльний, соціяльний, геніяльний. Не відмінюватимемо й запозичені слова, які закінчуються на “-о” на кшталт: метро — метра, кіно — кіна.  Не ставитимемо апострофа у словах іншомовного походження (перед йотованими після губних): б'юро, б'юджет, п'юпітр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Правильно ВАРІАНТ.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2612" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-04-05T15:32:38.197" LastActivityDate="2020-04-05T15:32:38.197" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6207" PostTypeId="2" ParentId="5723" CreationDate="2020-04-05T15:42:56.160" Score="4" Body="&lt;p&gt;&quot;Питання не про переклад, а про легітимність слова &quot;розстрибування&quot;, – неправильний, як на мене, підхід до формулювання й вирішення проблеми, адже в такий спосіб відбувається зміщення акцентів. Замість дослідити термін і вибрати якнайкращий відповідник для нього, просто підшукуються аргументи, щоб виправдати вже ухвалене рішення: взяти переклад із російського перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Основні значення, на яких варто зосередитися: рухатися дуже швидко, стрибаючи та стріляючи водночас; виконати швидку послідовність стрибків; скажено стрибати навколо під час стрілянини (&lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=bunny-hopping&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;брала звідси&lt;/a&gt;). Непросто добрати відповідник, що охоплював би одним словом і стрибки, і біг, і стрілянину, оскільки його просто не існує (була б рада помилитися і виявити, що таке слово десь є). Російське &quot;распрыжка&quot; тільки частково вирішує це завдання, оскільки зосереджується на одній складовій – стрибанні. І якщо вже брати цей момент за стрижневий та будувати термін, базуючись на ньому, то є слово &quot;плигати&quot;, що означає переміщуватися стрибками, та &quot;плигання&quot; – дія за значенням плигати. Обидва зафіксовані у словниках, тож питань щодо нормативності виникати не мало б.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щодо розстрибування, якщо вже дуже хочеться це слово. Префікс &lt;em&gt;роз-&lt;/em&gt; надає лексичного значення &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ena.lp.edu.ua:8080/bitstream/ntb/11881/1/2.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;руху ізсередини назовні, відокремлювання&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. Так утворюються дієслова розливати, розхлюпувати, розбігатися, розшаровувати(ся), розкидати тощо. До багатьох із них зафіксовані відповідні іменники: розшарування, розшифрування, розкидання. Наступне уже без дослідження джерел, а суто моя думка: припускаю, що розстрибування також утворюється за таким принципом. Тільки ще раз: тут я не досліджувала детально й не можу сказати, наскільки це нормативно, чи можна на підставі цих прикладів робити такий висновок.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2610" LastActivityDate="2020-04-05T15:42:56.160" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6208" PostTypeId="2" ParentId="6202" CreationDate="2020-04-05T18:12:08.633" Score="2" Body="&lt;p&gt;Незалежно від того, який сполучник Ви вживатимете (&lt;em&gt;за&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;впродовж&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;пів&lt;/em&gt; зазвичай узгоджується з прикметником у множині. Тобто &lt;em&gt;«за останні(х) пів року»&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;«упродовж останніх пів року»&lt;/em&gt;, але не &lt;em&gt;«за останнє пів року»&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;«упродовж останнього пів року»&lt;/em&gt;. Бо &lt;em&gt;«останні(х) пів року»&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;не «останнє пів року»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У корпусі «ГРАК»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;у множині — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/sortx?q=aword,[tag=&amp;quot;.*adj:p.*&amp;quot;]+(([word=&amp;quot;%D0%BF%D1%96%D0%B2&amp;quot;]+[word=&amp;quot;%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&amp;quot;])+|+[word=&amp;quot;%D0%BF%D1%96%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&amp;quot;])&amp;amp;corpname=grac7&amp;amp;sattr=doc.date&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;CQL-запит: [tag=&amp;quot;.*adj:p.*&amp;quot;] (([word=&amp;quot;пів&amp;quot;] [word=&amp;quot;року&amp;quot;]) | [word=&amp;quot;півроку&amp;quot;])&quot;&gt;784 трапляння&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в однині — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/sortx?q=aword,[tag=&amp;quot;.*adj:n.*&amp;quot;+%26+word=&amp;quot;.*%D0%B3%D0%BE(%D1%81[%D1%8C%D1%8F])?&amp;quot;+%26+!+word=&amp;quot;.*(%D1%88%D0%B5?|[%D0%92%D0%A3%D0%B2%D1%83]%D1%81%D1%8C%D0%BE%D0%B3%D0%BE)&amp;quot;]+(([word=&amp;quot;%D0%BF%D1%96%D0%B2&amp;quot;]+[word=&amp;quot;%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&amp;quot;])+|+[word=&amp;quot;%D0%BF%D1%96%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&amp;quot;])&amp;amp;corpname=grac7&amp;amp;sattr=doc.date&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;CQL-запит: [tag=&amp;quot;.*adj:n.*&amp;quot; &amp;amp; word=&amp;quot;.*го(с[ья])?&amp;quot; &amp;amp; ! word=&amp;quot;.*(ше?|[ВУву]сього)&amp;quot;] (([word=&amp;quot;пів&amp;quot;] [word=&amp;quot;року&amp;quot;]) | [word=&amp;quot;півроку&amp;quot;])&quot;&gt;65 траплянь&lt;/a&gt; — і зауважте, що в частині з цих траплянь, можливо, мається на увазі &lt;em&gt;«піврік»&lt;/em&gt; (тобто те, що нормативно зараз називається &lt;em&gt;півріччя&lt;/em&gt;), а не, власне, &lt;em&gt;пів року&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Доповнення. Ви можете спробувати сказати &lt;em&gt;«упродовж останнього „півроку“ (півріччя)»&lt;/em&gt;, маючи на увазі &lt;em&gt;«піврік»&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;півріччя&lt;/em&gt;), а не, власне, &lt;em&gt;пів року&lt;/em&gt;. Тоді це окремий випадок — іменник &lt;em&gt;«піврік»&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;півріччя&lt;/em&gt;), який слід писати разом, а не &lt;em&gt;пів чогось&lt;/em&gt;. Але зазначу, що сучасні словники не містять такого слова — &lt;em&gt;«піврік»&lt;/em&gt; (лише &lt;em&gt;півріччя&lt;/em&gt;, або ж &lt;em&gt;пів року&lt;/em&gt;).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-04-07T11:26:48.480" LastActivityDate="2020-04-07T11:26:48.480" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6209" PostTypeId="1" CreationDate="2020-04-05T21:13:21.170" Score="1" ViewCount="483" Body="&lt;p&gt;Я знаю, що це називається фолікулом. Можливо, є також україномовна назва?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastEditorUserId="538" LastEditDate="2020-04-05T21:24:43.090" LastActivityDate="2020-04-05T22:32:36.577" Title="Як адекватно перекласти українською &quot;волосяная луковица&quot;?" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6210" PostTypeId="2" ParentId="6209" CreationDate="2020-04-05T22:32:36.577" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ну, власне, у підручниках пишуть «волосяна цибулина»:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Олійник Іванна, Галашин Ольга, Стецюк Лариса, «Вивчення біології у 9 класі. Конспекти уроків», &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=AMzyCgAAQBAJ&amp;amp;pg=PA152&amp;amp;dq=&amp;quot;%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D1%8F%D0%BD%D0%B0+%D1%86%D0%B8%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;с. 152&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пішак В. П., Бажора Ю. І. та ін., «Медична біологія.: Підручник для ВМНЗ ІІІ-IV р.а.», &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=BEv5CQAAQBAJ&amp;amp;pg=PA517&amp;amp;dq=&amp;quot;%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D1%8F%D0%BD%D0%B0+%D1%86%D0%B8%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0&amp;quot;&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;с. 517&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Англійською це може називатися зокрема &lt;em&gt;hair bulb&lt;/em&gt;, де bulb позначає будь-який твердий предмет, що округлий з одного боку й звужується з іншого, зокрема й цибулину та лампочку, тож, можливо, це калька не з російської.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-04-05T22:32:36.577" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6211" PostTypeId="1" CreationDate="2020-04-06T20:12:16.587" Score="6" ViewCount="553" Body="&lt;p&gt;У правилах до вимови приголосних звуків сказано, що дзвінкі приголосні [б], [д], [з], [д͡з], ['ж], [д͡ж], [г], [ґ] у кінці слова і в кінці складу перед глухим приголосним вимовляються дзвінко.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але в той же момент подані такі винятки, як [лехкий], [вохкий], [к'іхт'і], [н'іхт'і], [д'охт'у].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Натомість про слова &lt;strong&gt;Бангкок&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;пругкий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;оргкомітет&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;мигкотіти&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;перемогти&lt;/strong&gt; нічого не сказано. Чи в них звук [г] також оглушується? Якщо ні, то чому? Чому лише подані слова є винятками?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1177" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-01-13T22:54:45.843" LastActivityDate="2021-01-19T16:11:50.247" Title="Чи оглушується звук [г] у словах: Бангкок, пругкий, оргкомітет, мигкотіти, перемогти?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6212" PostTypeId="2" ParentId="4002" CreationDate="2020-04-08T23:09:54.287" Score="-1" Body="&lt;p&gt;На прикладі постанови 211 КМУ від 04.04.2020 &quot;Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Вона є незаконною в частині вимог до фізосіб, оскільки закон не наділяє повноваженнями КМУ регулювати особисте життя фізосіб (в тому числі і по закону про цивільний захист, оскільки епідеміологічний поріг не досягнуто та немає науково доведеної ефективності затверджених методів та ролі у показниках смертності)&#xA;Вона є протизаконною оскільки прямо суперечить статті 33 конституції.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &#xA;незаконно - те що законом не врегульовано, не є порушенням в загальному розумінні.&#xA;протизаконно - те що законом прямо заборонено, є порушенням.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2309" LastActivityDate="2020-04-08T23:09:54.287" CommentCount="15" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6214" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6215" CreationDate="2020-04-09T18:46:02.397" Score="3" ViewCount="82" Body="&lt;p&gt;Історик Ярослав Грицак&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Україна звучить в двох англійських варіантах. Вона звучить як the&#xA;  Ukraine і звучить як просто Ukraine. ... ,бо the означає частка чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я безуспішно вивчав англійську мову, ще за часів, коли the взагалі ніяк не перекладали українською мовою. Сьогодні вже в уроках з англійської можна побачити, що the перекладають як цей, ця, ці. І використання the стало зрозуміліше.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Коли історик каже про використання артикля у значенні, про яке ніде раніше не зустрічав, то це стає цікаво. Може я не ті книжки якісь читаю про англійську мову ...&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо хтось знає де знайти пояснення про значення the як &quot;частка чогось&quot; або ширше пояснення the, щоб зрозуміти як перекласти подібний випадок українською або використовувати в англійській?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Або можливо вкажете мені на це правило &lt;a href=&quot;https://grammarway.com/ua/article&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt; чи з іншого джерела і я спробую його зрозуміти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user1677" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2020-04-10T20:59:05.320" LastActivityDate="2020-04-10T20:59:05.320" Title="The як частка чогось" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6215" PostTypeId="2" ParentId="6214" CreationDate="2020-04-09T23:26:42.417" Score="2" Body="&lt;p&gt;Досить розлого на це відповіли &lt;a href=&quot;https://ell.stackexchange.com/a/24661/49889&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;. Я перекладу вам ту відповідь і постараюся також зрозуміти, чи це якось впливає на український переклад.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Далі переклад:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Називання країн — це радше питання політики й усталеного вжитку, а не ґраматики. Наприклад, більше не прийнято говорити &lt;em&gt;the Ukraine&lt;/em&gt;, адже уряд цієї країни виступає проти цього, а деяких людей це навіть може &lt;a href=&quot;https://www.quickanddirtytips.com/education/grammar/country-names-and-the-the-ukraine-or-ukraine&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ображати&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;В принципі, кожна країна може оголосити, як її треба коротко та офіційно називати анґлійською, хоч це й не завжди впливає на загальний вжиток. Так, використання &lt;em&gt;Holland&lt;/em&gt; на позначення &lt;em&gt;the Netherlands&lt;/em&gt; продовжувалося аж до другої половини 20 століття, а &lt;em&gt;Burma&lt;/em&gt; досі лишається &lt;em&gt;Burma&lt;/em&gt;, мабуть, для того, щоби подратувати ґенералів, які наполягають на назві &lt;em&gt;Myanmar&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Означений артикль &amp;quot;the&amp;quot; використовується тоді, коли:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;назва країни містить власну назву, яка зазвичай вказує на вид держави; так: &lt;em&gt;Russia&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;the Russian Federation&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Britain&lt;/em&gt; але &lt;em&gt;the UK&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;the United Kingdom&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;the UAE&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;the United Arab Emirates&lt;/em&gt;. Офіційна назва країни дуже часто містить артикль: &lt;em&gt;China&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;the People's Republic of China&lt;/em&gt; (або &lt;em&gt;the Republic of China&lt;/em&gt;); &lt;em&gt;Jordan&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;the Hashemite Kingdom of Jordan&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Gabon&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;the Gabonese Republic&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але є й винятки. Пишемо &lt;em&gt;Vatican City&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;the Vatican City&lt;/em&gt; — хоч його також називають &lt;em&gt;the Holy See&lt;/em&gt; (Священне Море).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;назва стосується ґеоґрафічного чи культурного регіону, ґрупи островів та подібного: &lt;em&gt;The Bahamas&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;The Gambia&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;the Comoros&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;the Netherlands&lt;/em&gt; тощо. З того, що мені відомо, Ґамбія й Багами — це єдині країни, що віддають перевагу використанню артикля &amp;quot;the&amp;quot; з великою першою літерою. (Серед міст можна назвати The Hague і The Bronx, і &lt;a href=&quot;https://english.stackexchange.com/questions/28177&quot;&gt;ще кілька&lt;/a&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окремо треба розглянути випадок, коли &lt;em&gt;the&lt;/em&gt; видаляється з назв багатьох країн; означений артикль може значити, що країну сприймають за реґіон в межах чогось більшого, а в цьому часто вбачають &lt;a href=&quot;http://www.bbc.com/news/magazine-18233844&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;колоніальні нотки&lt;/a&gt;. Отже, те, що кілька десятиліть тому називали &lt;em&gt;the Lebanon&lt;/em&gt; [гора], &lt;em&gt;the Argentine&lt;/em&gt; [ріка], &lt;em&gt;the Ukraine&lt;/em&gt; [=окраїна], and &lt;em&gt;the Sudan&lt;/em&gt; [пустеля], сьогодні вже називають &lt;em&gt;Lebanon&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Argentina&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ukraine&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Sudan&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли назву запозичують з іншої мови, то артикль мові-ориґіналі іґнорують. Тому &lt;em&gt;El Salvador&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;the Salvador&lt;/em&gt;, а також піднаціональні утворення на кшталт &lt;em&gt;Le Havre&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;Los Angeles&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Тепер до української мови:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Україна в українській мові станом на сьогодні завжди пишеться як Україна. Незалежно від того, чи є в англійській мові означений артикль, чи його немає, перекладатися назва нашої країни буде як &amp;quot;Україна&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найближчий відповідник до такого розрізнення, як в англійській, це прийменники &amp;quot;на&amp;quot; і &amp;quot;в&amp;quot;, які стоять перед &amp;quot;Україні&amp;quot;. Якщо йдеться про переклад історичного джерела, можливо, є сенс задуматись, чи не перекласти, наприклад, вислів &amp;quot;in the Ukraine&amp;quot; як &amp;quot;на Україні&amp;quot;, щоби показати, що автор не сприймав Україну як окрему державу (якою ми не встигли дуже довго побути за останні століття), а сприймав її як реґіон.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також цікавий такий факт: якщо сьогодні в Україні вже прийнято писати &amp;quot;в&amp;quot; перед назвою країни, то ще не так давно дуже поважні мовознавці та письменники могли написати &amp;quot;на&amp;quot;. У &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/view?q=aword%2C%5Blc%3D%22%D0%BD%D0%B0%22%20%7C%20lemma_lc%3D%22%D0%BD%D0%B0%22%5D%5Blc%3D%22%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%96%22%20%7C%20lemma_lc%3D%22%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%96%22%5D;fromp=2;corpname=grac7&amp;amp;attrs=word&amp;amp;ctxattrs=word&amp;amp;structs=g&amp;amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.translator%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.date&amp;amp;pagesize=100&amp;amp;icon_copy=1&amp;amp;iquery=%D0%BD%D0%B0%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%96;navpos=next2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусі&lt;/a&gt;, наприклад, можна знайти декілька текстів, де Іван Багряний, Тодось Осьмачка, Максим Рильський і Юрій Шевельов у 1944 році вживають саме цей прийменник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновки:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, перекладати майже у всіх випадках треба просто як &amp;quot;Україна&amp;quot;, незалежно від того, чи в анґлійській стоїть означений артикль перед назвою країни, чи не стоїть (перекладена відповідь доводить, що означений артикль потроху зникатиме перед назвою нашої країни в анґлійській мові). Єдина ситуація (яку я можу уявити), де є сенс ненадовго задуматись, чи змінюється сенс від того, чи стоїть там означений артикль — при виборі прийменника &amp;quot;на&amp;quot; чи &amp;quot;в&amp;quot;, коли йдеться про обставину місця в історичних творах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-04-10T00:29:48.230" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6216" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6217" CreationDate="2020-04-11T12:56:41.337" Score="1" ViewCount="66" Body="&lt;p&gt;Прямий переклад як-от &lt;em&gt;обчислення на задньому боці конверта&lt;/em&gt; звучить досить довго і не викликає якихось асоціації в україномовного споживача.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Колись я чув, що в Ґуґлі серветки зумисно роблять твердішими, щоб на обіді люди могли записувати свої думки у разі чого, то думав може &lt;em&gt;обчислення на серветці&lt;/em&gt;, але не певен частково ще й тому, що серветка не асоціюється з тим, на чому можна більш-менш багато писати.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також можна подумати про &lt;em&gt;обчислення на берегах&lt;/em&gt;, наче зошит закінчився і вільне місце лише на берегах, де можна зробити короткі обчислення. Те саме про береги книги.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи є інші варіанти чи обґрунтування цих?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;РЕД: ось наявні у Вікіпедії переклади іншими мовами (наводжу тільки варіанти відмінні від англомовного):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;іспанська - розрахунки/обчислення на серветці&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;німецька - грубі розрахунки/обчислення&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;французька - розрахунки/обчислення на кутику столу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-04-12T01:17:10.480" LastActivityDate="2020-04-12T01:17:10.480" Title="Як перекласти «Back-of-the-envelope calculation»" Tags="|переклад|from-english|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6217" PostTypeId="2" ParentId="6216" CreationDate="2020-04-11T16:30:42.707" Score="1" Body="&lt;p&gt;(Швидкі) Розрахунки/обчислення на папірці&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Швидкі) Розрахунки/обчислення на берегах&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Швидкі) Розрахунки/обчислення на звороті конверта&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Швидкі) Розрахунки/обчислення на чомусь під рукою&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Швидкі) Розрахунки/обчислення на серветці&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Швидкі) Розрахунки/обчислення на клаптику&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щось з цього ряду вирішує проблему?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З усіх цих варіантів найбільш орґанічно мені звучать папірець, береги й те, що було під рукою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2020-04-11T17:41:02.520" LastActivityDate="2020-04-11T17:41:02.520" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6218" PostTypeId="2" ParentId="1041" CreationDate="2020-04-11T18:00:21.510" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сміттєїжа.&lt;/strong&gt; Цей термін вже активно вживається:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukranews.com/ua/news/636271-suprun-rozpovila-pro-shaurmu-i-yiyi-shkodu-dlya-zdorov-ya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сміттєїжа: Супрун розповіла про отруєння, атеросклероз і ботулізм через шаурму&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://nrcu.gov.ua/news.html?newsID=89737&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як зберегти здоров'я під час подорожі — пояснює біологиня&lt;/a&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;Сміттєїжа&lt;/em&gt;, яку нам пропонують кафе аеропортів та вокзалів, є шкідливою, а возити із собою контейнер із салатом та кашою мало хто стане.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://medium.com/@DariaProkopyk/%D1%81%D1%83%D0%BF%D0%B5%D1%80-%D0%BF%D1%83%D0%BF%D0%B5%D1%80-%D1%84%D1%83%D0%B4%D0%B8-%D0%B7%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BE-%D0%B2-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%96-%D1%96-%D1%87%D0%B8-%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%B8-%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%B8-%D1%81%D1%83%D0%BF%D0%B5%D1%80-6a6030b7deb0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Супер-пупер-фуди. Зроблено в Україні, і чи вони таки супер&lt;/a&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Кожен продукт, що не припадає під категорію “&lt;em&gt;сміттєїжа&lt;/em&gt;”, чимось корисний по-своєму. Тому, що різноманітніше наше харчування, то краще.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що перший коментар до статті &lt;a href=&quot;http://kava.lviv.ua/ua/news/4426/~burger-king-ta-kfc-zakhoplyuyut-rynok-ukrainy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Burger King та KFC захоплюють ринок України&lt;/a&gt; датований 1 листопада 2011 року вже містить це слово, тобто зародився цей переклад давно.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Краще б у Львові її не було, цієї сміттєїжі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-04-11T18:05:36.520" LastActivityDate="2020-04-11T18:05:36.520" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6219" PostTypeId="2" ParentId="4035" CreationDate="2020-04-12T15:19:53.570" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Карти - одна з найпрадавныших ігр. Вони були придумані ще тоді, коли люди вважали, що світ складається з чотирьох елементів: землі, води, повітря і вогню. Їх симолізували в чотири картові масті: піку, хресту, бубон та черву. Саме так, і не інакше вони були названі. Картам кожної масті були надані умовні позначення їх сили у кількості символічних знаків та повелителів кожної із стихій, наприклад: король пік. Але чому пік, а не саму землю як стихію? А тому, що важко було зобразити землю (грунт), зображали знаряддя, яким її обробляли. Оскільки лопат тоді ще винайдено не було, землю розпушували списами (піками), щосили довбаючи(копаючи) її списами. Отже, картову масть, яку ми сьогодні називаємо виновою зображали у вигляді накінечника списа. Стихію води, як життєдайної рідини, зображали у вигляді хреста не випадково. Адже хрест використовували при освяченні води. Стихію повітря, яке до речі, неможливо було зобразити, зображали у вигляді бубна, інтрумента для відтворення звуку, який поширюється повітрям. А карточну масть саме так і назвали: бубнова. Чому бубон квадратний? Певне вони такими й були. На чотири палки натагували шкуру - от і виходив найпростіший бубен. Круглими їх стали робити пізніше. А ніхто не замислювався чому знак черви називають серцем? По-перше черва занадто мало нагадує серце, а по-друге чому цю масть так називають. Зважте й на те, що у нас ще залишилася стихія вогню. А слово черва праукраїнською означає жаркий, гарячий. То може символ червової масті - не серце, а щось інше? Саме так, це полумʼя свічки перевернуте. Знак вогню. А полумʼя свічки було символом любові так само як і серце символом кохання.              &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2628" LastActivityDate="2020-04-12T15:19:53.570" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6220" PostTypeId="1" CreationDate="2020-04-16T17:02:37.383" Score="5" ViewCount="119" Body="&lt;p&gt;Знайшов у статті наступне: &quot;Поліція знайшла людей, які викрали троянди. Придбані злочинним шляхом квіти, ця пара привезла на власне подвір’я, та посадила у дворі.&quot;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Підскажіть, будь ласка, чи можна вживати слово &quot;придбані&quot; у цьому контексті?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2638" LastEditorUserId="2638" LastEditDate="2020-04-16T17:47:13.317" LastActivityDate="2020-04-19T19:56:16.890" Title="Чи можна вживати слово &quot;придбані&quot; замість &quot;здобуті&quot; у контексті з &quot;злочинним шляхом&quot;" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6221" PostTypeId="2" ParentId="6220" CreationDate="2020-04-16T19:05:34.240" Score="3" Body="&lt;p&gt;Мені здається, це не помилка. Фактично вся множина значень слова &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/prydbavaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;придбавати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; зводиться до того, що своїми зусиллям суб'єкт тепер має щось, чого раніше не мав (наприклад, «став власником чого-небудь; набув/нажив», іноді «завів» абощо):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;А ти, Латине, всіх благійший, придбав Енею дар смачнійший: йому Лавинію оддай. // Іван Котляревський, «Енеїда», 1827.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сопить наш хорунженко і нічого йому не сказав, тільки гукнув у кімнату: «Ану, сестро! дай нам поснідати, що ти там придбала». // Григорій Квітка-Основ'яненко, «Конотопська відьма», 1833.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Цвіркунка: Дай же, боже, сестро, вам дочку віддати, зятя придбати й онуків діждати. // Яков Кухаренко, «Чорноморський побит», 1836.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Добро його, &lt;strong&gt;придбане неправдою&lt;/strong&gt;, щезне, яко воск од лиця огня, перейде ік чужим людям, і рід його нанівеч зведеться. // Митрофан Александрович, «Антін Михайлович Танський», 1861 (ред. Ю. Винничук, 1990).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Характерну річ почув сьогодні: Київський голова Толлі (з греків) &lt;strong&gt;всякими неправдами придбав&lt;/strong&gt; собі за 200 чи 300 т[исяч] історичне, добре відоме містечко Вишневець, що коштує певних 2 мільйони. // Олександр Кониський, «Думки і помітки», 1885.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Наші суперечники можуть відповісти нам, що хоч справді контракт був повернений у нівець насиллям, облудою й підступом одного з контрагентів, але другий контрагент вже згубив не тільки право розпоряджатися своєю долею, але навіть право протестування, бо своїм довговіковим мовчанням він освятив неправні вчинки, і те, що було &lt;strong&gt;придбане кривдою&lt;/strong&gt;, на підставі задавнення зробилось правним. // Микола Міхновський, «Самостійна Україна», 1900.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Я її не вкрав і не &lt;strong&gt;придбав оманою&lt;/strong&gt;. // Ольга Кобилянська, «Земля», 1901.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Бо вони їдять хлїб беззаконностї, а вино попивають (з добра), що &lt;strong&gt;насильством придбали&lt;/strong&gt;. // Біблія (пер. Пантелеймон Куліш, Іван Пулюй, Іван Нечуй-Левицький, 1904).&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;— Еге-ге, ваша правда: воно, хазяйствечко, любить ока, гулянки його не прибільшують. А тимчасом і люди (є у нас такі!) — той курку, той овечку, той поросятко, воно, мовляв, &lt;strong&gt;неправдою надбане&lt;/strong&gt;, не гріх його й узяти, гляди й звели! — додала Килина, вернувшись з водою з яру. // Дніпрова Чайка, «Вона його любила», 1909–1919.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І там знайшлися б місіонери з &lt;strong&gt;шахрайськи придбаними&lt;/strong&gt; ланами, копальні з акціями, плянтації, мандарин з повинністю, — всі, всі вони заявили б претенсію на нього. // Олесь Досвітній, «Американці», 1919.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;(Також &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac7&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=([lemma%3D&amp;quot;(%D0%BD%D0%B0|%D0%BF%D1%80%D0%B8)%D0%B4%D0%B1%D0%B0(%D0%B2%D0%B0)%3F(%D1%82%D0%B8|%D0%BD%D0%B8%D0%B9)&amp;quot;]+[tag%3D&amp;quot;.*oru.*&amp;quot;+%26+word!%3D&amp;quot;%D0%B9%D0%BE%D0%B3%D0%BE|%D1%97%D1%97&amp;quot;])+|+([tag%3D&amp;quot;.*oru.*&amp;quot;+%26+word!%3D&amp;quot;%D0%B9%D0%BE%D0%B3%D0%BE|%D1%97%D1%97&amp;quot;]+[lemma%3D&amp;quot;(%D0%BD%D0%B0|%D0%BF%D1%80%D0%B8)%D0%B4%D0%B1%D0%B0(%D0%B2%D0%B0)%3F(%D1%82%D0%B8|%D0%BD%D0%B8%D0%B9)&amp;quot;])+|+([lemma%3D&amp;quot;(%D0%BD%D0%B0|%D0%BF%D1%80%D0%B8)%D0%B4%D0%B1%D0%B0(%D0%B2%D0%B0)%3F(%D1%82%D0%B8|%D0%BD%D0%B8%D0%B9)&amp;quot;]+&amp;quot;%D0%B9%D0%BE%D0%B3%D0%BE|%D1%97%D1%97&amp;quot;+[tag%3D&amp;quot;.*oru.*&amp;quot;+%26+word!%3D&amp;quot;%D0%B9%D0%BE%D0%B3%D0%BE|%D1%97%D1%97&amp;quot;])+|+([tag%3D&amp;quot;.*oru.*&amp;quot;+%26+word!%3D&amp;quot;%D0%B9%D0%BE%D0%B3%D0%BE|%D1%97%D1%97&amp;quot;]+&amp;quot;%D0%B9%D0%BE%D0%B3%D0%BE|%D1%97%D1%97&amp;quot;+[lemma%3D&amp;quot;(%D0%BD%D0%B0|%D0%BF%D1%80%D0%B8)%D0%B4%D0%B1%D0%B0(%D0%B2%D0%B0)%3F(%D1%82%D0%B8|%D0%BD%D0%B8%D0%B9)&amp;quot;])&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;CQL-запит: ([lemma=&amp;quot;(на|при)дба(ва)?(ти|ний)&amp;quot;] [tag=&amp;quot;.*oru.*&amp;quot; &amp;amp; word!=&amp;quot;його|її&amp;quot;]) | ([tag=&amp;quot;.*oru.*&amp;quot; &amp;amp; word!=&amp;quot;його|її&amp;quot;] [lemma=&amp;quot;(на|при)дба(ва)?(ти|ний)&amp;quot;]) | ([lemma=&amp;quot;(на|при)дба(ва)?(ти|ний)&amp;quot;] &amp;quot;його|її&amp;quot; [tag=&amp;quot;.*oru.*&amp;quot; &amp;amp; word!=&amp;quot;його|її&amp;quot;]) | ([tag=&amp;quot;.*oru.*&amp;quot; &amp;amp; word!=&amp;quot;його|її&amp;quot;] &amp;quot;його|її&amp;quot; [lemma=&amp;quot;(на|при)дба(ва)?(ти|ний)&amp;quot;])&quot;&gt;пошук у «ГРАК»&lt;/a&gt; знаходить «придбано нечесним шляхом», «придбав тишком більше половини акцій», «придбав її хапливою рукою, а не серцем щедрим, правдою та гідністю» тощо.) &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У Вашому прикладі &lt;em&gt;придбавати&lt;/em&gt;, мені здається, можна інтерпретувати як «набувати/наживати»: «Набуті злочинним шляхом квіти…». Також доволі схожу множину значень має слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=54100&amp;amp;page=1722&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;надбавати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але оскільки на практиці зараз &lt;em&gt;придбавати&lt;/em&gt; означає найчастіше саме «купувати» (тобто потрібне нам значення входить у повну множину значень слова &lt;em&gt;придбавати&lt;/em&gt;, але не входить у найуживанішу зараз підмножину), то таке вживання, як у Вашому прикладі, справді може видаватися дивним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-04-19T19:56:16.890" LastActivityDate="2020-04-19T19:56:16.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6222" PostTypeId="2" ParentId="5296" CreationDate="2020-04-19T10:00:43.733" Score="3" Body="&lt;p&gt;Якщо погратися, я б сказав &lt;strong&gt;&lt;em&gt;&quot;кава з силою молока&quot;&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BA%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лінк на словник, щоб мене не покарали&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&quot;Кава з силою силенною молока&quot;&lt;/em&gt; — звучить гордо. :)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А якщо молока аж надто, то — &lt;em&gt;&quot;кава з безміром молока&quot;&lt;/em&gt;. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Однак варто розуміти, що в народі кажуть &quot;кава з багато молока&quot; і не паряться про &quot;правильність&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;До речі, &quot;кава з великою кількістю молока&quot; звучить дивно. Навіть якщо ми говоримо &lt;strong&gt;по-канцелярськи&lt;/strong&gt;, то все ж слова мають точно передавати семантику. Молоко не можна виміряти кількісно, отже, &quot;кава з великим вмістом молока&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То тут і додам, що для не-рідини, твердої субстанції я би ще казав не &quot;сила&quot;, а &quot;шмат&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Худо́би було́ шмат (Рудан.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastEditorUserId="1478" LastEditDate="2020-04-19T10:21:57.880" LastActivityDate="2020-04-19T10:21:57.880" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6223" PostTypeId="2" ParentId="6220" CreationDate="2020-04-19T10:43:20.240" Score="2" Body="&lt;p&gt;Звісно, що ні. Де ж там &quot;дбати&quot;, коли крадеш? Дбати — це семантика, яка аж сочиться зі слова &quot;придбати&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Придбати — це здобути дбайливим шляхом.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Знаю, що тут без словників не люблять відповіді. Тримайте гарних скріншотів з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимологічного словника&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/NUtMK.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/NUtMK.png&quot; alt=&quot;слово дбати етимологія&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/BFz4e.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/BFz4e.png&quot; alt=&quot;слово дбати етимологія&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/wQzcr.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/wQzcr.png&quot; alt=&quot;слово дбати етимологія&quot;&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Придбати, надбати — &lt;strong&gt;нажити&lt;/strong&gt;, заробити, аж ніяк не вкрасти.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в вашій цитаті автор може відчув пересадку вкрадених трояндів як дбайливість. У такому разі варіянти два: або автор вміє в іронію як Котляревський у прикладах з іншої відповіді, або не тямить нашої мови.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі &lt;em&gt;&quot;здобутий злочинним шляхом&quot;&lt;/em&gt; — це така жаска канцелярщина, що я вже покинув ждати, коли наші журналісти навчаться писати по-людськи.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastActivityDate="2020-04-19T10:43:20.240" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6224" PostTypeId="2" ParentId="753" CreationDate="2020-04-19T11:23:02.393" Score="2" Body="&lt;p&gt;Skovoroda was writing in a bookish Slavonic language learned in Kyiv Mohyla Academy. It was a direct descendant of Church Slavonic, which is a derivative of Old Bulgarian (which Rus adopted along with Christianity). All educated people of ex-Rus learned it and used it, it was an official language of the Hetmanate state. It was like a Latin for Western Europe in Medieval times.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As per Ukrainian classical writer and researcher Nechuj-Levyckyj, literature Russian language was initially &lt;a href=&quot;http://chtyvo.org.ua/authors/Nechui-Levytskyi/Kryve_dzerkalo_ukrainskoi_movy/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;created by Lomonosov&lt;/a&gt;, who learned bookish Slavonic in Mohyla Academy. Lomonosov mixed that bookish Slavonic with Moscow city dialect as well as created a lot of terms by himself. That's why it's not surprising that Skovoroda's Slavic language looks more similar to Russian — bookish Slavonic is a base of literary Russian.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Literary Ukrainian, instead, formed by spoken dialects of Ukrainian people, unlike stillborn and bookish Slavonic. Shevchenko, Kotliarevskyj, Nechuj-Levyckyj wrote in that spoken, real language. Many classical authors made fun of people who were trying to seem more educated while using bookish words, which no one used and anyone hardly understood (e.g. &quot;Natalka-Poltavka&quot; and &quot;Konotop Witch&quot; by Kvitka-Osnovjanenko).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;As for Skovoroda, I wouldn't call him a Ukrainian author since he never wrote in Ukrainian. Neither would I call him a Russian author for the same reason. Skovoroda was a cosmopolitan (others would say — Medieval-minded) and used international and kinda dead bookish languages: Latin and Slavonic (btw, Shevchenko criticized Skovoroda for that). Good or bad for Skovoroda, idk, but he did no direct input in Ukrainian literature. The Ukrainian translators of his texts did.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1478" LastEditorUserId="1478" LastEditDate="2020-04-19T11:43:48.030" LastActivityDate="2020-04-19T11:43:48.030" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6226" PostTypeId="2" ParentId="2853" CreationDate="2020-04-19T20:52:40.967" Score="1" Body="&lt;p&gt;(Не відповідь на ваше питання, але забагато, як для коментаря.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&quot;Rule of thumb&quot; можна перекласти і без допомоги фразеологізмів. Наприклад, у фізиці використовується таке поняття, як &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D1%97_%D1%80%D1%83%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;правило правої руки&quot;&lt;/a&gt;: це метод, за допомогою якого простими діями можна визначити напрям силових ліній магнітного поля. Крім того, є багато інших методів, що пропонують прості алгоритми для вирішення геть непростих питань, і кожен має свою назву: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B3%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;правило свердлика&quot;&lt;/a&gt; тощо. З огляду на це досить розумним рішенням може бути введення нового терміна, якщо це дозволяє контекст. Наприклад, при перекладі художнього твору або при написанні технічної літератури. Крім того, подібні речі звуться &quot;мнемонікою&quot; або &quot;мнемонічними правилами&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1060" LastActivityDate="2020-04-19T20:52:40.967" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6229" PostTypeId="2" ParentId="4020" CreationDate="2020-04-25T12:36:51.973" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Це можна перекласти як &quot;страхопуд&quot;, або &quot;страшило&quot;. Перше слово досить таки рідковживане в розмовній мові, але доречне в цій ситуації.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2654" LastActivityDate="2020-04-25T12:36:51.973" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6233" PostTypeId="2" ParentId="6178" CreationDate="2020-04-25T13:31:39.180" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Можливо &quot;витреновувальний&quot; або &quot;треновний&quot;. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2654" LastActivityDate="2020-04-25T13:31:39.180" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6237" PostTypeId="2" ParentId="5748" CreationDate="2020-04-27T16:42:47.747" Score="1" Body="&lt;p&gt;Жартома можна перекласти як &lt;strong&gt;дошка пошани&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Фактично єдина відмінність тут це те, що трударів на дошках пошани не так чітко впорядковували.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-04-27T16:42:47.747" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6238" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6239" CreationDate="2020-04-29T14:56:00.297" Score="2" ViewCount="303" Body="&lt;p&gt;Як буде це імя та призвище у кличному відмінку? Ілоне Маску? Ілоне Масче? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2497" LastActivityDate="2020-04-29T18:51:01.890" Title="Ілон Маск у кличному відмінку" Tags="|відмінювання|кличний-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6239" PostTypeId="2" ParentId="6238" CreationDate="2020-04-29T17:26:26.650" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=95&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Правопис» 2019, § 87.1 на с. 85–96&lt;/a&gt; (і те саме каже &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par53&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Правопис» 2015, § 53.1 на с. 89–90&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Закінчення &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt; мають &amp;lt;…&gt; іншомовні імена з основою на &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;к&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;х&lt;/em&gt; &amp;lt;…&gt;: &amp;lt;…&gt; &lt;em&gt;Дже́ку&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Жа́ку&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лю́двігу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Фрі́дріху&lt;/em&gt; &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже &lt;em&gt;Ма́ску&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Богда́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Іва́н&lt;/em&gt; й інші імена на &lt;em&gt;-н&lt;/em&gt; мають закінчення &lt;em&gt;-е&lt;/em&gt;, і мені здається, цілком природно в ту групу вписується &lt;em&gt;І́лон&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;І́лоне&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Отже: &lt;em&gt;І́лоне Ма́ску&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-04-29T18:51:01.890" LastActivityDate="2020-04-29T18:51:01.890" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6240" PostTypeId="2" ParentId="3132" CreationDate="2020-04-30T11:21:13.323" Score="0" Body="&lt;p&gt;На ресурсі &lt;a href=&quot;https://slovnyk.ua/names.php?name=%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СловникUA&lt;/a&gt; вказана форма &lt;strong&gt;Олегу&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Шановний Олегу!&lt;br&gt;&#xA;  Доброго дня, Олегу!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="390" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-04-30T11:48:41.260" LastActivityDate="2020-04-30T11:48:41.260" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6242" PostTypeId="2" ParentId="802" CreationDate="2020-05-03T00:29:10.537" Score="0" Body="&lt;p&gt;Англійською він називається &lt;em&gt;balance bike&lt;/em&gt; тому українською можна було б назвати &lt;strong&gt;балансовел&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;рівноваговел.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-05-03T00:29:10.537" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6243" PostTypeId="1" CreationDate="2020-05-03T15:48:02.787" Score="4" ViewCount="334" Body="&lt;p&gt;Чи є значеннєва різниця між &lt;em&gt;через те що&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;тому що&lt;/em&gt;? Тут мене вони цікавлять як переклад &lt;em&gt;because&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Because&lt;/strong&gt; the Schur complement is nonsingular, we can now recursively find an&#xA;  LU decomposition for it.   &lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;Через те що&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;Тому що&lt;/strong&gt; доповнення Шура невироджене, LU-розклад для нього можна знайти&#xA;  рекурсивно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7%20%D1%82%D0%B5%20%D1%89%D0%BE&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;А-у-а словник наукової мови (фізика та споріднені науки) 2010&lt;/a&gt; подає&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;because&lt;/strong&gt; тому́ що; че́рез те що; оскі́льки; бо; позая́к ■&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-05-06T14:08:07.400" LastActivityDate="2020-10-24T00:10:14.327" Title="Значеннєва різниця між &quot;через те що&quot; і &quot;тому що&quot; як переклад &quot;because&quot;" Tags="|вибір-слова|сполучники|" AnswerCount="3" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6246" PostTypeId="2" ParentId="3623" CreationDate="2020-05-05T19:59:29.557" Score="0" Body="&lt;p&gt;М. Коцюбинський зокрема &lt;em&gt;розкривав очі&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://books.google.com/books?id=o3VKDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT7&amp;amp;dq=%22%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%82%D1%96+%D0%BE%D1%87%D1%96%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«На віру»&lt;/a&gt;, 1891):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Широко &lt;strong&gt;розкриті очі&lt;/strong&gt; пильно дивились на двері, ухо пожадливо ловило кождий згук в нічній тиші і все одурювало сполохане та роз'ятрене серце.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1464" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-06T10:54:34.357" LastActivityDate="2020-05-06T10:54:34.357" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6247" PostTypeId="2" ParentId="6070" CreationDate="2020-05-07T01:04:00.510" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слова &quot;відсіяти&quot; і &quot;відфільтувати&quot; не є синонімами. &#xA;&quot;Відсіяти&quot; вживається тільки в значенні &quot;відкинути об'єкти&quot;, а &quot;відфільтувати&quot; може вживатися і в занченні &quot;вибрати об'єкти&quot;.&#xA;Так що використання слова &quot;відсіяти&quot; як прямого аналога англійського &quot;filter&quot; буде радше не пуризмом, а помилкою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Натомість слово &quot;відсіяти&quot; чудово підходить для налаштувань пошуку на сайті якогось інтернет-магазину, щоб дати можливість користувачу виключити з пошуку об'єкти з якоюсь характеристикою. Англійською це пишуть часто як &quot;exclude from search&quot;. Наприклад:   &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Фільтрувати: [2 сім карти], [RAM &amp;gt;3Gb]&#xA;Відсіяти: [ціна &amp;gt; 5000₴]&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;" OwnerUserId="448" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-07T03:02:14.293" LastActivityDate="2020-05-07T03:02:14.293" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6248" PostTypeId="2" ParentId="4020" CreationDate="2020-05-07T14:31:33.347" Score="1" Body="&lt;p&gt;Менi здається, що, в контекстi змiсту цього вiчного хiта, &lt;em&gt;creep&lt;/em&gt; значить &quot;хробак&quot;. В переносному розумiннi: звичайна, нiчим не примiтна людина, яких є мiльйони. До всього, це людина з цiлою купою комплексiв, знову ж, властивою пересiчнiй бiльшостi людства.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2651" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-07T15:11:56.443" LastActivityDate="2020-05-07T15:11:56.443" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6249" PostTypeId="2" ParentId="4020" CreationDate="2020-05-07T16:21:08.063" Score="1" Body="&lt;p&gt;Мені здається, треба не забувати, що це пісня, вірш, отже значення необов'язково мають перекладатися через словникові варіанти перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мушу зрозуміти, що таке creep:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/creep&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Merriam-Webster&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;an unpleasant or obnoxious person — неприємна або огидна людина&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=creep&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;urbandictionary&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;someone who's personality or overall behaviour is strange or weird. — хтось, чия особистість або поведінка дивна або дивакувата.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, в принципі, тут weirdo і creep можуть взагалі бути синонімами, які через різні відтінки передають самопочуття &amp;quot;ліричного героя&amp;quot; як когось дивного, дивакуватого, такого, якого обходять.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Більшість відповідей (або й усі) оминала цікаве українське слово&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;нікчема&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можливий варіант перекладу такий:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Та я — нікче-ема, я — дива-ак&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що я забу-ув тут?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я н&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; з цього сві-іту&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не менш відповідними з огляду на контекст видаються варіанти &amp;quot;страхопуд&amp;quot; або &amp;quot;страшило&amp;quot; з &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/6229/240&quot;&gt;цієї відповіді&lt;/a&gt;, а також &amp;quot;слимак&amp;quot; з &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/5125/240&quot;&gt;цієї&lt;/a&gt;, хробак з &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/6248/240&quot;&gt;цієї&lt;/a&gt; тощо (адже порівнняня йде з незрівнянною красою когось, ким захоплюється &amp;quot;ліричний герой&amp;quot; цієї пісні, отже всі переклади, що означають непривабливість, сірість мають право на існування).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Трохи менш відповідними видаються варіанти &amp;quot;псих&amp;quot; (адже це на сьогодні має активніше, іноді аґресивне, а іноді навіть позитивне забарвлення), &amp;quot;паскудник&amp;quot;, &amp;quot;поганець&amp;quot;, &amp;quot;покидьок&amp;quot; (адже зрештою ми не знаємо, як до себе ставиться &amp;quot;ліричний герой&amp;quot;, лиш знаємо, що він заздрить тому, кого обожнює).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-05-07T18:23:17.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6250" PostTypeId="2" ParentId="4020" CreationDate="2020-05-09T10:54:57.557" Score="1" Body="&lt;p&gt;Власне, creep тут МОТОРОШНИЙ, і дуже хочу згадати тут молодіжний узус, що зараз засвоїв англицизм. Молодь каже &quot;це якось кріпово&quot; в значенні &quot;це страшнувато, стрьомно, моторошно&quot;. Наприклад, в соцмережах викладають контент, що викликає легке відчуття &quot;мурашок&quot;, і підписують його &quot;кріпово&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Додаю тут переклад МОТОРОШНО з одного джерела:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.wordhippo.com/what-is/the/ukrainian-word-for-8fd07900962f755baeee5a37194ab56030e1b001.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.wordhippo.com/what-is/the/ukrainian-word-for-8fd07900962f755baeee5a37194ab56030e1b001.html&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1455" LastActivityDate="2020-05-09T10:54:57.557" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6251" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6252" CreationDate="2020-05-09T22:51:25.547" Score="3" ViewCount="363" Body="&lt;p&gt;Мейнарович і Кратко &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=conical&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стверджують&lt;/a&gt;, що &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;conical&lt;/strong&gt; = ['kɒnɪkl] ко́нусний; коні́чний&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в чім різниця між цими двома словами?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що &lt;em&gt;конічний&lt;/em&gt; це такий, що має &lt;em&gt;конусну&lt;/em&gt; форму, наприклад, &lt;em&gt;конічна гірка&lt;/em&gt;. А &lt;em&gt;конусний&lt;/em&gt; це такий, що належить конусу, наприклад, у конуса є форма - &lt;em&gt;конусна форма&lt;/em&gt; і вона належить конусу. Та не можу це обґрунтувати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-11T08:28:32.023" LastActivityDate="2020-05-11T08:28:32.023" Title="Різниця між &quot;конусний&quot; і &quot;конічний&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6252" PostTypeId="2" ParentId="6251" CreationDate="2020-05-10T07:59:47.860" Score="2" Body="&lt;h3&gt;Словники&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» каже таке:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=43527&amp;amp;page=1375&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОНІ́ЧНИЙ&lt;/a&gt;, а, е. Прикм. до ко́нус. &amp;lt;…&gt; // Який має форму конуса. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=43808&amp;amp;page=1385&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КО́НУСНИЙ&lt;/a&gt;, а, е. 1. Прикм. до ко́нус. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;2. Який має форму конуса; конічний. &amp;lt;…&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто множини значень цих слів однакові. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але в &lt;em&gt;конічний&lt;/em&gt; оте «який має форму конуса» позначено частиною основного значення, а в &lt;em&gt;конусний&lt;/em&gt; — другим значенням. (Можливо, з цього випливає те, що для &lt;em&gt;конічний&lt;/em&gt; це притаманніше значення, а для &lt;em&gt;конусний&lt;/em&gt; — більш другорядне; а можливо — нічого не випливає.)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Про походження&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Оте &lt;em&gt;-ус&lt;/em&gt; у латині (а також &lt;em&gt;-ос&lt;/em&gt; і подібні в грецькій) — це відмінкове закінчення, що використовується лише в певних формах. У нас його традиційно відкидають: і у власних іменах (&lt;em&gt;Αναξαγορ&lt;strong&gt;ας&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;Анаксагор&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Plini&lt;strong&gt;us&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;Пліній&lt;/em&gt; і т. ін.; десь було навіть окреме запитання про це), і здебільшого в загальних назвах (&lt;em&gt;ἀρχιερε&lt;strong&gt;ύς&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;архієрей&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;degenerat&lt;strong&gt;us&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;дегенерат&lt;/em&gt; тощо); я припускаю, що випадки, коли воно зберігається, спричинені найчастіше малою довжиною слова — якщо відкидати такі закінчення в коротких словах типу &lt;em&gt;вір&lt;strong&gt;ус&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пол&lt;strong&gt;юс&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;град&lt;strong&gt;ус&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, то значно збільшується ймовірність омонімії. Утім, при утворенні похідних слів від іменників, де це закінчення таки збереглося, воно часто знов-таки відпадає: &lt;em&gt;еп&lt;strong&gt;ос&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;епічний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;град&lt;strong&gt;ус&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;градація&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;косм&lt;strong&gt;ос&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;космічний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мод&lt;strong&gt;ус&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;модальний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пол&lt;strong&gt;юс&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;полярний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але не завжди: &lt;em&gt;вір&lt;strong&gt;ус&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;вір&lt;strong&gt;ус&lt;/strong&gt;ний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пол&lt;strong&gt;юс&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;пол&lt;strong&gt;юс&lt;/strong&gt;ний&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;полярний&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто з одного боку — ніщо не зобов'язує ці слова (&lt;em&gt;конічний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;конусний&lt;/em&gt;) мати різні значення; вони можуть бути всього-на-всього наслідком різних шляхів боротьби з омонімією: в одному використовується складніший суфікс &lt;em&gt;-ічн-&lt;/em&gt;, в іншому не прибирається оригінальне закінчення &lt;em&gt;-ус&lt;/em&gt;. З іншого — ніщо не забороняє цим словам із часом розійтися в значеннях, як це трапилося з &lt;em&gt;полюсний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;полярний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Про семантику суфіксів&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://journlib.univ.kiev.ua/index.php?act=article&amp;amp;article=1953&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Людмила Сидоренко, «Суфіксальна деривація ад'єктивів у технічній термінології»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;«належний тому чи виготовлений з того, на що вказує твірна основа» — &lt;em&gt;N + -н(ий)&lt;/em&gt;, &amp;lt;…&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;«такий, що позначає відношення до чогось» — &lt;em&gt;N + -ичн(ий) / -ічн(ий)&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це начебто має бути аргументом у бік Вашої теорії: &lt;em&gt;конусний&lt;/em&gt; — належний конусу, &lt;em&gt;конічний&lt;/em&gt; — стосовний конуса.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Але практика і словники не підтверджують це:&lt;br&gt;&#xA;• за словниками: щонайменше слову &lt;em&gt;конічний&lt;/em&gt; притаманні обидва значення, щонайбільше — обом словам;&lt;br&gt;&#xA;• за вжитком: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac8&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=&amp;quot;%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%83%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;quot;+&amp;quot;%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0&amp;quot;&amp;amp;default_attr=lemma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;конусна форма&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; вживається значно рідкіше за &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac8&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=&amp;quot;%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;quot;+&amp;quot;%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0&amp;quot;&amp;amp;default_attr=lemma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;конічну форму&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (навіть нормалізувавши відносно частот вживання слів &lt;em&gt;конусний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;конічний&lt;/em&gt;, маємо 6/59≈0.10 і 65/522≈0.12), &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac8&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%83%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;конусний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; уживається і як «що має форму форму конуса»: &lt;em&gt;конусна яма&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;конусний горбик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;конусна виїмка&lt;/em&gt;).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Висновки&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, воно було б по-Вашому, якби не низький суспільний попит на розрізнення цих значень.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-10T08:07:59.797" LastActivityDate="2020-05-10T08:07:59.797" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6253" PostTypeId="2" ParentId="6243" CreationDate="2020-05-10T10:07:19.650" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Це залежить від того, хто пише — песиміст або оптиміст.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Приклад&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Річки забруднюються через те, що в них викидають сміття&lt;/strong&gt; (між рядків: безнадійне відношення, на це ніяк неможна вплинути. Так було, є і буде)&#xA;другий приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Річки забрудюються тому що в них викидають сміття&lt;/strong&gt; (між рядків: оптимістичне ставлення, з цим треба боротись і можна досягнути успіхів. Так було, є, але треба з цим щось робити)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;З іншого погляду, може висловлювати тривалість ставлення при використанні «через те що», та завершеність дії при використанні «тому що».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Приклад&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Це стається&lt;/strong&gt; (або сталось) &lt;strong&gt;через те що ти ніколи мене не слухаєш.&lt;/strong&gt; (безнадійне ставлення: песимістичне. Тривалість: воно завжди так буде).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Це сталось тому що ти мене не послухав&lt;/strong&gt; (оптимістично: сподівання, що наступний раз послухає пораду. Засудження. Тривалість: це сталось в данному випадку, в інший раз буде інший випадок)&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h2&gt;Висновок:&lt;/h2&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;em&gt;Це замінні сполуки, які використовує автор, щоб забарвити зміст певним відтінком та передати відношення до події, того, що сталось.&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2679" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-10T11:42:58.453" LastActivityDate="2020-05-10T11:42:58.453" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6254" PostTypeId="2" ParentId="2565" CreationDate="2020-05-10T10:25:33.977" Score="1" Body="&lt;p&gt;Залежить від того в якому регіоні живуть, які традиції, які схильності до творення нових слів.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я ось придумав: сокоробка,  сокодавка, давилка, соковачка.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Це велика поблема з підбором слів. Треба не боятись і творити нові. Трохи практики, і все вийде. Дивитись в словники теж треба, це допоможе знайти вже існуюче слово.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Мова — це матеріал, яким треба вміти користуватись.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2679" LastActivityDate="2020-05-10T10:25:33.977" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6255" PostTypeId="2" ParentId="6243" CreationDate="2020-05-10T20:15:29.383" Score="-1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;через те що&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;тому що&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;тому що&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(because)&lt;/em&gt; пояснює причинно-наслідковий зв'язок;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;через те що&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(because of)&lt;/em&gt; називає фактично встановлений зв'язок, з якої саме конкретної причини або обставини відбулись наслідки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&amp;quot;ВЕРХОВНА РАДА ВИЗНАЛА КАРАНТИН ЧЕРЕЗ КОРОНАВІРУС ФОРС-МАЖОРНОЮ ОБСТАВИНОЮ&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Через те, що&lt;/strong&gt; Верховна Рада визнала Карантин форс-мажорною обставиною, міжнародні поставки по укладеним Договорам можуть бути відтерміновані на час дії карантинних заходів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Міжнародні поставки по укладеним Договорам були зірвані &lt;strong&gt;тому, що&lt;/strong&gt; Верховна Рада визнала Карантин форс-мажорною обставиною.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2020-10-24T00:10:14.327" LastActivityDate="2020-10-24T00:10:14.327" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6256" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6257" CreationDate="2020-05-12T08:15:48.140" Score="4" ViewCount="83" Body="&lt;p&gt;Стаття на українській &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B0%D0%B9%D0%B4-%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; подає &amp;quot;Гайд-парк&amp;quot; (друге слово з малої літери). &lt;a href=&quot;https://translate.google.com.ua/?hl=uk&amp;amp;tab=wT#view=home&amp;amp;op=translate&amp;amp;sl=en&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=Hyde%20Park&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Перекладач&lt;/a&gt; Google подає &amp;quot;Гайд-Парк&amp;quot; (друге слово з великої літери).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://pravopys.net/#search=114&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правописі&lt;/a&gt; (параграф 114) написано:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;в) Географічні назви, що складаються з іншомовних елементів —&#xA;повнозначних слів, а також похідні від них прикметники:&#xA;Буе́нос-А́йрес, Думбарто́н-Окс, Ісси́к-Куль, Кзил-Орда́, Нар’я́н-Мар,&#xA;Рі́о-Не́гро, Ула́н-Уде́; буе́нос-а́йреський та ін., але: Алата́у,&#xA;Амудар’я́, Махачкала́, Сирдар’я́, амудар’ї́нський, приамудар’ї́нський;&#xA;амлмаати́нець, кзилорди́нець та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;г) Географічні назви (переважно населених пунктів) з першими складовими&#xA;частинами соль-, спас-, усть- та іншомовними вест-, іст-, нью-, сан-,&#xA;санкт-, сант-, санта-, сен-, сент- і под., а також із кінцевими&#xA;назвотворчими частинами -ривер, -сіті, -сквер, -стрит, -фіорд і&#xA;похідні від них прикметники: Соль-Іле́цьк, Спас-Кле́пики,&#xA;Усть-Каменого́рськ; Вест-І́ндія, Іст-Ло́ндон, Нью-Йо́рк,&#xA;Сан-Сальвадо́р, Санкт-Га́ллен, Сант-Я́го, Са́нта-Кла́ра, Сен-Гота́рд,&#xA;Сент-Луї́с; Фолл-Ри́вер, Атла́нтик-Сі́ті, Са́хо-сквер, Бо́нна-фіо́рд;&#xA;соль-іле́цький, усть-каменого́рський; нью-йо́ркський,&#xA;фолл-ри́верський, атла́нтик-сі́тинський та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але там нічого не сказано про кінцеву назвотворчу частину &amp;quot;-парк&amp;quot;. Заради цікавості подивився, як перекладається Central Park у Нью-Йорку. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%BA_(%D0%9D%D1%8C%D1%8E-%D0%99%D0%BE%D1%80%D0%BA)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; подає &amp;quot;Центральний парк&amp;quot;, без дефісу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То як правильно перекладати Hyde Park?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2020-06-18T08:33:58.333" LastActivityDate="2020-05-12T09:50:40.183" Title="Гайд-парк чи Гайд-Парк у Лондоні?" Tags="|правопис|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6257" PostTypeId="2" ParentId="6256" CreationDate="2020-05-12T09:50:40.183" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://pravopys.net/#search=38&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;правописі 2015&lt;/a&gt; (параграф 38):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Якщо ж складова частина такої назви увійшла в українську мову як загальна родова назва, то вона пишеться з малої літери: &lt;em&gt;Вара́нгер-фіо́рд&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Дю-фіо́рд&lt;/em&gt;. Так само з малої літери пишуться й родові позначення в іншомовних назвах вулиць, майданів, бульварів: &lt;em&gt;Ка́йзер-плац&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Лі́бкнехт-штра́се&lt;/em&gt; (штрасе — вулиця), &lt;em&gt;Трафальга́р-сквер&lt;/em&gt; (сквер — площа), &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Тре́птов-парк&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;Уо́лл-стрит&lt;/em&gt; (стрит — вулиця).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда з &lt;a href=&quot;https://2019.pravopys.net/sections/50/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;правопису 2019&lt;/a&gt; (параграф 50) цей приклад прибрали.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-05-12T09:50:40.183" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6258" PostTypeId="1" CreationDate="2020-05-12T12:46:47.517" Score="5" ViewCount="112" Body="&lt;p&gt;Як правильно перекласти Northeast Brooklyn? Бруклін — це район міста Нью-Йорк. А Northeast — його північно-східна частина.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У правописі 2015 (&lt;a href=&quot;https://pravopys.net/#search=38&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;параграф 38&lt;/a&gt;) сказано:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;7&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Назви сторін світу: за́хід, пі́вдень, пі́вніч, схід, норд-о́ст, півде́нний за́хід — звичайно пишуться з малої літери. Якщо під цими&#xA;  назвами розуміються країни чи народи, тоді вони пишуться з великої&#xA;  літери: Дале́кий Схід, За́хідна Украї́на, краї́ни За́ходу, куро́рти&#xA;  Пі́вдня, наро́ди Пі́вночі, Півде́нне Полі́сся, Півні́чна Букови́на,&#xA;  Схід проки́нувся.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У правописі 2019 (&lt;a href=&quot;https://2019.pravopys.net/sections/50/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;параграф 50&lt;/a&gt;) уточнюється про регіони:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol start=&quot;10&quot;&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Назви сторін світу: за́хід, пі́вдень, пі́вніч, схід, норд-о́ст, півде́нний за́хід — звичайно пишемо з малої букви. Якщо ці назви&#xA;  вживаються на означення країн, народів, регіонів, тоді їх пишемо з&#xA;  великої букви: краї́ни За́ходу, Дале́кий Схід, За́хідна Украї́на,&#xA;  наро́ди Пі́вночі, Півде́нне Полі́сся, Півні́чна Букови́на.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але Northeast Brooklyn — це не є офіційна географічна назва району. Район називається просто Бруклін, а Northeast Brooklyn — лише його північно-східна частина. Так само як південно-західна Троєщина.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;То як усе ж таки правильно: Північно-Східний Бруклін чи північно-східний Бруклін?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastActivityDate="2020-05-13T12:52:31.237" Title="Окраїни районів міста: Північно-Східний Бруклін чи північно-східний Бруклін?" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6259" PostTypeId="2" ParentId="6258" CreationDate="2020-05-12T14:10:53.067" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо коротко, то зазвичай пишуть &lt;em&gt;&lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;хід Європи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;хідна частина Європи&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;&lt;strong&gt;С&lt;/strong&gt;хідна Європа&lt;/em&gt;. Хоча «Східна Європа» — це теж не офіційна назва. І «Далекий Схід», «Західна Україна», «Південне Полісся», «Північна Буковина» (приклади з правопису) — теж не офіційні назви (у деяких випадках це навіть неконкретні назви, тобто означувані території не мають чітких меж). Однак це назви, що з певних причин набули популярності.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тобто я вважаю: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;північний схід Брукліну (Брукліна)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;північно-східна частина Брукліну (Брукліна)&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;Північно-Східний Бруклін&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. S.: Іноді пишуть &lt;em&gt;західна Україна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;східна Європа&lt;/em&gt; тощо, але в десятки (для окремих словосполучень — навіть у сотні) раз рідкіше — я не знаю, вважати це альтернативним варіантом чи помилкою.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;P. P. S.: У &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE_%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BF%D1%83%D1%81_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ГРАК»&lt;/a&gt;-8:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;(Західн|Східн|Північн|Південн).* Укра[йї]н.*&lt;/code&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac8&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=(%D0%97%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D0%A1%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D0%9F%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD|%D0%9F%D1%96%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD).*+%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0[%D0%B9%D1%97]%D0%BD.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;11169&lt;/a&gt;,&lt;br&gt;&#xA;&lt;code&gt;(західн|східн|північн|південн).* Укра[йї]н.*&lt;/code&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac8&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=(%D0%B7%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D1%81%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD|%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD).*+%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0[%D0%B9%D1%97]%D0%BD.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;773&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;(Західн|Східн|Північн|Південн).* [ЕЄ]вроп.*&lt;/code&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac8&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=(%D0%97%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D0%A1%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D0%9F%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD|%D0%9F%D1%96%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD).*+[%D0%95%D0%84]%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;11210&lt;/a&gt;,&lt;br&gt;&#xA;&lt;code&gt;(західн|східн|північн|південн).* [ЕЄ]вроп.*&lt;/code&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac8&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=(%D0%B7%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D1%81%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD|%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD).*+[%D0%95%D0%84]%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%BF.*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;617&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;(Західн|Східн|Північн|Південн).* [А-Я].*&lt;/code&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac8&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=(%D0%97%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D0%A1%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D0%9F%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD|%D0%9F%D1%96%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD).*+[%D0%90-%D0%AF].*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;45284&lt;/a&gt;,&lt;br&gt;&#xA;&lt;code&gt;(західн|східн|північн|південн).* [А-Я].*&lt;/code&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac8&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=(%D0%B7%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D1%81%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD|%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD|%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD).*+[%D0%90-%D0%AF].*&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;6795&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-13T12:52:31.237" LastActivityDate="2020-05-13T12:52:31.237" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6260" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6261" CreationDate="2020-05-12T14:29:27.417" Score="4" ViewCount="166" Body="&lt;p&gt;На екзаменах типу &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/IELTS&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;IELTS&lt;/a&gt; є наступні етапи: Writing, Reading, Speaking, Listening. Я хотів би дізнатись як правильно перекладати назви цих етапів українською.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також ці слова можна розглядати як назви складових мови. Якщо в цьому значенні переклад має бути відмінним від перекладу назв етапів екзамену, то буду вдячний за пояснення відмінностей. &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2203" LastEditorUserId="2203" LastEditDate="2020-05-26T18:05:54.733" LastActivityDate="2020-05-26T18:05:54.733" Title="Як перекладаються Writing, Reading, Speaking, Listening в значенні етапів мовного екзамену або складових мови?" Tags="|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6261" PostTypeId="2" ParentId="6260" CreationDate="2020-05-12T19:51:55.163" Score="2" Body="&lt;p&gt;Частини IELTS це &lt;em&gt;не&lt;/em&gt; Writing, Reading, &lt;em&gt;Spelling&lt;/em&gt;, Listening, а: Listening, Reading, Writing, &lt;strong&gt;Speaking&lt;/strong&gt; - перевірити можна на &lt;a href=&quot;https://takeielts.britishcouncil.org/take-ielts/prepare/courses/free-online-course&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt; британської ради.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Та сама британська рада &lt;a href=&quot;http://www.britishcouncil.org.ua/exam/ielts/which-test/general-training&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перекладає&lt;/a&gt; ці розділи як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;тест складається з чотирьох розділів, це &lt;strong&gt;слухання, читання, письмо&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;говоріння&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є альтернативні переклади від різних аґенцій.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, international language center перекладає ці частини іспиту як &quot;аудіювання, читання, письмова частина, усна мова&quot;; а studway розуміють це як &quot;розмовний модуль (Speaking), модуль зі слухання (Listening), читання (Reading) і письмо (Writing)&quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але &quot;правильним&quot; варіантом, від якого можна відштовхуватися, я би вважав сайт британської ради, адже саме в їхніх приміщеннях проводиться офіційне тестування.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2020-05-12T20:12:18.127" LastActivityDate="2020-05-12T20:12:18.127" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6262" PostTypeId="1" CreationDate="2020-05-13T06:32:20.507" Score="3" ViewCount="109" Body="&lt;p&gt;Звучить, як чоловічий рід, але чи це так?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання натхненне &lt;a href=&quot;http://www.academie-francaise.fr/le-covid-19-ou-la-covid-19&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;публікацією&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%86%D1%83%D0%B7%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%BC%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Французької Академії&lt;/a&gt; з цим запитанням щодо французької мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="51" LastEditorUserId="51" LastEditDate="2020-05-13T10:31:11.603" LastActivityDate="2020-05-13T10:31:11.603" Title="У якому роді узгоджується COVID-19?" Tags="|переклад|запозичені-слова|скорочення|рід|узгодження-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6263" PostTypeId="2" ParentId="6262" CreationDate="2020-05-13T06:32:20.507" Score="-3" Body="&lt;p&gt;У жіночому, адже абревіатура розшифровується &quot;Коронавірусна хвороба 2019&quot; (Coronavirus disease 2019).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="51" LastActivityDate="2020-05-13T06:32:20.507" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6264" PostTypeId="2" ParentId="6262" CreationDate="2020-05-13T09:40:15.913" Score="3" Body="&lt;p&gt;Чоловічого.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Теорія&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іменник &lt;em&gt;ковід&lt;/em&gt; закінчується на твердий приголосний [д], що має м'який відповідник [д']. Такі іменники можуть:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;належати до 2-ї відміни — лише якщо вони чоловічого роду (&lt;em&gt;карбід&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поїзд&lt;/em&gt; тощо);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;бути зовсім невідмінованими — теоретично будь-якого роду (зокрема застосовується до іноземних жіночих імен — &lt;em&gt;Долорес&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Маргарет&lt;/em&gt; тощо).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але українська мова тяжіє до відмінювання іменників. І навіть якщо писати латиницею й не відмінювати, воно буде сприйматися в тому ж роді, що й подібні іменники на &lt;em&gt;-ід&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;h3&gt;Узус&lt;/h3&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;Після цих «інтелектуальних перлів» думаєш: «Можливо &lt;strong&gt;той ковід&lt;/strong&gt; є рятівним вірусом, який вилікує, нарешті, націю від дебілів? Нехай собі ходять, інфікуються». //&lt;a href=&quot;http://www.mukachevo.net/ua/news/view/1112653&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://www.mukachevo.net/ua/news/view/1112653&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;В Пасічній &lt;strong&gt;той ковід&lt;/strong&gt; до дупи. //&lt;a href=&quot;https://starosynjavska-gromada.gov.ua/news/1585151072/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://starosynjavska-gromada.gov.ua/news/1585151072/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чи так вже страшний &lt;strong&gt;той ковід&lt;/strong&gt; і чи потрібен карантин? //&lt;a href=&quot;https://tydyvy.com/video/DylGIVU&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://tydyvy.com/video/DylGIVU&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чи такий страшний &lt;strong&gt;той COVID-19&lt;/strong&gt;? //&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=WBzI9sGWGEA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.youtube.com/watch?v=WBzI9sGWGEA&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Хай &lt;strong&gt;той COVID-19&lt;/strong&gt; тільки спробує — точно поламає свої короназуби об наш оптимізм! //&lt;a href=&quot;https://www.volyn.com.ua/news/151496-lisapetnyi-batalion-dav-lupnia-koronavirusu-samohonom-seksom-chasnykom-tsybuleiu-i-zvisno-humorom-video&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.volyn.com.ua/news/151496-lisapetnyi-batalion-dav-lupnia-koronavirusu-samohonom-seksom-chasnykom-tsybuleiu-i-zvisno-humorom-video&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Навколо більше місяця всі тільки й говорять про &lt;strong&gt;той Covid-19&lt;/strong&gt;, стараються сховатися від нього і вберегтись, а я лише хочу жити далі! //&lt;a href=&quot;https://www.volynnews.com/news/all/ya-tsoho-boiavsia-naybilshe-stan-onkokhvoroho-luchanyna-pohirshyvsia-potribna-vysokodozna-khimiia/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.volynnews.com/news/all/ya-tsoho-boiavsia-naybilshe-stan-onkokhvoroho-luchanyna-pohirshyvsia-potribna-vysokodozna-khimiia/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І, чомусь, нікого не насторожив той факт, що тисячі вчених на усій планеті досліджують &lt;strong&gt;той COVID-19&lt;/strong&gt; як тільки можуть: заморожують його, нагрівають, поміщають в невагомість, на різні предмети тощо. //&lt;a href=&quot;https://novadoba.com.ua/60988-virus-to-ne-lyshe-pro-lyudey-ale-y-pro-tvaryn.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://novadoba.com.ua/60988-virus-to-ne-lyshe-pro-lyudey-ale-y-pro-tvaryn.html&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Це ж скільки треба скинути попів з неба, щоб задобрити &lt;strong&gt;того ковіда&lt;/strong&gt;? //&lt;a href=&quot;https://twitter.com/VTsvil/status/1247953460609388548&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://twitter.com/VTsvil/status/1247953460609388548&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;довго вирощували там ціли [цілі] колонії &lt;strong&gt;того ковіду&lt;/strong&gt;, аж поки вже з-за кордонів не почало до курцистів лунати — шо ж ви там і з ким бабло колотите, з руссо-туристо петровими-бошировими також, і людей заражаєте? //&lt;a href=&quot;https://forum.pravda.com.ua/index.php?topic=1072879.msg23918277#msg23918277&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://forum.pravda.com.ua/index.php?topic=1072879.msg23918277#msg23918277&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Та у нас &lt;strong&gt;того Ковіду&lt;/strong&gt; сотні тисяч. //&lt;a href=&quot;https://forum.pravda.com.ua/index.php?topic=1075184.msg24017589#msg24017589&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://forum.pravda.com.ua/index.php?topic=1075184.msg24017589#msg24017589&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;І будемо мерти, від &lt;strong&gt;того ковіду&lt;/strong&gt;, як мухи від дихлофосу. //&lt;a href=&quot;https://instashowe.com/media-video/B9W2bKjI0av&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://instashowe.com/media-video/B9W2bKjI0av&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Чи те, що ці всі загадкові пневмонії, якими масово хворіють і зараз, не є &lt;strong&gt;тим ковідом&lt;/strong&gt;? //&lt;a href=&quot;https://censor.net.ua/ua/comments/locate/8/3194248/73698724&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://censor.net.ua/ua/comments/locate/8/3194248/73698724&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Оце аби лише паніку сіяти та клікбейт підвищувати, як із &lt;strong&gt;тим ковідом&lt;/strong&gt;, хвахівці… //&lt;a href=&quot;https://www.epravda.com.ua/news/2020/03/10/657895/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.epravda.com.ua/news/2020/03/10/657895/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Мабуть переболів, я &lt;strong&gt;тим ковідом&lt;/strong&gt;. //&lt;a href=&quot;http://www.poetryclub.com.ua/getpoem.php?id=874721&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://www.poetryclub.com.ua/getpoem.php?id=874721&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;…І якби в нас був саме він, то ми б вже перехворіли &lt;strong&gt;тим Ковідом&lt;/strong&gt;. //&lt;a href=&quot;https://bitter-onion.livejournal.com/3220862.html?thread=28868990#t28868990&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://bitter-onion.livejournal.com/3220862.html?thread=28868990#t28868990&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Ото вони за &lt;strong&gt;тим ковідом&lt;/strong&gt; і пруться навмисно, це ж як самим богом дано. //&lt;a href=&quot;https://forum.pravda.com.ua/index.php?topic=1074249.msg23973373#msg23973373&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://forum.pravda.com.ua/index.php?topic=1074249.msg23973373#msg23973373&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;За що &quot;воювати&quot; з &lt;strong&gt;тим ковідом-19&lt;/strong&gt;???? //&lt;a href=&quot;http://cocinalat.gametaz.info/video/WxpnKOyWEvE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://cocinalat.gametaz.info/video/WxpnKOyWEvE&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Так чи інакше &lt;strong&gt;цим ковідом&lt;/strong&gt; ПОВИННІ перрехворіти або бути провакциновані ВСІ. //&lt;a href=&quot;https://rastych.com/index.php?topic=1072328.msg23907445#msg23907445&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://rastych.com/index.php?topic=1072328.msg23907445#msg23907445&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Перестаньте вже замилювати око &lt;strong&gt;тим ковідом&lt;/strong&gt;!!! //&lt;a href=&quot;https://ukcharts.info/what/kn_VkofLqHbe3Iw-vipusk-tsn-16-45-za-4-travna-2020-roku&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ukcharts.info/what/kn_VkofLqHbe3Iw-vipusk-tsn-16-45-za-4-travna-2020-roku&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Що за дурниця, задовбали вже з &lt;strong&gt;тим ковідом&lt;/strong&gt;!!! //&lt;a href=&quot;https://trshow.info/watch/-1NVPVwGLW8/likarka-ludmila-minova-rozpovila-pro-najbil-s-posireni-simptomi-koronavirusu.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://trshow.info/watch/-1NVPVwGLW8/likarka-ludmila-minova-rozpovila-pro-najbil-s-posireni-simptomi-koronavirusu.html&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Щоб ви всі захворіли &lt;strong&gt;тим ковідом&lt;/strong&gt;!!! //&lt;a href=&quot;https://th-cam.com/video/H8tVj3V4zJ8/s-ogodni-verhovna-rada-golosuvatime-za-stvorenna-fondu-borot-bi-z-koronavirusom-prame-vklucenna.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://th-cam.com/video/H8tVj3V4zJ8/s-ogodni-verhovna-rada-golosuvatime-za-stvorenna-fondu-borot-bi-z-koronavirusom-prame-vklucenna.html&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;А ще крім «той ковід» можна пошукати «ваш ковід», «небезпечний ковід» й інші словосполучення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-13T09:47:26.497" LastActivityDate="2020-05-13T09:47:26.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6265" PostTypeId="1" CreationDate="2020-05-13T09:58:49.253" Score="2" ViewCount="117" Body="&lt;p&gt;Як перекладати абревіатури вже &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/6072/51&quot;&gt;спитали&lt;/a&gt;, але як їх узгоджувати? &lt;strong&gt;Чи є загальні правила, за якими визначається рід абревіатури у реченні?&lt;/strong&gt; Мабуть, для іншомовних це залежить від способу перекладу, але як?&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Питання виникло у процесі обговорення &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/6262/51&quot;&gt;узгодження COVID-19&lt;/a&gt;, це питання для обговорення загальних правил на противагу конкретному випадку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="51" LastEditorUserId="51" LastEditDate="2020-05-13T10:23:00.377" LastActivityDate="2020-05-13T10:23:00.377" Title="У якому роді узгоджуються абревіатури?" Tags="|скорочення|рід|узгодження-слів|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6266" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6268" CreationDate="2020-05-18T11:51:37.763" Score="8" ViewCount="348" Body="&lt;p&gt;I'm trying to understand what this word means: Голубамголовивідкушувальне (heard it on a Toronto Talk Show) and how many syllables it has. It's the longest word I have ever seen. I've looked around for other posts related to syllable counting and did not come across anything relevant. Thank you for your help!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2499" LastActivityDate="2022-08-21T11:16:18.600" Title="How to figure out how many syllables Голубамголовивідкушувальне has" Tags="|вживання-слів|non-native-speaker|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6268" PostTypeId="2" ParentId="6266" CreationDate="2020-05-23T10:17:17.790" Score="13" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;What's this&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;It seems that this is a &lt;a href=&quot;//grammarly.com/blog/open-and-closed-compound-words&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;closed compound word&lt;/a&gt;, which appears to be a &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Neologism&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;neologism&lt;/a&gt; with which hosts of this show came up on the fly.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;This kind of words (Ukr. — &lt;em&gt;голофрастичне утворення/конструкція&lt;/em&gt;) is created by &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Lexicalization&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;lexicalization&lt;/a&gt; of &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Syntax#Syntactic_terms&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;syntactic terms&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Notes&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Source: &lt;a href=&quot;//ela.kpi.ua/bitstream/123456789/8061/1/Zazymko.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвірні особливості неологізмів у сучасній постмодерністській прозі&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;It is worth noting that any Ukrainian speaker will understand this kind of word whatsoever because essentially this is just several words combined in one but it appears that this is something non-natives have trouble with.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here some examples from the source hereabove (in bold):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;…гра називається: &lt;strong&gt;Мені-зимно-притулись-до-мене-поміцніше&lt;/strong&gt; (Л. Дереш);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Незнаюнезнаюнезнаю&lt;/strong&gt; (Л. Денисенко);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ГосподийдудотебетвояДарцяБорхес&lt;/strong&gt; (Л. Дереш);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr&gt;&#xA;&lt;p&gt;Unlikely in the real life, though it's still possible, people might just combine words into one, effectively creating new words, which existence and applicability more likely than not are limited to the context of the ongoing conversation (but this kind of word composition is likely to be encountered in the postmodern fiction books to some degree as outlined above).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;This is the case in your scenario.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Break down and meaning&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The original word conforms to the characteristics of an adjective.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Let's outline the words, which form &lt;em&gt;Голубамголовивідкушувальне&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Голубам &lt;strong&gt;|&lt;/strong&gt; голови &lt;strong&gt;|&lt;/strong&gt; відкушувальне&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;There are three words:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Голубам&lt;/em&gt; — the word meaning &lt;em&gt;pigeon&lt;/em&gt; in the dative plural,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;голови&lt;/em&gt; — the word meaning &lt;em&gt;head&lt;/em&gt; in the accusative plural,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;відкушувальне&lt;/em&gt; — the word meaning &lt;em&gt;bite off&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;відкушувати&lt;/em&gt;, which undergone word inflection and appears as an adjective in nominative/accusative (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;for the word of neuter gender as this one, the nominative, and accusative cases match each other&lt;/a&gt;) singular.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;If we were to change the word order to (subject is not specified):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;відкушувальне голубам голови&lt;/em&gt;: verb &lt;em&gt;відкушувальне&lt;/em&gt;(in the form of adjective participle)-indirect-object(&lt;em&gt;голубам&lt;/em&gt;)-plus-direct-object(&lt;em&gt;голови&lt;/em&gt;)-predicate&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;відкушувальне голови голубам&lt;/em&gt;: verb &lt;em&gt;відкушувальне&lt;/em&gt;(in the form of adjective participle)-indirect-object(&lt;em&gt;голови&lt;/em&gt;)-plus-direct-object(&lt;em&gt;голубам&lt;/em&gt;)-predicate&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;The meaning becomes rather apparent — something that bites off pigeons' heads.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Syllables&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In Ukrainian, a vowel is a central unit of a syllable meaning a word has the same amount of syllables as there are vowels (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)#%D0%A1%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BA%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0_%D1%81%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D1%83_2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;source&lt;/a&gt;). There are 11 vowels therefore 11 syllables (vowels in &lt;strong&gt;bold&lt;/strong&gt;, the word split into syllables)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;г&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;-л&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;-б&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;м-г&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;-л&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;-в&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;-в&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;д-к&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;-ш&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;-в&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;-льн&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2022-08-21T11:16:18.600" LastActivityDate="2022-08-21T11:16:18.600" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6269" PostTypeId="2" ParentId="2853" CreationDate="2020-05-26T11:42:36.693" Score="2" Body="&lt;p&gt;Переглянувши багато прикладів вживання &quot;Rule of a thumb&quot; в &lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/rule-of-thumb&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англійських&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://www.dictionary.com/browse/rule-of-thumb?s=t&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словниках&lt;/a&gt; мені спало на думку що у більшості випадків для перекладу достатньо слова &quot;&lt;a href=&quot;https://onlinecorrector.com.ua/uk/%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%B0%D0%B9-%D0%B7%D0%B4%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%88%D0%BE%D0%B3%D0%BE-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B0%D0%B6%D0%BD%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зазвичай&lt;/a&gt;&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;A good rule of thumb is that a broker must generate sales of ten times his salary.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;As a rule of thumb, a cup of filter coffee contains about 80mg of caffeine.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;The general rule of thumb is that most pilots fly solo for an hour.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;When playing baseball, a good rule of thumb is to put your best hitter fourth in the batting order.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ці фрази можна перекласти як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зазвичай брокер має продавати в 10 разів більше своєї зарплати.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зазвичай у чашці кави міститься 80 мг кофеїну.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зазвичай більшість пілотів літають самостійно протягом години.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Під час гри у бейсбол зазвичай краще ставити кращого гравця першим у черзі на відбивання.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але є фрази де &quot;зазвичай&quot; не підходить. Це речення подається як приклад у якому протиставляєтся дія з практичного досвіду та точні критерії (&quot;A rough and useful principle or method, based on experience rather than precisely accurate measures.&quot;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;His work with the youth group is largely by rule of thumb.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Що можна перекласти як:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У своїй роботі з молодіжною групою він у першу чергу керується власним досвідом.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Ще приклади, де Rule of thumb виступає як певне правило:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;He understood the principles of piano construction, and was, therefore, no rule-of-thumb man.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Rule-of-thumb can never again overcome the rules of averages, of percentages or of economic laws.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;All the power of his intelligence, all the rule-of-thumb derived from his practice, is devoted to this alone.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Folks got to know, by a sort of rule-of-thumb, truths which scientifically they were unable to learn.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Приблизний переклад:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він зрозумів принципи побудови піаніно і був, таким чином, не кустарем.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Власний досвід ніколи не зможе перемогти правила засновані на середніх значеннях, відсотках та на економічних законах.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Усю силу свого розуму, весь досвід, що він отримав зі своєї практики - все це він присвячує лише одній справі*.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Люди мають зрозуміти, з певного практичного досвіду, ті істини, які вони не змогли вивчити за допомогою науки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;* у більш ширшому &lt;a href=&quot;https://www.gutenberg.org/files/29184/29184-h/29184-h.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;контексті&lt;/a&gt; зрозуміло що йдеться про майстра, який випалює кераміку у печі, все життя займається тільки цим, і всю свою майстерність використовує щоб отримати правильні кольори глазурі.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2020-06-04T09:36:18.917" LastActivityDate="2020-06-04T09:36:18.917" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6270" PostTypeId="2" ParentId="1420" CreationDate="2020-05-27T07:27:26.407" Score="1" Body="&lt;p&gt;Віктор Шапар, «Сучасний тлумачний психологічний словник: близько 2500 термінів», с. 296:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОПИТУВАЛЬНИК&lt;/strong&gt; — методики,  що  розробляють  питання,  на  які  клієнтові  слід  відповісти,  або  ж  твердження,  з  якими  він  повинен  погодитися  або  не погодитися.  Розрізняються  такі  типи  опитувальників:  1)  відкриті;  2)  закриті;  3)  анкетні;  4)  особистісні.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ОПИТУВАЛЬНИК АНКЕТНИЙ (опитувальник-анкета) — &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ОПИТУВАЛЬНИК ВІДКРИТИЙ (опитувальник типу відкри­того) — &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ОПИТУВАЛЬНИК ЗАКРИТИЙ (опитувальник типу закри­того) — &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ОПИТУВАЛЬНИК ОСОБИСТІСНИЙ — &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ОПИТУВАЛЬНИК ОСОБИСТІСНИЙ БАГАТОФАЗНИЙ МІННЕСОТСЬКИЙ (ММРІ) — &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ОПИТУВАЛЬНИК ОСОБИСТІСНОЇ ОРІЄНТАЦІЇ (Personal Orientation Inventory, POI) — &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ОПИТУВАЛЬНИК РИС ОСОБИСТОСТІ — &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;ОПИТУВАЛЬНИК ТИПОЛОГІЧНИЙ — &amp;lt;…&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/?page=1328&amp;amp;wordid=216641&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» у 20 томах&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;КЛАСТЕРУВА́ТИ &amp;lt;…&gt; Науковці кластерували дані &lt;strong&gt;опитувальника&lt;/strong&gt; щодо дитячої грамотності (з наук. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=1239&amp;amp;page=52&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» у 20 томах&lt;/a&gt; має:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;АНКЕ́ТА&lt;/strong&gt;, и, ж. Опитний лист для запису в ньому певних відомостей. Дехто з наших літературознавців і критиків звертався до мене з листами і з анкетами, прохаючи в мене відповіді на різні питання про моє життя, працю і про інше (С. Васильченко); Комісар читав анкету. Вона була коротка і ясна, як і саме життя Андрія Голуба (В. Кучер); * Образно. Працювать, працювать, безумовно! Кожній хвилі нема ж вороття! Ні! Я зовсім іще не заповнив золотої анкети життя (В. Сосюра).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-05-27T07:27:26.407" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6271" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6694" CreationDate="2020-05-27T12:09:47.180" Score="9" ViewCount="278" Body="&lt;p&gt;I have read in &quot;Ukrainian - A Comprehensive Grammar&quot; by S. M. Pugh and I. Press that some Ukrainian inanimate nouns, such as лист, can optionally take singular-accusative in -а, i.e. they are treated gramatically as animate nouns. In this question I'll call this feature 'facultative animacy'.&#xA;I would like to know how common facultative animacy is: are there a lot of nouns such as лист? Do such nouns belong to specific classes with common meanings? What is the perceived stylistic difference (if any) of facultative animacy?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2308" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-06-03T20:12:46.750" LastActivityDate="2022-06-03T20:12:46.750" Title="Іван написав листа/лист -- facultative animacy in Ukrainian" Tags="|граматика|non-native-speaker|accusative-case|facultative-animacy|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6272" PostTypeId="2" ParentId="5748" CreationDate="2020-05-27T14:16:57.030" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дошка досягнень&lt;/strong&gt;, як один з варіантів дошки пошани, але такий що показує певний рейтинг(досягнення).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2696" LastActivityDate="2020-05-27T14:16:57.030" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6273" PostTypeId="1" CreationDate="2020-05-27T14:49:05.733" Score="6" ViewCount="227" Body="&lt;p&gt;Вже певний час не можу для себе винайти відповідь, як саме перекласти для використання, як в &lt;em&gt;програмному забезпеченні для навігації&lt;/em&gt;, так і для повсякденного використання термін &lt;strong&gt;Point of Interest&lt;/strong&gt; та його скорочення &lt;strong&gt;POI&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цим терміном визначають певні об'єкти, що можуть зацікавити користувача на місцевості. Це можуть бути як магазини, лікарні, будь-які установи так і об'єкти інфраструктури - пожежні гідранти, поштові скрині й таке інше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Туристичні довідники та каталоги можуть містити описи цікавих місць та розваг, на які варто звернути увагу – це також Point of Interest.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Поруч з цим також часто можна зустріти інший споріднений термін &lt;strong&gt;Area of Interest, AOI&lt;/strong&gt; – територія що може цікавити як сама по собі, так і місце де знаходяться інші POI.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2696" LastEditorUserId="2696" LastEditDate="2020-07-13T14:16:28.840" LastActivityDate="2020-07-13T14:16:28.840" Title="POI, Point of Interest - український відповідник" Tags="|переклад|from-english|терміни|іншомовні-слова|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6274" PostTypeId="1" CreationDate="2020-05-28T12:26:07.670" Score="2" ViewCount="254" Body="&lt;p&gt;Яке походження слова &quot;нестелепний&quot;? &lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2698" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-28T14:20:28.697" LastActivityDate="2020-10-25T16:03:50.430" Title="Яке походження слова &quot;нестелепна&quot;?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6275" PostTypeId="2" ParentId="6274" CreationDate="2020-05-28T14:20:07.147" Score="1" Body="&lt;p&gt;Прикметник &lt;em&gt;нестеле́пний&lt;/em&gt; я наразі не бачу в жодному словнику. Але де-факто він уживається (зокрема згадується в &lt;a href=&quot;https://movoznavstvo.org.ua/index.php?option=com_attachments&amp;amp;task=download&amp;amp;id=440&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Д.&amp;nbsp;X.&amp;nbsp;Баранник, «Народнорозмовний складник лексичної та фразеологічної систем національної мови (на захист розмовного стилю)»&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Припускаю, що він походить від іменника &lt;em&gt;нестеле́па&lt;/em&gt;, який уже фіксується частіше, зокрема &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/32843-nestelepa.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в Грінченка&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BF%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в інших&lt;/a&gt; і в &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словниках України online» від УМІФ&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Походження цього іменника «Етимологічний словник української мови» в 7 томах пояснює &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BD%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;так&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;очевидно, результат контамінації форм розтеле́па і недоте́па «тс.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-05-28T14:20:07.147" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6276" PostTypeId="2" ParentId="6273" CreationDate="2020-05-29T12:01:50.633" Score="4" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/interes&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тлумачному словнику&lt;/a&gt; можна побачити що слово &quot;інтерес&quot; має досить широке значення (цікавий приклад до третього значення, що пов'яюзує інтерес і кав'ярню): &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;ol&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Увага до кого-, чого-небудь, зацікавлення кимось, чимось.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Вага, значення.&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перев. мн. Те, що найбільше цікавить кого-небудь, що становить зміст чиїхось думок і турбот; прагнення, потреби. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Кав'ярня&lt;/strong&gt; була серцем села, куди збігались усі інтереси людності (Михайло Коцюбинський)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;перев. мн. Те, що йде на користь кому-, чому-небудь, відповідає чиїмсь прагненням, потребам. &lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Тому, як на мене, слово &quot;інтерес&quot; у своїх різних значеннях може бути використане і до &quot;цікавого місця&quot; як туристичного об'єкту, і до &quot;корисного&quot; як автозаправка. Тому &quot;точка інтересу&quot; має право на існування.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Пошуки прикладів використання дають декілька областей знань, де використовують термін &quot;точка інтересу&quot; - навігація, туризм, комп'ютерний зір:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Туризм - сайт &lt;a href=&quot;https://khersondaily.com/news/hersonschina---tochka-interesu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&quot;Херсон Daily&quot;&lt;/a&gt;: &quot;завершується робота щодо розробки збірки вело та пішохідних туристичних маршрутів Херсонщиною «Херсонщина – &lt;strong&gt;точка інтересу&lt;/strong&gt;»&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Навігація - &lt;a href=&quot;https://www.lexus.ua/multimedia/onboarding/cy17/search-for-a-poi-point-of-interest&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайт Lexus&lt;/a&gt;, інструкція з користування навігатором: &quot;Щоб знайти &lt;strong&gt;точки інтересу&lt;/strong&gt; (ТІ), перейдіть в головне меню, натиснувши кнопку [МЕНЮ]. Перейдіть в [Місце призначення] та оберіть [Пошук]&quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Комп'ютерний зір - &lt;a href=&quot;http://cad.kpi.ua/attachments/043_2017_07_br.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наукова стаття&lt;/a&gt; &quot;Виявлення &lt;strong&gt;точок iнтересу&lt;/strong&gt; методом iнтегральних проекцiй&quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Комп'ютерний зір - &lt;a href=&quot;https://conferences.vntu.edu.ua/index.php/mn/mn2019/paper/viewFile/8079/6764&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наукова стаття&lt;/a&gt; &quot;Виділення рухомих об'єктів цифрових зображень шляхом пошуку &lt;strong&gt;точок інтересу&lt;/strong&gt;&quot;: &quot;&lt;strong&gt;Точка інтересу&lt;/strong&gt; – така точка сцени, зображення околу якої можна відрізнити від зображень околів всіх інших точок сцени. Важливою властивістю точки інтересу об’єкта є її інваріантність до змін освітленості або точки спостереження камери.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastActivityDate="2020-05-29T12:01:50.633" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6277" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6319" CreationDate="2020-05-29T14:54:49.933" Score="5" ViewCount="541" Body="&lt;p&gt;Я виріс в Канаді в переважно Російськомовній сім‘ї і тільки недавно почав серйозно вчити рідну мову. &lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Є кілька правил в літературній мові, яких рідко чую в звичайних розмовах: вимовлення літери «Щ» як два окремі звуки і особливо правило вимовлення літери «В» в деяких випадках як у нескладове (ў), яке я тільки чую в західних говорах і старих записах як наприклад: &lt;a href=&quot;https://youtu.be/DGArUxiSFBc&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://youtu.be/DGArUxiSFBc&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я помічаю, що часто люди тільки вимовляють цей звук на кінці слів і лише в деяких словах як наприклад «вовк».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Я розумію, що існують багато діалектів в Україні, але мені цікаво, чи є вагома причина таких і подібних правил дотримуватись у повсякденному мовленні? Чи краще так для мене вимовляти чи залишити такі нюанси для журналістів та інших.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Іще, хтось може будь ласка мені пояснити, у яких випадках вимовляти у нескладове? Принципи я знаю, але не завжди впевнений: «під впливом».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чи вимовляється перша літера другого слова як у нескладове? Здається мені що після приголосного в кінці попереднього слова важко вимовляти тут «в» більш як «у».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2700" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-29T17:23:40.257" LastActivityDate="2024-02-22T23:45:59.810" Title="Чи варто вживати літературну вимову? (Звук «ШЧ» та нескладове «У»)" Tags="|фонетика|" AnswerCount="3" CommentCount="17" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6278" PostTypeId="2" ParentId="3793" CreationDate="2020-05-30T11:29:26.210" Score="1" Body="&lt;p&gt;&quot;Великий тлумачний словник сучасної української мови&quot;, Київ, 2001 (див. &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/pdfjs/web/viewer.html?file=/E_LIB/PDF/ukr0000728_14.pdf#page=5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Україніка»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.lingvolive.com/en-us/translate/uk-uk/%D1%87%D0%B2%D0%B8%D1%80%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ABBYY Lingvo Live»&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/93/53415/1016347.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словопедія»&lt;/a&gt;) містить &quot;чвиря&quot; як діалектизм:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;strong&gt;чви́ря&lt;/strong&gt;, -і, &lt;em&gt;ж[іночий рід]&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;діал[ектне слово]&lt;/em&gt;. Негода.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2701" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-05-31T17:10:34.843" LastActivityDate="2020-05-31T17:10:34.843" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6279" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6280" CreationDate="2020-06-02T14:56:09.053" Score="2" ViewCount="142" Body="&lt;p&gt;Матрац як чоловічій рід, може відмінюватися як (він), чи тільки як (це)? (Він)- дана форма застосовується до живих та не живих предметів? &#xA;Тобто чи правильно буде запитати  &quot;Він без пружин&quot; чи &quot;Воно без пружин?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1746" LastEditorUserId="1746" LastEditDate="2020-06-17T16:04:35.180" LastActivityDate="2020-06-17T16:04:35.180" Title="Матрац: це або він?" Tags="|займенники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6280" PostTypeId="2" ParentId="6279" CreationDate="2020-06-02T15:54:58.280" Score="5" Body="&lt;p&gt;Слово «&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=50141&amp;amp;page=1583&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;матра́ц&lt;/a&gt;» (до речі, за словниками це слово пишеться саме так, хоча варіант «матра́с» теж іноді вживається) в українській мові &lt;strong&gt;чоловічого роду&lt;/strong&gt;. В українській мові іменники на позначення неживих предметів часто бувають чоловічого чи жіночого роду — тут немає нічого дивного.&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно: «м&lt;em&gt;ій&lt;/em&gt; матрац», «нов&lt;em&gt;ий&lt;/em&gt; матрац», «матрац лежа&lt;em&gt;в&lt;/em&gt;», «ц&lt;em&gt;ей&lt;/em&gt; матрац», «т&lt;em&gt;ой&lt;/em&gt; матрац», «в&lt;em&gt;ін&lt;/em&gt; без пружин».&lt;br&gt;&#xA;А не: «м&lt;em&gt;оє&lt;/em&gt; матрац», «нов&lt;em&gt;е&lt;/em&gt; матрац», «матрац лежа&lt;em&gt;ло&lt;/em&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Утім:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Не заборонено вживати слово «матрац» зі словами «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ce&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;це&lt;/a&gt;» і «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/to&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;то&lt;/a&gt;» — просто вони тоді виконуватимуть іншу функцію. Наприклад: «це — мій новий матрац», «пружинний матрац — це матрац, що містить пружини» тощо. Рід іменника тут не завада, &lt;strong&gt;частки&lt;/strong&gt; «це» і «то» можна вживати з іменниками будь-яких родів (наприклад, «це — моя наречена», «оптимістка — це жінка, яка, перебуваючи між двома неприємностями, завжди загадує бажання»).&lt;/p&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;До матраца &lt;strong&gt;іноді&lt;/strong&gt; можна застосувати й займенник «&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=15848&amp;amp;page=525&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;воно́&lt;/a&gt;». Передумови тут такі:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Воно» в розмовному стилі можуть застосовувати заміть «він» чи «вона», особливо з нотками зневаги чи пестливості. Наприклад (про людину): «Втомилося воно… То, може, хай іде до біса, якщо таке кволе?» Відповідно, можна уявити, як покупець у крамниці питає консультанта про певний матрац сумнівного вигляду: «Воно точно хоча б один рік мені послугує? Не доведеться його вже через місяць виносити на смітник?»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Воно», загалом, — нейтральний займенник на позначення предмету невизначеного роду. Припустімо, якщо Ви ще не вирішили, як назвати предмент, що перед Вами (наприклад, «матрац» чи «перина» чи якось ще), чи забули, як він називається, Вам просто доведеться назвати його «воно».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-06-02T15:54:58.280" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6282" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6283" CreationDate="2020-06-09T12:36:55.490" Score="5" ViewCount="164" Body="&lt;p&gt;Іван Світличний, &quot;Випадковий сонет&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;І все ж я, випаденець, під замком&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Сиджу собі, некондиційний виплід,&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;Складаю іспит на &lt;strong&gt;циганський випіт&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;p&gt;(Колись би вже….. корова язиком).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;У СУМ-11 є визначення слова &quot;випіт&quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;ВИ́ПІТ, поту, чол., мед. Рідина, що збирається в тканинах і порожнинах тіла людини і тварини при запальних ураженнях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Але вислову &quot;циганський випіт&quot; я знайти не можу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2021-03-20T13:17:25.963" Title="Що таке циганський випіт?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6283" PostTypeId="2" ParentId="6282" CreationDate="2020-06-09T18:14:38.213" Score="3" Body="&lt;p&gt;На мою думку, це те саме, що &lt;em&gt;циганський піт&lt;/em&gt;. &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53414/362213.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;  &lt;p&gt;&lt;em&gt;цига́нський (холо́дний) піт пройма́є (охо́плює, пробира́є і т. ін.) / пройня́в (охопи́в, пробра́в і т. ін.)&lt;/em&gt; кого і без додатка. Хто-небудь дрижить від нервового збудження, страху, холоду і т. ін.; когось лихоманить.&lt;/p&gt;&#xA;  &#xA;  &lt;ul&gt;&#xA;  &lt;li&gt;— Зосю, циганський піт не проймає тебе? — гукають подруги (М. Стельмах);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Холодний піт його пройма, Затіпавсь весь плечима, Що хоче пити... сил нема… Мана перед очима (П. Грабовський);&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;li&gt;Танцює без чобіт (Роман), умився так умився! Оце пробрав циганський піт, оце протверезився! (П. Дорошко).&lt;/li&gt;&#xA;  &lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;Чому автор використав слово &lt;em&gt;випіт&lt;/em&gt;? Ну, напевно, для співзвучності до слів &lt;em&gt;випадок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;випаденець&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;виплід&lt;/em&gt; та інших, що починаються на &lt;code&gt;вип-&lt;/code&gt; і створюють лексичну основу вірша.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2020-06-09T18:43:56.820" LastActivityDate="2020-06-09T18:43:56.820" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6284" PostTypeId="2" ParentId="3739" CreationDate="2020-06-13T05:29:39.600" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як щодо ах? Ах-ефект асоціюється в мене з чимось ах яким чудовим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Овва&amp;quot; було б непоганим еквівалентом, якби так люди в наш час висловлювалися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2720" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-06-22T15:14:55.673" LastActivityDate="2020-06-22T15:14:55.673" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6286" PostTypeId="2" ParentId="852" CreationDate="2020-06-23T10:57:20.967" Score="0" Body="&lt;p&gt;Wrong wrong and wrong! Almost all the answers here are wrong.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Kyiv is a shortened form of the correct one - Kyyiv. The 'k' sounds the same as in English. The 'y' isn't the correct one, but the closest one, the sound is a bit similar to 'y' in 'weekly' but leans a bit less towards 'i/ee' than in English. The i is a bit harder because there are 2 similar letters in Ukrainian - 'i' that is an actual 'i' and sounds like like 'i' in 'is' and 'ї' that is a bit more tricky and consists of 2 letters and is pronounced like 'yi' in 'yin', but due to there already being one 'y' before that, it's been shortened to only 'i' (which still shouldn't affect the pronunciation). And 'v' is just like 'v' in 'victory'. There's no 'e' in any way in the name, it came from Russian which is NOT native to Ukrainians.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The only difficult part in 'Kharkiv' is the 'kh' which doesn't have the direct representation in the English alphabet, but the closest would be 'h' like in 'hall'. The 'o' part is the same as 'e' in Kyiv.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Lviv doesn't 100% represent the spoken name. There is another letter between 'l' and 'v' which does not have any kind of direct representation in English. The closest sound (yes, not a letter, but only sound) you might get is the sound that you get after 'n' but before you transfer to the 'ew' part in the word 'new'. It'd be the most proper to write it as L'viv (but it wouldn't make much sense in English anyway). The 'o' part is the same as in Kharkiv.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2727" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2020-06-29T20:28:08.977" LastActivityDate="2020-06-29T20:28:08.977" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6287" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6288" CreationDate="2020-06-29T16:13:18.633" Score="3" ViewCount="6301" Body="&lt;p&gt;В російській мові є слово «закат». В українській використовують «захід сонця». Чи є відповідник, який буде синонімом і складатися всього з одного слова?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо такого немає, то чи було б важливо створити таке слово, для того щоб розвивати мову?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastActivityDate="2024-01-05T21:53:11.813" Title="Чи можна в українській мові сказати одним словом «захід сонця», так як в російській «закат»?" Tags="|словосполучення|словотворення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6288" PostTypeId="2" ParentId="6287" CreationDate="2020-06-29T18:20:03.287" Score="7" Body="&lt;p&gt;Прямим відповідником російському &lt;em&gt;закат&lt;/em&gt; є &lt;em&gt;&lt;strong&gt;за́хід&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Проблема в тому, що це слово має багато значень: це не лише природне явище чи частина доби, а й сторона світу та просто дія/засіб (як у «запобіжні заходи»). Утім, якщо контекст очевидний, то пояснювати «…сонця» необов'язково.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також рос. «на закате» можна сказати одним словом &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=53479&amp;amp;page=1705&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;навза́ходи/навза́ході&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=220298&amp;amp;page=1726&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;надза́ходи/надза́ході&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (оскільки щодо сторони світу й дій/засобів цей прислівник не вживається, то пояснення «…сонця» тут точно необов'язкове, хоча теж можливе).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також можна сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=37916&amp;amp;page=1186&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;[вечі́рня] зоря́&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/smerkannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;смерка́ння&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Останнє запитання залишу без відповіді, бо недостатньо компетентний, щоб на нього відповідати.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-06-29T18:20:03.287" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6289" PostTypeId="1" CreationDate="2020-06-29T21:30:23.950" Score="2" ViewCount="96" Body="&lt;p&gt;Перекладаємо Organizational Enabler в рамках проєкту &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/PMBOK&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;PMBOK&lt;/a&gt; та PM ISO українською&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наразі є варіанти &amp;quot;Організаційні фактори&amp;quot; або &amp;quot;Організаційні чинники&amp;quot;, але, здається, жоден з них не передає змісту терміна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Подивитися оригинальний текст можна &lt;a href=&quot;https://www.pmi.org/learning/library/organizational-enablers-projectbased-organizations-8974&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.pmi.org/pmbok-guide-standards/lexicon&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; (потрібна реєстрація) i &lt;a href=&quot;https://www.pmi.org/pmbok-guide-standards/foundational/pmbok&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; (потрібно платне членство).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачення з іншого джерела:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.ventureline.com/accounting-glossary/O/organizational-enablers-definition/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ORGANIZATIONAL ENABLERS&lt;/a&gt; are the skills and knowledge, the tools and resources, and the culture of the organization that will enable it to achieve strategy.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Спроба перекладу від &lt;a href=&quot;/u/9&quot;&gt;Yola&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;/u/4&quot;&gt;Sasha&lt;/a&gt;:&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;ORGANIZATIONAL ENABLERS — це вміння і знання, інструменти і ресурси, а також культура організації, що уможливлюють (роблять можливими) виконання її стратегії.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2732" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-06-30T08:55:33.347" LastActivityDate="2020-07-06T15:45:04.347" Title="Як правильно перекласти Organizational Enabler?" Tags="|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6290" PostTypeId="2" ParentId="6289" CreationDate="2020-06-29T22:40:47.250" Score="1" Body="&lt;p&gt;Можна перекласти дослівно - &lt;strong&gt;організаційні уможливлювачі.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось кілька прикладів вживання слова &lt;em&gt;уможливлювач&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Адміністрація як надавач послуг, &lt;em&gt;уможливлювач&lt;/em&gt; та добрий приклад культури підприємництва.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вони вчаться страхові, великому &lt;em&gt;уможливлювачу&lt;/em&gt; згубних традицій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вчитель — ​головний &lt;em&gt;уможливлювач&lt;/em&gt; усіх реформ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-06-29T22:40:47.250" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6291" PostTypeId="1" CreationDate="2020-06-30T12:41:22.970" Score="3" ViewCount="99" Body="&lt;p&gt;Для позначення певних типів зачіски застосовується як іменник &amp;quot;укладання&amp;quot;. Шукаю кращий відповідник. Прошу допомоги.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-06-30T14:02:48.583" LastActivityDate="2020-06-30T17:24:07.017" Title="Укладка (іменник)" Tags="|синоніми|іменники|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6292" PostTypeId="1" CreationDate="2020-06-30T13:57:42.790" Score="5" ViewCount="1819" Body="&lt;p&gt;Шановні, чи не міг би хтось пояснити (чи порадити, до кого треба звернутися) теперішнє правило чергування І — Й?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У §12.3 попереднього «Правопису» було сказано, що «Чергування &lt;strong&gt;І — Й&lt;/strong&gt; не буває… в) після паузи: *Щось такеє бачить око, &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; серце жде чогось (Шевченко)*».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Натомість у «Правописі 2019» читаємо: «§24.1. Щоб уникнути збігу букв, що позначають важкі для вимови приголосні звуки, та для досягнення милозвучності, на письмі вживаємо І в таких позиціях… 2) після паузи, що на письмі позначена крапкою, комою, крапкою з комою, двокрапкою, крапками, перед словом або складом, які починає буква, що передає ПРИГОЛОСНИЙ звук: &lt;em&gt;Нема вже тієї хатини. &lt;strong&gt;І&lt;/strong&gt; я в сивині, як у сні (Д. Павличко); Він, &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;мовірно, нічого не зробить&lt;/em&gt;; 3) на початку речення».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи означає це, що тепер після паузи, що на письмі позначена комою, крапкою з комою, двокрапкою, крапками, перед словом або складом, які починає буква, що передає ГОЛОСНИЙ звук, треба писати Й?&lt;br /&gt;&#xA;(Наприклад: &lt;em&gt;Минув рік, &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; ось&lt;/em&gt;… Але: &lt;em&gt;Минув рік. &lt;strong&gt;I&lt;/strong&gt; ось&lt;/em&gt;…)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2733" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-06-30T14:01:45.287" LastActivityDate="2020-07-05T10:06:53.113" Title="Про нове правило чергування І — Й" Tags="|правопис|чергування|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6293" PostTypeId="2" ParentId="6292" CreationDate="2020-06-30T15:37:12.580" Score="2" Body="&lt;p&gt;Основні настанови щодо написання «і» та «й» у правописах 2015 та 2019 однакові:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис 2015&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 12. Чергування І — Й&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сполучник і та початковий ненаголошений і в ряді випадків чергуються з и у тих же позиціях, що й у — в.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1. І вживається, щоб уникнути збігу приголосних, важких для вимови:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а) після приголосного або паузи, що на письмі позначається крапкою, комою, крапкою з комою, двокрапкою, крапками, перед словами з початковим приголосним звуком: Нема вже тієї хатини. І я в сивині, як у сні (Павличко); Вірю в пам’ять і серце людське (Б. Олійник);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;б) на початку речення: І долом геть собі село Понад водою простяглось (Шевченко); І приковують [гори] до себе очі, і ваблять у свою далечінь імлисту (Коцюбинський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;2. Й уживається, щоб уникнути збігу голосних:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а) між голосними: У садку співали Ольга й Андрій; Оце й уся врода (Панас Мирний); Квітли вишні й одцвітали (Малицький);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;б) після голосного перед приголосним: Навчає баєчка великого й малого (Глібов); На траві й квітках росинки, шелестіння й гомін гілки, щебетання й пісня пташки (Щоголів).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=18&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис 2019&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 24. Позиції вживання сполучниківі часток І, Й та І, Й на початку слів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1. Щоб  уникнути  збігу букв,  що  позначають  важкідля  вимови приголосні звуки, та для досягнення милозвучності, на письмі вживаємо і в таких позиціях:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1) між буквами  на  позначення приголосних: Вірю  в  пам’ять і серце людське (Б. Олійник); Він іде; Тут ідеться про народні звичаї;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;2)  після паузи,  що  на  письмі  позначена крапкою,  комою,  крапкою  з комою, двокрапкою, крапками, перед словом або складом, які починає буква, що передає приголосний звук: Нема вже тієї хатини. І я в сивині, як у сні (Д. Павличко); Він, імовірно, нічого не зробить;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;3) на початку речення: І долом геть собі село Понад водою простяглось (Т. Шевченко); І приковують [гори] до себе очі, і ваблять у свою далечінь імлисту (М. Коцюбинський); Імовірне водопілля цього року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;2. Щоб уникнути збігу букв, що передають голосні, уживаємо й у таких позиціях:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1) між буквами на позначення голосних: У садку співали Ольга й Андрій; Оце й уся врода (Панас Мирний); Квітли вишні й одцвітали (Ф. Малицький);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;2) між буквами, що передають голосний і приголосний: Навчає баєчка великого й малого (Л. Глібов); На траві й квітках росинки, шелестіння й гомін  гілки,  щебетання й пісня пташки (Я. Щоголів); Висока ймовірність захворіти; Вона йде; Високе ймення — патріот.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;І старий, і новий правопис кажуть, що на початку речення має бути «і»: «Минув рік. І ось…»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Але: У старому правописі, як Ви правильно помітили, був також пункт про те, що «після паузи» може бути лише «і» (формально там сказано, що після паузи «чергування не буває», але фактично, здається, з цього можна зробити висновок, що рекомендувалося після паузи вживати «і»). Яка саме «паузи» мається на увазі, не зазначається, однак із контексту попередніх пунктів можна зробити висновок, що після багатьох видів розділових знаків у межах речення (коми, тире тощо) слід писати «і». При цьому новий правопис цього пункту не містить, і навпаки — містить примітку: «Трапляються відхилення від цих правил уживання і, й, що спричинено вимогами ритму або мовними вподобаннями автора». Отож можна зробити висновок, що старий правопис рекомендував «і» не лише на початку речень, а й після розділових знаків у межах речень, у той час як новий цього не регламентує, і навіть навпаки: містить «лазівку» для порушення попередніх пунктів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-07-01T17:13:21.220" LastActivityDate="2020-07-01T17:13:21.220" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6295" PostTypeId="2" ParentId="6291" CreationDate="2020-06-30T17:24:07.017" Score="1" Body="&lt;p&gt;Нічого кращого не спадає на думку, ніж запозичити якийсь іншомовний термін, наприклад:  &lt;em&gt;фризур&lt;/em&gt; (нім. Frisur).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2735" LastActivityDate="2020-06-30T17:24:07.017" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6297" PostTypeId="2" ParentId="3106" CreationDate="2020-07-01T11:46:52.507" Score="0" Body="&lt;p&gt;Вважаю що термін одиниця виміру застосовується для системи вимірювання СІ (СГС) тобто для стандартизованих одиниць вимірювання (тобто метр, грам, секунда, Джоуль, Ампер, Ватт та інші)&#xA;Якщо одиниця не відноситься  до стандартизованої системи СІ (СГС) або є похідною, народною  чи іншою  правильним буде термін одиниця вимірювання ( тобто для одиниць ярд, гектар, баррель, фунт, крок, палець та інші)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2739" LastActivityDate="2020-07-01T11:46:52.507" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6298" PostTypeId="2" ParentId="1149" CreationDate="2020-07-05T09:38:21.450" Score="5" Body="&lt;p&gt;Дослівний переклад edge у цих прикладах як «край» — груба помилка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Cutting edge, leading edge та bleeding edge у вказаному автором теми контексті — це нерозривне поняття, не пов’язане напряму з краєм, а використовується в метафоричному сенсі. Ось що каже про них словник Колінза (кембридзький та оксфордський практично не відрізняються в цих тлумаченнях):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/cutting-edge&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/cutting-edge&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/leading-edge&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/leading-edge&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/bleeding-edge&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/bleeding-edge&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Усі вони одним із визначень подають ось це:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;If you are at the cutting / leading / bleeding edge of a particular field of activity, &lt;strong&gt;you are involved in its most advanced or most exciting developments.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про край тут і близько не йдеться. Окрім того, це все синоніми, які не мають переваги один над одним, тобто &lt;em&gt;cutting edge tech&lt;/em&gt; не буде кращою за &lt;em&gt;bleeding edge tech&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому найближчими за значенням і тлумаченням відповідники в українській можуть бути наступні синонімічні варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/peredovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;передові&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;2. Вищий за інших рівнем свого розвитку&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/PROGhRESYVNYJ&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;прогресивні&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;Який сприяє прогресу; політично, суспільно, економічно передовий.&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/novitnij&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;новітній&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;2. Новий, що відповідає сучасним вимогам; найновішого типу, конструкції і т. ін.&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;найновіші;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;сучасні.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="2744" LastEditorUserId="2744" LastEditDate="2020-07-06T19:42:19.330" LastActivityDate="2020-07-06T19:42:19.330" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6299" PostTypeId="2" ParentId="6292" CreationDate="2020-07-05T10:06:53.113" Score="1" Body="&lt;p&gt;Привіт. Перепрошую, що не можу коментувати до попереднього допису, поки недостатньо репутації. Але, схоже, у мене це також тягне на окрему відповідь:)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;strong&gt;правописі 2019&lt;/strong&gt; спростили пункт 3, оскільки &lt;strong&gt;пункту 1.2&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;двох підпунктів пункту 2&lt;/strong&gt; достатньо для трактування:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;$24. Пункт 1.2:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Після приголосного або паузи, що на письмі позначена крапкою, комою, крапкою з комою, двокрапкою, крапками, перед словом або складом, які починає буква, що передає приголосний звук: Нема вже тієї хатини. І я в сивині, як у сні (Д. Павличко); Він, імовірно, нічого не зробить.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;$24. Пункт 2:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;а) &lt;strong&gt;Між голосними&lt;/strong&gt;: У садку співали Ольга й Андрій; Оце й уся врода (Панас Мирний); Квітли вишні й одцвітали (Малицький).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;б) &lt;strong&gt;Після голосного перед приголосним&lt;/strong&gt;: Навчає баєчка великого й малого (Глібов); На траві й квітках росинки, шелестіння й гомін гілки, щебетання й пісня пташки (Щоголів).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що тире не вказане ні в першому, ні в другому випадку, хоче це також інтонаційна пауза. Але пункт 2 чітко вказує на обмеженіше вживання сполучника &lt;em&gt;й&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка до другого пункту стосується більше віршованої, пісенної чи театральної форми, а також випадків, коли автор не хоче нічого змінювати й користується принципом «я так бачу»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Трапляються відхилення від цих правил уживання і, й, що спричинено вимогами ритму або мовними вподобаннями автора.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож після знаків пунктуації (як і на початку речення) перед голосним використовуйте «і», адже це трактуватиметься як пауза або вживання сполучника після приголосного.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;$24. Пункт 3&lt;/strong&gt; не зовсім стосується саме вашого питання, але доповнює попередні правила та більше допомагає визначитися зі сполучником.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2744" LastActivityDate="2020-07-05T10:06:53.113" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6300" PostTypeId="2" ParentId="6289" CreationDate="2020-07-06T15:45:04.347" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/groups/ukrpereklad/permalink/3100789309956816/?comment_id=3117717144930699&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;У фейсбук-групі «Український переклад»&lt;/a&gt; пропонують «рушії організації».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіант від мене — «організаційні рушії». Приклади вживання словосполучення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Екзекутива ствердила, що секретарі та організатори відділів і новостворений Відділ продажу забезпечення є необхідними для УНСоюзу як паралельно діючі організаційні рушії. // Стаття «УНСоюз виплатить понад мільйон долярів дивіденди своїм членам», український щоденник «Свобода», ч. 8 рік CXVI, Джерзі Ситі і Ню Йорк, 14-го січня 1989, &lt;a href=&quot;http://www.svoboda-news.com/arxiv/pdf/1989/Svoboda-1989-008.pdf#page=4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;с. 4&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ми вважаємо, що кооперація — це основний організаційний рушій садівництва. // &lt;a href=&quot;https://infoindustria.com.ua/rushiyi-ukrayinskogo-sadivnitstva/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття «Рушії українського садівництва» (інтерв'ю Олександра Карпенка з Дмитром Крошкою)&lt;/a&gt;, журнал «Агроиндустрия», Журнал «Агроиндустрия», 05.01.2017, 06:26.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-07-06T15:45:04.347" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6301" PostTypeId="2" ParentId="6243" CreationDate="2020-07-09T05:40:58.737" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не певен, чи є якесь правило стосовно цього, але&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;(Через те\Завдяки тому) що (причина), (наслідок)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;(Оскільки\Позаяк\Так як) (причина), (наслідок)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пояснює спочатку &lt;em&gt;причину&lt;/em&gt;, а потім &lt;em&gt;наслідок&lt;/em&gt; у одному реченні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;(наслідок), (тому що\бо) (причина)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пояснює спершу &lt;em&gt;наслідок&lt;/em&gt;, а потім &lt;em&gt;причину&lt;/em&gt; у одному реченні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;- (наслідок)?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;- (Тому що\Бо) (причина)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також може пояснювати причину у окремому реченні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, у запропонованих у питанні прикладах доцільно буде використати &lt;strong&gt;через те що&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про пунктуацію та інший правопис не скажу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2751" LastEditorUserId="2751" LastEditDate="2020-07-09T05:56:14.513" LastActivityDate="2020-07-09T05:56:14.513" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6302" PostTypeId="2" ParentId="6273" CreationDate="2020-07-09T06:19:03.920" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;(something) of interest&lt;/strong&gt; вказує на предмет дослідження чи обговорення. Залежить від контексту і не має прямого перекладу українською.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, має набір більш розповсюджених визначень, такі як &lt;strong&gt;point of interest&lt;/strong&gt; у туризмі, що може означати місця, цікаві для туристів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Person of interest&lt;/strong&gt; у розмові поліцейських може вказувати на підозрюваного.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Area of interest&lt;/strong&gt; під час аналізу може вказувати на область значень, що містять значення, які є потенціальною відповіддю до вирішуваної задачі (&lt;strong&gt;points of interest&lt;/strong&gt;). У точних науках може бути виражене ОДЗ (область допустимих значень).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2751" LastActivityDate="2020-07-09T06:19:03.920" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6303" PostTypeId="2" ParentId="1149" CreationDate="2020-07-13T09:42:44.920" Score="2" Body="&lt;p&gt;У статті, посилання на яку дав Yola, &lt;a href=&quot;https://www.myersbarnes.com/blog/2017/06/are-you-on-the-cutting-edge-or-the-bleeding-edge/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Are You on the Cutting Edge or the Bleeding Edge?&lt;/a&gt;, автор пояснює різницю метафор &amp;quot;Cutting Edge&amp;quot; та &amp;quot;Bleeding Edge&amp;quot;. За його словами&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;, обидва вирази - це назви різних &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D1%96%D0%B6#%D0%A1%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;частин&lt;/a&gt; ножа:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D1%96%D0%B6#%D0%A1%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ljP5i.jpg&quot; alt=&quot;Складові частини ножа&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Cutting edge - лезо або ріжучий край (4);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Bleeding edge - вістря або носок (3).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно автор проводить різницю між &amp;quot;Cutting edge&amp;quot; технологіями, які &amp;quot;ріжуть&amp;quot; - найкращим чином відповідають сучасним потребам та &amp;quot;Bleeding edge&amp;quot; технологіями, які проколюють, пронизують, проривають - тобто виходять за межі звичайних можливостей&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже &amp;quot;Being on the Bleeding Edge&amp;quot; це &amp;quot;знаходитися на вістрі технологій&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt; Мені не вдалося знайти підтвердження що термін &amp;quot;bleeding edge&amp;quot; дійсно існує, принаймні у &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Knife&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідній&lt;/a&gt; статті Вікіпедії він не згадується.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt; Далі автор згадує метафору &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B5%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F_%D1%84%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%80%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фронтиру&lt;/a&gt;: &amp;quot;Are you daring enough to explore new territory, even if it’s difficult, scary, or poses a threat to your livelihood?&amp;quot; - &amp;quot;Чи ви достатньо сміливі щоб досліджувати нову територію, навіть якщо це важко, страшно або загрожує вашим засобам існування&amp;quot;. Ця метафора часто використовується для опису розвитку наукових знань та технологій: розширення освоєних територій, рух від освоєного до нового, невідомого, небезпечного. Слово &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/peredovyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;передовий&lt;/a&gt;&amp;quot; - це також військовий термін: &amp;quot;Який перебуває, діє попереду, в авангарді, найближче до ворога (про війська)&amp;quot;. &lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Ці метафори підкреслюють різницю між давно відомими галузями знань, де робота ведеться в основному екстенсивно - додаються нові деталі, проводиться каталогізація і т.і.  та пошуком відповідей на відкриті питання, які потребують створення нових підходів, методів і ідей.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Прикладом першого варіанту є сучасна ситуація у біології: там зараз є велика потреба у вчених-&amp;quot;техніках&amp;quot; (лаборантах) які фактично є операторами машин, що секвенують ДНК різних організмів. Роботи багато, але проривних відкриттів тут не очікується - це стабільне джерело статей у журналах, все можна спланувати, легко знайти спонсорів і результати більш-менш відповідають очікуванням.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Приклад другого варіанту - ситуація коли неможливо передбачити коли і що стане тим самим проривом, який дасть відповіді на нові питання або нові можливості. Таким була у класичній фізиці незначна (як тоді здавалося) теорія абсолютно чорного тіла, з якої раптом виросла вся фізика 20-го сторіччя.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2020-07-13T10:20:43.120" LastActivityDate="2020-07-13T10:20:43.120" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6304" PostTypeId="1" CreationDate="2020-07-14T19:42:27.457" Score="3" ViewCount="285" Body="&lt;p&gt;Перекладаємо PMBOK Lexicon та ISO Vocabulary в рамках проєкту &amp;quot;PMBOK та PM ISO українською&amp;quot;.&#xA;Намагаємося підбирати прості переклади, але такі, що передають сенс оригінальних англійських термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для перекладу Deliverable в фінал вийшли такі варіанти (добре було б перекласти одним словом):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;набуток&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;здобуток&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;доробок&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;результат, що поставляється&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;кінцевий результат&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вихідний результат&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;очікуваний результат&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Визначення терміну Deliverable &lt;a href=&quot;https://www.pmi.org/-/media/pmi/documents/public/pdf/pmbok-standards/pmbok-guide-6th-edition-errata-4th-printing.pdf#page=14&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;сторінка 14, що має номер 154 внизу&quot;&gt;там&lt;/a&gt; таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Deliverables.&lt;/strong&gt; Any unique and verifiable product, result, or capability to perform a service that is required to be produced to complete a process, phase, or project. Deliverables also include ancillary results, such as project management reports and documentation. These deliverables may be described at a summary level or in great detail.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2756" LastEditorUserId="2756" LastEditDate="2020-07-14T20:44:17.757" LastActivityDate="2020-07-14T20:44:17.757" Title="Шукаємо вдалий переклад терміну Deliverable" Tags="|from-english|терміни|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6305" PostTypeId="1" CreationDate="2020-07-14T20:40:34.737" Score="2" ViewCount="84" Body="&lt;p&gt;Перекладаємо PMBOK Lexicon та ISO Vocabulary в рамках проєкту &amp;quot;PMBOK та PM ISO українською&amp;quot;. Намагаємося підбирати прості переклади, але такі, що передають сенс оригінальних англійських термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є ціла низка термінів, пов'язаних із Governance:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.iso.org/obp/ui/#iso:std:iso:tr:21506:ed-1:v1:en:term:3.25&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Governance&lt;/a&gt; (ISO)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.iso.org/obp/ui/#iso:std:iso:tr:21506:ed-1:v1:en:term:3.26&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Governing Body&lt;/a&gt; (ISO)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.iso.org/obp/ui/#iso:std:iso:tr:21506:ed-1:v1:en:term:3.44&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Portfolio Governance&lt;/a&gt; (ISO)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.iso.org/obp/ui/#iso:std:iso:tr:21506:ed-1:v1:en:term:3.53&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Programme governance&lt;/a&gt; (ISO)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.iso.org/obp/ui/#iso:std:iso:tr:21506:ed-1:v1:en:term:3.60&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Project governance&lt;/a&gt; (ISO)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Визначення термінів можна подивитися за посиланнями вище.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Складність перекладу полягає у тому, що потрібно одночасно перекласти декілька термінів так, щоб розрізнити їх зміст. Це такі терміни:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Management (наприклад: Project Management, Program Management, Portfolio Management)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Leadership&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Governance (наприклад: Project governance, Program governance, Portfolio governance)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Stewardship (новий термін в PMBOK 7)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="2756" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-09-14T16:10:55.090" LastActivityDate="2020-09-14T16:10:55.090" Title="Шукаємо вдалий переклад терміна Governance" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6306" PostTypeId="1" CreationDate="2020-07-14T22:22:34.617" Score="2" ViewCount="122" Body="&lt;p&gt;Перекладаємо PMBOK Lexicon та ISO Vocabulary в рамках проєкту &amp;quot;PMBOK та PM ISO українською&amp;quot;. Намагаємося підбирати прості переклади, але такі, що передають сенс оригінальних англійських термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В якості варіантів перекладу Scope розглядаємо такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зміст&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вміст&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіант &amp;quot;об'єм&amp;quot; відкинули, як занадто &amp;quot;фізичний&amp;quot;.&#xA;Варіант &amp;quot;обсяг&amp;quot; використовуємо в перекладі таких термінів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Earned Value / Освоєний обсяг&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Earned Value Management / Метод освоєного обсягу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Planned Value / Заплановий обсяг&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є ціла низка термінів, пов'язаних із Scope:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Project_Scope&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Project Scope&lt;/a&gt; PMI / ISO)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Project_Scope_Statement&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Project Scope Statement&lt;/a&gt; PMI / ISO)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Scope_Baseline&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scope Baseline&lt;/a&gt; PMI)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Scope_Creep&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scope Creep&lt;/a&gt; PMI / ISO)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Scope_Management_Plan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Scope Management Plan&lt;/a&gt; (PMI)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Визначення термінів можна подивитися за посиланнями вище.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2756" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2020-07-16T10:03:18.453" LastActivityDate="2020-07-16T10:03:18.453" Title="Шукаємо вдалий переклад терміну Scope" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6307" PostTypeId="1" CreationDate="2020-07-15T06:17:53.117" Score="2" ViewCount="56" Body="&lt;p&gt;Перекладаємо PMBOK Lexicon та ISO Vocabulary в рамках проєкту &amp;quot;&amp;quot;PMBOK та PM ISO українською&amp;quot;&amp;quot;. Намагаємося підбирати прості переклади, але такі, що передають сенс оригінальних англійських термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Визначення терміна portfolio pipeline &lt;a href=&quot;https://www.iso.org/obp/ui/#iso:std:iso:tr:21506:ed-1:v1:en:term:3.48&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;там&lt;/a&gt; таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;portfolio pipeline&lt;/strong&gt; collection of opportunities considered for selection as portfolio components&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2756" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-09-14T16:10:23.213" LastActivityDate="2020-09-14T16:10:23.213" Title="Шукаємо вдалий переклад терміна portfolio pipeline" Tags="|from-english|терміни|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6308" PostTypeId="1" CreationDate="2020-07-15T06:33:48.997" Score="2" ViewCount="100" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Перекладаємо PMBOK Lexicon та ISO Vocabulary в рамках проєкту &amp;quot;&amp;quot;PMBOK та PM ISO українською&amp;quot;&amp;quot;. Намагаємося підбирати прості переклади, але такі, що передають сенс оригінальних англійських термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;близько-критична операція&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;майже критична операція&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;операція, близька до критичної&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;потенційно критична операція&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Визначення терміну Near-Critical Activity &lt;a href=&quot;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Near-Critical_Activity%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;там&lt;/a&gt; таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Near-Critical Activity.&lt;/strong&gt;  An activity with a total float that is deemed to be low based on expert judgment. See also critical path, free float, near-critical path, and total float.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2757" LastActivityDate="2021-04-17T00:41:16.090" Title="Шукаємо вдалий переклад терміну Near-Critical Activity" Tags="|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6309" PostTypeId="1" CreationDate="2020-07-15T08:12:03.013" Score="3" ViewCount="93" Body="&lt;p&gt;Перекладаємо PMBOK Lexicon та ISO Vocabulary в рамках проєкту &amp;quot;PMBOK та PM ISO українською&amp;quot;. Намагаємося підбирати прості переклади, але такі, що передають сенс оригінальних англійських термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Обхідне рішення&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Обхідний шлях&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Визначення терміну Workaround &lt;a href=&quot;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Workaround&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;там&lt;/a&gt; таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Workaround.&lt;/strong&gt; An immediate and temporary response to an issue, for which a prior response had not been planned or was not effective. See also risk mitigation.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2756" LastActivityDate="2020-07-16T12:30:08.373" Title="Шукаємо вдалий переклад терміну Workaround" Tags="|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6310" PostTypeId="1" CreationDate="2020-07-15T08:15:50.937" Score="2" ViewCount="61" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Перекладаємо PMBOK Lexicon та ISO Vocabulary в рамках проєкту &amp;quot;&amp;quot;PMBOK та PM ISO українською&amp;quot;&amp;quot;. Намагаємося підбирати прості переклади, але такі, що передають сенс оригінальних англійських термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наш варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Матриця простежуваності вимог&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи це корректний та граматично правильний переклад?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Визначення терміну Requirements Traceability Matrix [там][1] таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Requirements Traceability Matrix.&lt;/strong&gt; A grid that links product requirements from their origin to the deliverables that satisfy them.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[1]: &lt;a href=&quot;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Requirements_Traceability_Matrix&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Requirements_Traceability_Matrix&lt;/a&gt;&#xA;&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2757" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2020-07-16T10:05:43.653" LastActivityDate="2020-07-16T10:05:43.653" Title="Шукаємо вдалий переклад терміну Requirements Traceability Matrix" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6311" PostTypeId="1" CreationDate="2020-07-15T08:20:32.970" Score="3" ViewCount="119" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Перекладаємо PMBOK Lexicon та ISO Vocabulary в рамках проєкту &amp;quot;&amp;quot;PMBOK та PM ISO українською&amp;quot;&amp;quot;. Намагаємося підбирати прості переклади, але такі, що передають сенс оригінальних англійських термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;План управління персоналом&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;План управління штатним розкладом&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;План управління набором штату&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Визначення терміну Staffing Management Plan &lt;a href=&quot;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Staffing_Management_Plan&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;там&lt;/a&gt; таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Staffing Management Plan.&lt;/strong&gt; A component of the resource management plan that describes when and how team members will be acquired and how long they will be needed. See also resource management plan.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2732" LastActivityDate="2020-10-07T12:00:50.110" Title="Шукаємо вдалий переклад терміну Staffing Management Plan" Tags="|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6312" PostTypeId="1" CreationDate="2020-07-15T09:39:05.800" Score="4" ViewCount="83" Body="&lt;p&gt;Перекладаємо PMBOK Lexicon та ISO Vocabulary в рамках проєкту &amp;quot;PMBOK та PM ISO українською&amp;quot;. Намагаємося підбирати прості переклади, але такі, що передають сенс оригінальних англійських термінів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вплив Ризиків&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Схильність до Ризиків&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Визначення терміну Risk Exposure &lt;a href=&quot;https://wiki.friendsofcnm.org/en/Risk_Exposure&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;там&lt;/a&gt; таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Risk Exposure.&lt;/strong&gt; An aggregate measure of the potential impact of all risks at any given point in time in a project, program, or portfolio.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для обчислення risk exposure, аналітки використовують таке рівняння:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;(імовірність настання ризику) X (сума втрат у випадку настання ризику) = risk exposure&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2756" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2020-07-16T10:05:22.973" LastActivityDate="2020-07-16T10:05:22.973" Title="Шукаємо вдалий переклад терміну Risk Exposure" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6313" PostTypeId="2" ParentId="6310" CreationDate="2020-07-15T20:10:00.550" Score="1" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Матриця простежності вимог.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Простежність&lt;/em&gt; утворив за аналогією з &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перевірність&lt;/a&gt;.&lt;/em&gt; І виявляється, що таке слово вже є у &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=traceability&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;traceability&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; відсте́жність, просте́жність &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; трасо́вність&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-07-15T20:10:00.550" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6314" PostTypeId="2" ParentId="6312" CreationDate="2020-07-15T23:49:41.470" Score="1" Body="&lt;p&gt;Пропоную &lt;em&gt;потенціал ризику.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут може виникнути питання - чому потенціалом варто вважати саме ймовірність помножену на втрати. Для того, щоб точніше вказати які саме втрати ми маємо на увазі під потенціалом можна використовувати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;реальний потенціал ризику&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;абсолютний потенціал ризику&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де &lt;code&gt;РПР = АПР * (ймовірність настання)&lt;/code&gt;. І вважати &lt;em&gt;потенціал ризику&lt;/em&gt; синонімом до &lt;em&gt;реальний потенціал ризику&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-07-15T23:49:41.470" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6315" PostTypeId="2" ParentId="6306" CreationDate="2020-07-16T01:54:38.567" Score="1" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Межі проєкту&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Заявлені межі проєкту&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Відлікові межі&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Розповзання меж&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;План ... межами&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще можна було б використати &lt;em&gt;кордони.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=scope&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;scope&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; [skɘʋp] &lt;em&gt;n&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; межі, рамки;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; масштаб, розмах, сфера, поле (діяльності);&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; можливість, простір, свобода (дій);&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;4.&lt;/strong&gt; кінцева мета; задум; основна ідея;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіантів хоч греблю гати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-07-16T01:54:38.567" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6316" PostTypeId="2" ParentId="6309" CreationDate="2020-07-16T12:30:08.373" Score="3" Body="&lt;p&gt;Пропоную &lt;strong&gt;манівець&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Англійсько-український словник сучасних термінів з ІТ 2001–2011 (linux.org.ua)&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;workaround&lt;/strong&gt; = манівець {?}, тимчасове рішення {?}&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/manivci&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;МАНІВЦІ,&lt;/strong&gt; ів, &lt;em&gt;мн.&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;одн.&lt;/em&gt; манівець, вця, &lt;em&gt;чол.&lt;/em&gt;). Кружний, обхідний шлях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-07-16T12:30:08.373" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6317" PostTypeId="2" ParentId="6308" CreationDate="2020-07-16T14:05:25.967" Score="1" Body="&lt;p&gt;Словник &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=near-critical&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u подає&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;near-critical&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;a&lt;/em&gt; майже критичний.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;near-critical&lt;/strong&gt; ма́йже крити́чний, білякрити́чний, близьки́й до крити́чного зна́чення&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я б обрав &lt;em&gt;білякритична&lt;/em&gt;, бо одним словом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-07-16T14:05:25.967" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6318" PostTypeId="2" ParentId="6311" CreationDate="2020-07-16T22:17:05.867" Score="1" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;План комплектування штатом/персоналом.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Комплектування має ту перевагу, що його можна розглядати як те, що включає і наймання, і звільнення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також можна &lt;em&gt;план вербування персоналу&lt;/em&gt;. Так буде менше омонімів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також можна зробити, щоб було слово в слово як в оригіналі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;План керування вербуванням.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-07-17T10:21:19.300" LastActivityDate="2020-07-17T10:21:19.300" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6319" PostTypeId="2" ParentId="6277" CreationDate="2020-07-18T13:16:17.803" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;&lt;em&gt;Щ&lt;/em&gt;&amp;quot;&lt;/strong&gt; завжди &lt;strong&gt;вимовляється як &amp;quot;&lt;em&gt;шч&lt;/em&gt;&amp;quot;&lt;/strong&gt; у тому числі в розмовній мові (окрім як у словах &amp;quot;&lt;em&gt;що&lt;/em&gt;&amp;quot;, &amp;quot;&lt;em&gt;ще&lt;/em&gt;&amp;quot; та похідних). Також, як російськомовному, пропоную зауважити &lt;strong&gt;твердість &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Вимова накшталт &lt;em&gt;щьо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чьоботи&lt;/em&gt; звучить смішно і ріже вухо.  &lt;em&gt;Щ&lt;/em&gt; в принципі неможливо вимовити як один звук, якщо у ньому вимовляти тверде &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt;, а не м'яке (російське) &lt;em&gt;чь&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слова &lt;em&gt;що&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ще&lt;/em&gt; та їхні похідні у розмовній мові дуже часто вимовляються &lt;strong&gt;зі звуком &lt;em&gt;ш&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, проте це &lt;strong&gt;є нелітературним&lt;/strong&gt; і вважається ознакою неосвіченої мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Нескладове ў&lt;/em&gt; - звук повністю аналогічний англійському &lt;em&gt;w&lt;/em&gt; та польскому &lt;em&gt;ł&lt;/em&gt;. Мати його ідеальну вимову не є обов'язковим, але варто зауважити, що в українській мові &lt;strong&gt;&lt;em&gt;в&lt;/em&gt; ніколи не оглушується до &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; як це відбувається у російській.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я помічаю, що часто люди тільки вимовляють цей звук на кінці слів і лише в деяких словах як наприклад «вовк».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так, багато де існує тенденція до заміни &lt;em&gt;ў&lt;/em&gt; перед приголосними на &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; або навіть &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt;, але це не є літературним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іще, хтось може будь ласка мені пояснити, у яких випадках вимовляти у нескладове? Принципи я знаю, але не завжди впевнений: «під впливом».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки вимовити чотири голосних &lt;em&gt;-двпл-&lt;/em&gt; дійсно важко, то нескладове &lt;em&gt;ў&lt;/em&gt; перетворюється в звичайне складове &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; і словосполучення звучить як &amp;quot;&lt;em&gt;під &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;пливом&lt;/em&gt;&amp;quot;, створюючи ше один склад. Власне так воно і має писатися (чергування у-в).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як підсумок:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;чи є вагома причина таких і подібних правил дотримуватись у повсякденному мовленні? Чи краще так для мене вимовляти чи залишити такі нюанси для журналістів та інших.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звичайно, що при можливості найкраще вчити саме літературну вимову, проте в першу чергу я все ж рекомендував би звернути увагу на наступні пункти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;у літері &lt;em&gt;щ&lt;/em&gt; звук &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt; має бути твердим&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;в&lt;/em&gt; ніколи не оглушується до &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;нескладове &lt;em&gt;ў&lt;/em&gt; може перетворюватися у звичайне складове перед приголосними (явище &amp;quot;чергування у-в&amp;quot;), що не завжди відображається на письмі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось можна почитати загалом про нескладові голосні в українській:&#xA;&lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/41905&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://zbruc.eu/node/41905&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2443" LastEditorUserId="2443" LastEditDate="2020-07-18T13:26:18.450" LastActivityDate="2020-07-18T13:26:18.450" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6321" PostTypeId="2" ParentId="3110" CreationDate="2020-07-22T08:43:37.627" Score="0" Body="&lt;p&gt;Якщо чесно — всі варіанти звучать жахливо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Власне, я шукав переклад термінів «ведущий»/«ведомый» вал коробки перемикання передач, мені здається, тут треба уникати пастки прямого калькування з російської, наприклад, англійською ці деталі підписують як input shaft, output shaft — &lt;strong&gt;вхідний вал, вихідний вал&lt;/strong&gt;, як на мене, звучить цілком адекватно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те ж саме щодо master/slave, мені здається, не дуже правильно перекладати як «ведущий»/«ведомый», скоріше «главный»/«подчиненный», відповідно українською — головний/підпорядкований — &lt;strong&gt;головний пристрій, підпорядкований пристрій&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не треба видумувати ці жахливі слова — тяжний, відний, руханий… Це просто якісь мертві слова, які ніхто не буде ні розуміти, ні вживати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2767" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-07-22T19:06:28.200" LastActivityDate="2020-07-22T19:06:28.200" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6322" PostTypeId="2" ParentId="4192" CreationDate="2020-07-25T05:30:33.217" Score="4" Body="&lt;p&gt;На мою думку, найкращим питомим терміном є &lt;em&gt;обліківка&lt;/em&gt;. Спробую обґрунтувати разом з протиставленням іншим питомим варіантам.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чому &lt;em&gt;обліківка&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;обліковка&lt;/em&gt;? (на додачу до вже згаданого коментаря проф. О. Пономаріва)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;згідно з пунктом 12 §32 розділу &amp;quot;Правопис суфіксів&amp;quot; &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/ua/osvita/zagalna-serednya-osvita/navchalni-programi/ukrayinskij-pravopis-2019&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;українського правопису 2019&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, перевага надається суфіксам &lt;strong&gt;-івк-&lt;/strong&gt;(а) (&lt;strong&gt;-ївк-&lt;/strong&gt;(а):&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;-ІВК-(А), -ОВК-(А)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;12&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;В іменниках жіночого роду, утворених від іменників та інших частин мови, уживаємо суфікс &lt;strong&gt;-івк-&lt;/strong&gt;(а) (&lt;strong&gt;-ївк-&lt;/strong&gt;(а): &lt;em&gt;голі́вка, долі́вка&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;ножі́вка, полі́вка, спирті́вка, часті́вка, шалі́вка, шихті́вка&lt;/em&gt;. У&#xA;деяких іменниках маємо суфікс &lt;strong&gt;-овк-&lt;/strong&gt;(а): &lt;em&gt;голо́вка&lt;/em&gt; (капусти), &lt;em&gt;духовка&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо звернутись до &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/html/krym_details.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Російсько-українського академічного словника А. Кримського&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; і шукати серед українських слів без цитат, то за запитом &lt;code&gt;*овка&lt;/code&gt; видає лише &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;83 статті&lt;/a&gt;, а за запитом &lt;code&gt;*івка&lt;/code&gt; кількість результатів &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&amp;amp;scope=ukr&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;перевищує обмеження рушія проєкту &lt;strong&gt;r2u&lt;/strong&gt; у 150 статей&lt;/a&gt; і таким чином остання форма вбачається поширенішою.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чому &lt;em&gt;обліківка&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;обліковий запис&lt;/em&gt;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;згідно з пунктом Г.2 додатку Г чинного стандарту &lt;strong&gt;ДСТУ 3966-2009 Термінологічна робота. Засади і правила розроблення стандартів на терміни та визначення понять&lt;/strong&gt;, термін має задовольняти вимогу &lt;strong&gt;раціональної стислості&lt;/strong&gt;. Далі цитую пункти Г.2.4 та Г.4.4:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Г.2.4 Раціональна стислість терміна&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Г.2.4.1 Нестислий термін — це істотна вада. Занадто довгі та громіздкі&#xA;терміни треба скорочувати. Є кілька способів такого скорочування (див.&#xA;Г.4.4).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Г.2.4.2 За неможливості створити оптимально короткий термін,&#xA;стандартизують повну й коротку форми терміна, використовуючи круглі&#xA;дужки: &lt;em&gt;відшарування (лакофарбового покриву)&lt;/em&gt;. Коротка форма терміна&#xA;&lt;em&gt;відшарування&lt;/em&gt; є дозволеним замінником його повної форми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Г.2.4.3 Скорочуючи довжину терміна, треба стежити, щоб не було&#xA;вилучено з його складу важливого терміноелемента, що порушуватиме&#xA;поняттєву сутність терміна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Г.4.4 Скорочування&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щоб уникнути громіздкості термінів, використовують&#xA;кілька способів скорочування. Найпоширеніші з них наведено нижче.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Г.4.4.1. Вилучення зі складу терміна малоінформативних слів.&#xA;Наприклад, замість &lt;em&gt;конвеєрна електропіч неперервної дії&lt;/em&gt; треба подати&#xA;&lt;em&gt;конвеєрна піч&lt;/em&gt;. Піч такого типу належить до печей неперервної дії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Г.4.4.2 Замінення багатоелементних термінів якомога коротшими:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;синонімом (&lt;em&gt;оптичний квантовий генератор — лазер&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;складним багатокореневим прикметником (&lt;em&gt;пристрій для вловлювання пилу та газу — пилогазовловлюваний пристрій&lt;/em&gt;) або багатокореневим іменником&#xA;(&lt;em&gt;пилогазовловлювач&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;скороченнями різних типів (&lt;em&gt;система керування базами даних — СКБД&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;надвисокочастотний генератор — НВЧ-генератор&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;державна автоінспекція — ДАІ&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;доктор&lt;/em&gt; (у назві вченого ступеня) — &lt;em&gt;д-р&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;година&lt;/em&gt; (при цифрі) — &lt;em&gt;год&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;символословами (&lt;em&gt;СО-лазер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;У-подібна муфта&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;коротшими словотворчими елементами терміна (&lt;em&gt;гальмівна здатність — гальмівність&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;запам'ятовувальний пристрій — запам'ятовувач&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, на підставі пункту Г.2.4.1 та за умови виконання пункту Г.2.4.3 &lt;em&gt;обліковий запис&lt;/em&gt; скорочується до &lt;em&gt;обліківка&lt;/em&gt;, як показано на прикладі &lt;em&gt;гальмівна здатність — гальмівність&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;запам'ятовувальний пристрій — запам'ятовувач&lt;/em&gt; у пункті Г.4.4.2.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чому &lt;em&gt;обліківка&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;акаунт/акавнт&lt;/em&gt;? Вирішив додати цей пункт, бо в деяких читачів може виникнути таке питання.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;згідно з пунктом Г.2 додатку Г чинного стандарту &lt;strong&gt;ДСТУ 3966-2009 Термінологічна робота. Засади і правила розроблення стандартів на терміни та визначення понять&lt;/strong&gt;, термін має задовольняти вимогу &lt;strong&gt;переважності рідної мови&lt;/strong&gt;. Далі цитую пункт Г.2.8:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Г.2.8 Переважність рідної мови&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У термінотворенні перевагу слід віддавати власне українським термінам&#xA;перед запозиченими іншомовними&#xA;термінами. У 5.1.5 ДСТУ 1.5 зазначено: «У стандарті заборонено вживати&#xA;іншомовні слова і терміни за наявності рівнозначних слів і термінів в&#xA;українській мові». Треба вживати слова &lt;em&gt;відсоток&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;процент&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;чинник&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;фактор&lt;/em&gt;, словосполуку &lt;em&gt;продавати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;збувати товар&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;реалізовувати товар&lt;/em&gt; тощо. Використовують звичайно слова&#xA;іншомовного походження, якщо немає тотожних українських відповідників&#xA;(&lt;em&gt;атом, дискета, сальдо&lt;/em&gt;). Іноді запозичені терміни в термінологічних&#xA;стандартах можна подавати як синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1006" LastEditorUserId="1006" LastEditDate="2020-07-25T16:00:47.577" LastActivityDate="2020-07-25T16:00:47.577" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6323" PostTypeId="1" CreationDate="2020-07-29T06:03:04.073" Score="6" ViewCount="349" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=mute&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови 2010 (О. Кочерга, Є. Мейнарович)&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; подає переклад дієслова &lt;em&gt;mute&lt;/em&gt; наступним чином:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;mute&lt;/strong&gt; 2. сти́шувати//сти́шити, приглу́шувати//приглуши́ти&#xA;&lt;em&gt;(сурдиною тощо)&lt;/em&gt; [mjuːt]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За тлумаченнями, що їх подає &lt;strong&gt;СУМ-11&lt;/strong&gt;, обидва варіанти мають підхожі визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРИГЛУШУВАТИ&lt;/strong&gt;, ую, уєш і рідко &lt;strong&gt;ПРИГЛУШАТИ&lt;/strong&gt;, аю, аєш, недок., &lt;strong&gt;ПРИГЛУШИТИ&lt;/strong&gt;,&#xA;глушу, глушиш, док., перех. 1. Зменшуючи силу якого-небудь звуку,&#xA;робити його мало чутним або зовсім нечутним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;СТИШУВАТИ&lt;/strong&gt;, ую, уєш і рідко &lt;strong&gt;СТИШАТИ&lt;/strong&gt;, аю, аєш, недок., &lt;strong&gt;СТИШИТИ&lt;/strong&gt;, шу, шиш,&#xA;док., перех. 1. Робити тихішим, не дуже чутним, приглушувати (звук,&#xA;шум і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки жоден зі словників проєкту &lt;strong&gt;e2u&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=unmute&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не містить&lt;/a&gt; перекладу терміну &lt;em&gt;unmute&lt;/em&gt;, доводиться створювати антонім.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спираючись на опис префіксальних моделей дієслівного термінотворення у публікації &lt;a href=&quot;http://esnuir.eenu.edu.ua/bitstream/123456789/7422/1/34.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Специфіка префіксів ВІД- і РОЗ- у дієслівних термінах зі значенням «зворотна дія» (А. Руссу)&lt;/a&gt;, найближчими за сенсом моделями до слів &lt;em&gt;приглушувати&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;стишувати&lt;/em&gt; вбачаються модель 1.3.б з префіксом &lt;em&gt;від- (віді-,од-,оді-)&lt;/em&gt; та модель 2.3 з префіксом &lt;em&gt;роз- (розі-)&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;1.3.б. «Позбавляти / позбавити об’єкт від певної властивості» – для перехідних дієслів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;2.3. «Позбавляти /позбавити об’єкт від певної властивості»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але проблема в тім, що пошук у &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first_form&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ГРАК v8&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; за запитами &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%82%D0%B8%D1%88*&amp;amp;corpname=grac8&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відтиш&lt;/em&gt;*&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%82%D0%B8%D1%88*&amp;amp;corpname=grac8&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;розтиш&lt;/em&gt;*&lt;/a&gt; не надає жодних знайдень, так само, як і тотожні пошуки у &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/vesum/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВЕСУМ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/vesum/?w=%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%82%D0%B8%D1%88*&amp;amp;all_forms=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відтиш&lt;/em&gt;*&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/vesum/?w=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%82%D0%B8%D1%88*&amp;amp;all_forms=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;розтиш&lt;/em&gt;*&lt;/a&gt;) та у словниках проєкту &lt;strong&gt;r2u&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%82%D0%B8%D1%88*&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відтиш&lt;/em&gt;*&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%82%D0%B8%D1%88*&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;розтиш&lt;/em&gt;*&lt;/a&gt;).&#xA;Із гіпотетичним антонімом &lt;em&gt;розглушувати&lt;/em&gt; та сама ситуація: &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B3%D0%BB%D1%83%D1%88*&amp;amp;corpname=grac8&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ГРАК&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/vesum/?w=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B3%D0%BB%D1%83%D1%88*&amp;amp;all_forms=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВЕСУМ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B3%D0%BB%D1%83%D1%88*&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;r2u&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, постає питання: який з простих відповідників точніше передає значення &lt;em&gt;mute&lt;/em&gt; та яким чином утворити до нього антонім, щоб така пара якомога повніше відповідала вимогам &lt;strong&gt;ДСТУ 3966-2009&lt;/strong&gt; до вдалих термінів (пункт Г.2 додатку Г)?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додаток Г&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Г.2 Предметні сфери і властиві їм поняття різноманітні&#xA;та багатогранні. Але є спільні ознаки, які визначають суть будь-якого&#xA;терміна як лексичної одиниці, якою позначено певне поняття. Щоб&#xA;виконувати свої функції, термін має задовольняти такі вимоги:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— системність (Г.2.1);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— відповідність лексичного значення терміна позначеному ним поняттю (Г.2.2);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— однозначна відповідність терміна поняттю (Г.2.3);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— раціональна стислість (Г.2.4);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— стилістична нейтральність (Г.2.5);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— словотворча (дериваційна) здатність (Г.2.6);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— мовна правильність (Г.2.7);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— переважність рідної мови (Г.2.8);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— згармонізованість (Г.2.9);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— наявність визначення поняття (як виняток є терміни без визначення поняття) (Г.2.10).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1006" LastEditorUserId="1006" LastEditDate="2020-09-08T23:26:12.163" LastActivityDate="2020-09-08T23:26:12.163" Title="Пара простих питомих відповідників до &quot;mute&quot; - &quot;unmute&quot;" Tags="|переклад|from-english|терміни|дієслова|словотворення|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6324" PostTypeId="2" ParentId="6323" CreationDate="2020-07-29T13:41:33.110" Score="1" Body="&lt;p&gt;Власне &lt;em&gt;mute&lt;/em&gt; можна перекласти як &lt;em&gt;німий&lt;/em&gt; або, щоб було дієслово, &lt;em&gt;знемовити&lt;/em&gt;. Але якщо треба ще й антонім, то тоді на думку спадають лише &lt;em&gt;мовний/безмовний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-07-29T13:41:33.110" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6326" PostTypeId="2" ParentId="3850" CreationDate="2020-07-30T07:20:41.183" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо змінити трішки слова, а саме&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мене, мамо, &lt;strong&gt;орда&lt;/strong&gt; знає,&lt;br /&gt;&#xA;В чистім полі об'їжджає,&lt;br /&gt;&#xA;Дуже добре &lt;strong&gt;орда&lt;/strong&gt; знає,&lt;br /&gt;&#xA;В чистім полі об'їжджає..&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;все стає відразу зрозуміліше, наш слух інколи нас підводить ;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Оновлено:&lt;/strong&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BC%D1%96%D0%BD,_%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D1%96%D0%BD,_%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D1%96%D0%BD,_%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D1%96%D0%BD_%D0%BF%D0%BE_%D0%B4%D1%96%D0%B1%D1%80%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Текст пісні у Вікіпедії&lt;/a&gt;, у якій сина мають тягнути ляхи, турчин, москаль. Відповідно замість &amp;quot;Горда&amp;quot; там згадується &amp;quot;орда&amp;quot;, що цілком природно вписується у цей ряд козацьких ворогів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2781" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2020-07-30T22:15:08.623" LastActivityDate="2020-07-30T22:15:08.623" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6327" PostTypeId="2" ParentId="5206" CreationDate="2020-08-02T12:30:36.243" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Коли звертають до декількох людей- доброго вечора&#xA;Коли звертаються до однієї людини-добрий вечір&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2784" LastActivityDate="2020-08-02T12:30:36.243" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6328" PostTypeId="1" CreationDate="2020-08-03T21:23:15.793" Score="2" ViewCount="460" Body="&lt;p&gt;Я бачив у словнику що наголос завжди на першій літері «і» але часто чую наприклад «чоловікИ» та «чоловікІв». Як насправді правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2700" LastActivityDate="2020-08-04T09:16:33.477" Title="Де знаходиться наголос у слові «чоловік»?" Tags="|наголос|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6329" PostTypeId="2" ParentId="6328" CreationDate="2020-08-04T05:45:18.580" Score="6" Body="&lt;p&gt;Мені здається, тут фігурують два різні явища.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Наголос є рудиментом &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/44/8&quot;&gt;двоїни&lt;/a&gt;. Порівняйте:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;два чолов&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;ки&lt;/em&gt;,&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;усі чоловік&lt;strong&gt;и́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/31/&quot;&gt;Чи вживається двоїна в сучасному мовленні?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Різниця між формами &lt;em&gt;чоловік&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;чоловіків&lt;/em&gt; — для різних значень слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка. Деякі іменники чол. роду мають і нульове закінчення (основу): ватів (ват), кіловатів (кіловат), татів (тат), чобіт, а також після числівників: сім днів (і день), сто раз (і разів), але днів сім, разів сто; сім &lt;strong&gt;чоловік&lt;/strong&gt;, тобто «сім осіб», але сім &lt;strong&gt;чоловіків&lt;/strong&gt; — «сім осіб чоловічої статі», &lt;strong&gt;чоловік&lt;/strong&gt; із двісті, а також ті іменники, що втрачають у множині суфікси -ин, -їн: болгар, громадян, селян, татар; але: грузинів, осетинів. — &lt;a href=&quot;https://slovnyk.ua/pravopys.php?prav_par=55&amp;amp;prav_swrd=8573#par55p1prym&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник.ua&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-08-04T06:54:46.703" LastActivityDate="2020-08-04T06:54:46.703" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6330" PostTypeId="2" ParentId="6328" CreationDate="2020-08-04T07:28:54.773" Score="1" Body="&lt;p&gt;Наголос називного відмінка необов'язково зберігається в інших відмінках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо форм конкретно слова &lt;em&gt;чоловік&lt;/em&gt;, то різні матеріали чомусь подають різні наголоси:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Деякі, зокрема «Російсько-український словник» Кримського та Єфремова, «Українська літературна вимова і наголос» (Жовтобрюх М. А., 1973, «Наукова думка»), «Культура мови на щодень» (під. ред. С. Я. Єрмоленко, 2000, «Довіра»), подають основний наголос &lt;em&gt;чоловік&lt;strong&gt;и́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чоловік&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;в&lt;/em&gt; (але &lt;em&gt;два чолов&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;ки&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Деякі, зокрема «Словник наголосів української літературної мови» (М. І. Погрібний, 1959, «Радянська школа»), подають паралельні наголоси без уточнення значень: &lt;em&gt;чолов&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;ки&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;чоловік&lt;strong&gt;и́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чолов&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;ків&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;чоловік&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;в&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Деякі, зокрема «Словники України online» від УМІФ (але чи не помилка там?), подають наголос &lt;em&gt;чолов&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;ки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чолов&lt;strong&gt;і́&lt;/strong&gt;ків&lt;/em&gt; у всіх значеннях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-08-04T09:16:33.477" LastActivityDate="2020-08-04T09:16:33.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6332" PostTypeId="1" CreationDate="2020-08-09T11:57:19.627" Score="3" ViewCount="169" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Lamborghini Aventador&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Ламборґіні Авентадор&lt;/em&gt;? &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Lamborghini_Aventador&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українська Вікіпедія&lt;/a&gt; подає скрізь оригінальну назву, а українську лише один раз на початку, в дужках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яке правило правопису тут слід застосовувати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-08-09T12:43:56.340" LastActivityDate="2020-08-09T12:43:56.340" Title="Чи транслітеруються марки та моделі автомобілів?" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="0" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6333" PostTypeId="1" CreationDate="2020-08-11T11:07:57.413" Score="5" ViewCount="63" Body="&lt;p&gt;У місті Маямі-Біч, штат Флорида, є набережна вулиця під назвою Ocean Drive. Як правильно її писати українською, Оушен Драйв, Оушен-Драйв чи Оушен-драйв?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Українська Вікіпедія &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%8F%D0%BC%D1%96-%D0%91%D1%96%D1%87#%D0%9A%D1%83%D0%BB%D1%8C%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;подає&lt;/a&gt; Оушен Драйв без дефісу, обидва слова з великої, однак український правопис &lt;a href=&quot;https://2019.pravopys.net/sections/50/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;вказує&lt;/a&gt; назви вулиць на зразок Мічиган-авеню через дефіс, друге слово з малої за правилом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;з малої букви пишемо й родові позначення в іншомовних назвах вулиць, майданів, бульварів&lt;/code&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="352" LastActivityDate="2020-08-12T01:00:45.593" Title="Оушен Драйв, Оушен-Драйв чи Оушен-драйв?" Tags="|правопис|власні-назви|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6334" PostTypeId="2" ParentId="6333" CreationDate="2020-08-12T01:00:45.593" Score="4" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У ГРАК-9 частіше «Ххх-драйв», ніж «Ххх Драйв»:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac9&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Bword=%22%5B%D0%90-%D0%AF%5D.*%22+%26+lc=%22.*-%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%B2(%D0%B0%7C%D1%83%7C%D0%BE%D0%B2%D1%96%7C%D0%BE%D0%BC%7C%D1%96%7C%D0%B8%7C%D1%96%D0%B2%7C%D0%B0%D0%BC%7C%D0%B0%D0%BC%D0%B8%7C%D0%B0%D1%85)?%22+%26+lc!=%22(%D0%B0%D0%B2%D1%82%D0%BE%7C%D0%BA%D1%96%D0%BD%D0%BE%7C%D0%BC%D1%83%D0%B7%7C%D1%82%D0%B5%D1%81%D1%82)-.*%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;[&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;    word=&amp;quot;[А-Я].*&amp;quot; &amp;amp;&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;    lc=&amp;quot;.*-драйв(а|у|ові|ом|і|и|ів|ам|ами|ах)?&amp;quot; &amp;amp;&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;    lc!=&amp;quot;(авто|кіно|муз|тест)-.*&amp;quot;&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;]&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; — 102 результати;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac9&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=(%5Bword=%22%5B%D0%90-%D0%AF%5D.*%22+%26+tag!=%22.*(abbr%7Cadj%7Cadv%7Cconj%7Cnoun%7Cprep%7Cverb).*%22%5D+%5Blc=%22%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%B2(%D0%B0%7C%D1%83%7C%D0%BE%D0%B2%D1%96%7C%D0%BE%D0%BC%7C%D1%96%7C%D0%B8%7C%D1%96%D0%B2%7C%D0%B0%D0%BC%7C%D0%B0%D0%BC%D0%B8%7C%D0%B0%D1%85)?%22%5D)+%7C+(%5Bword=%22%5B%D0%90-%D0%AF%5D.*%22+%26+tag!=%22.*(abbr%7Cadj%7Cadv%7Cconj%7Cprep%7Cverb).*%22%5D+%5Blc=%22%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%B2(%D0%B0%7C%D0%BE%D0%B2%D1%96%7C%D0%BE%D0%BC%7C%D1%96%7C%D0%B8%7C%D1%96%D0%B2%7C%D0%B0%D0%BC%7C%D0%B0%D0%BC%D0%B8%7C%D0%B0%D1%85)?%22%5D)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;(&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;    [word=&amp;quot;[А-Я].*&amp;quot; &amp;amp; tag!=&amp;quot;.*(abbr|adj|adv|conj|noun|prep|verb).*&amp;quot;]&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;    [lc=&amp;quot;драйв(а|у|ові|ом|і|и|ів|ам|ами|ах)?&amp;quot;]&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;) | (&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;    [word=&amp;quot;[А-Я].*&amp;quot; &amp;amp; tag!=&amp;quot;.*(abbr|adj|adv|conj|prep|verb).*&amp;quot;]&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;    [lc=&amp;quot;драйв(а|ові|ом|і|и|ів|ам|ами|ах)?&amp;quot;]&lt;/code&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;code&gt;)&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; — 60 результатів (перелік &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac9&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=(%5Bword=%22%5B%D0%90-%D0%AF%5D.*%22+%26+tag=%22.*(abbr%7Cadj%7Cadv%7Cconj%7Cprep%7Cverb).*%22%5D+%5Blc=%22%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%B2(%D0%B0%7C%D1%83%7C%D0%BE%D0%B2%D1%96%7C%D0%BE%D0%BC%7C%D1%96%7C%D0%B8%7C%D1%96%D0%B2%7C%D0%B0%D0%BC%7C%D0%B0%D0%BC%D0%B8%7C%D0%B0%D1%85)?%22%5D)+%7C+(%5Bword=%22%5B%D0%90-%D0%AF%5D.*%22+%26+tag=%22.*noun.*%22%5D+%5Blc=%22%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%B2%D1%83%22%5D)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;виключених результатів&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Правопис-2019 теж начебто натякає, що має бути «Ххх-драйв» (хоча й не зазначає явно «-драйв» у переліку родових назв).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому, мабуть, «&lt;strong&gt;Оушен-драйв&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-08-12T01:00:45.593" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6335" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6336" CreationDate="2020-08-12T14:03:49.533" Score="3" ViewCount="370" Body="&lt;p&gt;Підкажіть, будь ласка, як за новим правописом треба писати терміни, частина яких записується англійською. Приклади: &amp;quot;Email клієнт&amp;quot;/&amp;quot;Email-клієнт&amp;quot;, &amp;quot;MAC адреса&amp;quot;/&amp;quot;MAC-адреса&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2793" LastActivityDate="2020-08-12T16:14:42.603" Title="Написання термінів, частина яких записується англійською" Tags="|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6336" PostTypeId="2" ParentId="6335" CreationDate="2020-08-12T16:09:28.680" Score="2" Body="&lt;p&gt;Мені непросто зараз логічно обґрунтували, але…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Немає підстав писати окремо, бо українська мова&lt;/strong&gt;, на відміну від англійської, здається, &lt;strong&gt;не має &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Noun_adjunct&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;атрибутивних іменників&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (іменників, що виконують функцію прикметників). Наприклад, ми не кажемо / не пишемо «tennis ball» (де «tennis» — укр. «теніс» — іменник, що виконує роль прикметника, а «ball» — укр. «м'яч»; дослівно було б «теніс м'яч»), ми кажемо «теніс&lt;em&gt;ний&lt;/em&gt; м'яч» (де «тенісний» — &lt;em&gt;справжній&lt;/em&gt; прикметник) або ж намагаємось утворити якесь &lt;em&gt;складне слово&lt;/em&gt; (щось типу «тенісом'яч» чи «теніс-м'яч»; ці приклади надумані, але вживаються, наприклад, «глибиномір», «фітнес-клуб»). Тобто у Вашому випадку вибір може бути лише між написанням разом та дефісним написанням (якщо Ви, звісно, не використовуватимете граматичні прикметники на зразок «імейловий клієнт», «поштовий клієнт»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правила вибору між написанням разом і через дефіс нетривіальні (вони, до речі, змінилися між 2015 і 2019 у бік частішого написання разом), але &lt;strong&gt;у випадку, коли перша частина слова лишається іноземною мовою, я не можу уявити написання разом.  Тобто зостається лише варіант «email-клієнт», «MAC-адреса»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Формально під це можно спробувати підтягти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://2019.pravopys.net/sections/36/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 36.2.2.а&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=38&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінка 38&lt;/a&gt;):&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правопис слів разом, із дефісом, окремо. &amp;lt;…&amp;gt; Складні іменники. &amp;lt;…&amp;gt; З дефісом пишемо: складні іменники, утворені з двох самостійних іменників без сполучного голосного звука. &amp;lt;…&amp;gt; Другий іменник складного слова відмінюємо, якщо перший: &amp;lt;…&amp;gt; визначає певну прикмету чи особливість предмета, особи, явища, названих другим: бíзнес-план, бі́знес-проє́кт, блок-систéма, буй-ту́р, ди́зель-мото́р, до́пінг-контрóль, дур-зíлля, жар-пти́ця, інтерне́т-видáння, інтерне́т-пóслуга, ко́зир-ді́вка, компа́кт-диск, кре́кінг-проце́с, піа́р-áкція, піа́р-кампáнія, розрúв-трава́, фан-клýб, фі́тнес-клуб, чар-зі́лля…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://2019.pravopys.net/sections/36/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 36.2.2.г&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=38&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінка 38&lt;/a&gt;):&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правопис слів разом, із дефісом, окремо. &amp;lt;…&amp;gt; Складні іменники. &amp;lt;…&amp;gt; З дефісом пишемо: складні іменники, утворені з двох самостійних іменників без сполучного голосного звука. &amp;lt;…&amp;gt; Другий іменник складного слова відмінюємо, якщо перший: &amp;lt;…&amp;gt; є невідмінюваним іменником іншомовного походження: сýші-бар, караóке-бар…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;а у випадку «MAC-адреси» (media access control address) ще й &lt;a href=&quot;https://2019.pravopys.net/sections/35/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 35.5.7&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=36&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінка 36&lt;/a&gt;):&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правопис слів разом, із дефісом, окремо. Загальні правила правопису складних слів. &amp;lt;…&amp;gt; Складні слова без сполучного голосного звука. &amp;lt;…&amp;gt; З дефісом пишемо: &amp;lt;…&amp;gt; ініціальну абревіатуру, написану великими або малими літерами, з будь-яким  словом: ВІЛ-інфéкція, ДНК-анáліз, ДНК-експерти́за, ВІП-зáла, е-декларувáння, е-декларáція…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;На практиці у випадках, коли слово логічно мало б писатися разом (а не через дефіс), але воно являє собою поєднання іншомовної й української частин (тому його банально неестетично писати разом), іноді використовують апостроф: «email'ова адреса», «за'approve'ти запит» тощо. Але, по-перше, як ми бачили вище, Ваші випадки навіть суто логічно мають писатися через дефіс (бо цілком вписуються під відповідні правила), а по-друге, таке написання через апостроф ніде не регламентоване (тобто якщо його й можна десь використовувати, то лише в неформальному листуванні).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-08-12T16:14:42.603" LastActivityDate="2020-08-12T16:14:42.603" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6337" PostTypeId="2" ParentId="1067" CreationDate="2020-08-18T00:15:15.013" Score="2" Body="&lt;p&gt;Загляньмо в СУМ.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nadpys&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НА́ДПИС&lt;/a&gt;, у, чол. Те саме, що напис. Мармурові скрині над значними покійниками, з пишними арабськими надписами.. пообсипались та завалились від часу (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 121); На стіні естради і ще в двох-трьох місцях розліплені свіжі афіші з надписом великими червоними літерами: «Підеш — не вернешся» (Іван Кочерга, II, 1956, 65).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/napys&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НА́ПИС&lt;/a&gt;, у, чол. Короткий текст, уміщений на чому-небудь. На полуденній стіні церкви була залізна дошка з написом над могилою гетьмана (Нечуй-Левицький, I, 1956, 338); Юрко запримітив умить якісь написи, видряпані, мабуть, нігтем на сірих стінах (Петро Козланюк, Ю. Крук, 1957, 406);&#xA;//  Стародавній текст, вирізьблений, висічений і т. ін. на твердому матеріалі. Часом з'являвся несподівано у фрамузі стіни фонтан, весь покарбований написами з корану (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 123); Розпечене азербайджанське сонце сліпучо виграє на сірих надгробках з тюркськими написами, зазирає у темні западини печер (Олесь Донченко, II, 1956, 80).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, &amp;quot;афіша з надписом&amp;quot; чується природніше, ніж &amp;quot;афіша з написом&amp;quot;. Назагал, надпис: (1) конкретний текст, а не просто &amp;quot;якийсь&amp;quot; напис; (2) надпис може бути друкований, напис радше писаний рукошма; (3) резолюція директора над текстом заяви є, безперечно, і напис, і надпис.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2799" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-08-18T14:39:40.343" LastActivityDate="2020-08-18T14:39:40.343" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6338" PostTypeId="2" ParentId="6146" CreationDate="2020-08-23T14:41:18.927" Score="0" Body="&lt;p&gt;При скануванні у нас виходить скан-копія документи, так як вихідний файл сохроняется на комп'ютері або в пам'яті сканера (як колись), і виходить що це являється копією. А так як вона відсканована, тоді це скан-копія. Можете глянути пару таких словосполучень на &lt;a href=&quot;https://kstech.com.ua/computeru/top-5-krashchyh-wi-fi-routeriv-2020/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://kstech.com.ua/computeru/top-5-krashchyh-wi-fi-routeriv-2020/&lt;/a&gt; Там якраз використовується слово скан-копія.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2806" LastActivityDate="2020-08-23T14:41:18.927" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6339" PostTypeId="2" ParentId="6311" CreationDate="2020-09-07T11:37:28.263" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Staffing Management Plan&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;План комплектації менеджменту&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2821" LastActivityDate="2020-09-07T11:37:28.263" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6340" PostTypeId="2" ParentId="6323" CreationDate="2020-09-07T22:17:49.157" Score="2" Body="&lt;p&gt;Здається, таких відповідників наразі не існує. Я теж досліджував це питання, коли працював у локалізації програмного забезпечення. Тож рекомендую до використання «Вимкнути/увімкнути звук». «Стишити/Розтишити» звучить, на мою думку, непогано, але оскільки такі терміни зараз ніде не використовуються великими корпораціями, я б не радив їх уводити задля запобігання скарг користувачів на незрозумілість інтерфейсу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1118" LastActivityDate="2020-09-07T22:17:49.157" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6342" PostTypeId="1" CreationDate="2020-09-12T01:01:02.257" Score="4" ViewCount="270" Body="&lt;p&gt;Цікавить походження чи логічне пояснення таких двох виразів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Шпака вбити&lt;/em&gt;, що означає &lt;em&gt;схибити&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Шпака удрати&lt;/em&gt;, що означає &lt;em&gt;здрімнути&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2024-01-06T13:08:26.047" Title="Походження виразів «шпака вбити» і «шпака удрати»" Tags="|значення-слів|фразеологізми|сталий-вираз|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6343" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6344" CreationDate="2020-09-12T07:24:40.410" Score="3" ViewCount="72" Body="&lt;p&gt;В інформаційній безпеці є термін &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Defense_in_depth_(computing)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;defence in depth&lt;/a&gt;&amp;quot; — коли захист організовано у кілька шарів (layers) і кожний шар протистоїть загрозі певного виду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також хотілося б знайти кращий аналог для &amp;quot;layer&amp;quot; у такому контексті. Схоже, що &amp;quot;коло безпеки&amp;quot; або &amp;quot;шар безпеки&amp;quot; ніде не використовуються.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2831" LastActivityDate="2020-09-13T12:54:17.020" Title="Переклад для &quot;defence in depth&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6344" PostTypeId="2" ParentId="6343" CreationDate="2020-09-13T01:42:33.720" Score="2" Body="&lt;p&gt;Прямим перекладом буде &lt;strong&gt;оборона в глибинї&lt;/strong&gt;, що і зробили Польською — &lt;a href=&quot;https://pl.wikipedia.org/wiki/Obrona_w_g%C5%82%C4%85b_(informatyka)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;obrona w głąb&lt;/a&gt;. Японцї натомість &lt;a href=&quot;https://ja.wikipedia.org/wiki/%E5%A4%9A%E5%B1%A4%E9%98%B2%E5%BE%A1_(%E3%82%BB%E3%82%AD%E3%83%A5%E3%83%AA%E3%83%86%E3%82%A3)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;переклали&lt;/a&gt; як &lt;strong&gt;багатошарова оборона&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таку тямку уже знають щонайменше &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=defence+in+depth&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;два&lt;/a&gt; словника:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/dicts/common18&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Новий українсько-англійський словник&lt;/a&gt; 2016 (Є. І. Гороть, С. В. Гончарук, Л. К. Малімон, О. О. Рогач.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/dicts/dilovyi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійський словник ділової людини&lt;/a&gt; 2014 (Є. І. Гороть, О. В. Василенко, Н. В. Єфремова [та ін.])&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Обидва перекладають як &lt;strong&gt;ешелонована оборона&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ешелонован||ий&lt;/strong&gt; : &lt;strong&gt;~а оборона&lt;/strong&gt; defence in depth.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2020-09-13T12:54:17.020" LastActivityDate="2020-09-13T12:54:17.020" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6347" PostTypeId="1" CreationDate="2020-09-18T14:51:19.957" Score="5" ViewCount="10132" Body="&lt;p&gt;Добрий день!&#xA;Новий правопис каже:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Невідмінюваний числівник пів зі значенням ‘половина’ з наступним&#xA;іменником — загальною та власною назвою у формі родового відмінка&#xA;однини пишемо окремо: пів áркуша, пів відрá, пів годúни, пів лі́тра...&#xA;Якщо ж пів з наступним іменником у формі називного відмінка становить&#xA;єдине поняття і не виражає значення половини, то їх пишемо разом:&#xA;півáркуш, пíвдень, півзáхист, півкóло, півкýля, півлі́тра (розм.&#xA;‘пляшка з горілкою або іншою випивкою ємністю 0,5 літра’), півмі́сяць,&#xA;півóберт, півовáл, півóстрів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pivdorogha&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;подає&lt;/a&gt; півдорогу так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПІВДОРО́ГА, и, жін. Середина віддалі між чим-небудь. Я несу кошик,..&#xA;ступаю в калошах. Минає так.. з півгодини. Могли б вже бути на&#xA;півдорозі (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 235); Він.. почав вертатися&#xA;з півдороги, аби не спіткати людей (Любов Яновська, I, 1959, 313); //&#xA;перен. Середина якого-небудь процесу, дії і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто в контексті, наприклад, &amp;quot;Я вмикаю музику в телефоні на півдорозі через місто, що розкинулось...&amp;quot; - &amp;quot;півдорога&amp;quot; постає як раз у значенні &amp;quot;середина&amp;quot;, а не буквально &amp;quot;половина чогось&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож як тут бути - разом чи окремо?)&#xA;Щиро дякую завчасно)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2844" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-09-18T17:57:46.887" LastActivityDate="2020-09-18T19:20:37.377" Title="Півдороги чи пів дороги?" Tags="|орфографія|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6348" PostTypeId="2" ParentId="6347" CreationDate="2020-09-18T16:48:03.760" Score="3" Body="&lt;p&gt;Дякуємо за ретельно досліджене запитання. Власне кажучи, наведених вами джерел цілком достатньо, щоб відповісти на нього.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Єдине, що треба зробити, це зрозуміти контекст, в якому це слово вживається у конкретний момент, а також спробувати замінити слово синонімом і подивитися, чи не втрачається сенс.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;«Увімкнув музику на &lt;strong&gt;півдорозі&lt;/strong&gt;»&lt;/em&gt; — тут значення «середина», а не «половина». Речення можна без втрати сенсу замінити на &lt;em&gt;«увімкнув музику на &lt;strong&gt;середині&lt;/strong&gt; дороги»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;i&gt;«Ваша бригада ремонтує &lt;strong&gt;пів дороги&lt;/strong&gt;, а наша — інші &lt;b&gt;пів {дороги}&lt;/b&gt;»&lt;/i&gt; — тут значення саме «половина». Замінити на &lt;em&gt;«середину»&lt;/em&gt; неможливо, але натомість можна замінити на &lt;em&gt;«ремонтуємо &lt;strong&gt;частину&lt;/strong&gt; дороги»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2020-09-18T19:20:37.377" LastActivityDate="2020-09-18T19:20:37.377" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6349" PostTypeId="2" ParentId="5895" CreationDate="2020-09-25T12:07:28.460" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ось, знайшов таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Xkfq7.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Xkfq7.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І дійсно, у Грінченка:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сральня, ні, сратва, ви,&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt; = Срач. Не йди туди, бо то панська сратва. Лубен. у.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Срач, ча,&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;м.&lt;/em&gt; Ретирадъ, нужникъ, отхожее мѣсто. Макс. (1849) 69.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-09-25T12:29:36.007" LastActivityDate="2020-09-25T12:29:36.007" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6350" PostTypeId="1" CreationDate="2020-09-28T07:37:14.917" Score="5" ViewCount="2578" Body="&lt;p&gt;Чи є нормальним варіант вживання слова &lt;strong&gt;економічний&lt;/strong&gt; в сенсі &lt;em&gt;ощадливий&lt;/em&gt;?&#xA;У різних словниках це значення вживається в різних варіантах: як &lt;em&gt;економний&lt;/em&gt;, так і &lt;em&gt;економічний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/UKR0001523&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник-довідник з українського літературного слововживання / С. І. Головащук&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; : &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53397/30739.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедія&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://slovnyk.me/dict/linguistic_norm/%D0%B5%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник.мі&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://studopedia.ru/16_67065_ekonomichniy--ekonomniy.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Студопедия.ру&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Економічний&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Який стосується сукупності суспільно-виробничих відносин, господарського життя тощо: &lt;em&gt;економічна боротьба, економічна криза, економічне життя, економічний журнал, економічна географія&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вигідний у господарському відношенні: &lt;em&gt;економічний проект, економічний режим, економічний холодильник, економічна технологія&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Економний&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Який ощадливо витрачає щось, сприяє економії тощо: &lt;em&gt;економне витрачання коштів, економні рухи, економний опис, бути економним&lt;/em&gt;. Пох.: &lt;strong&gt;економність&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;економно&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;В російській мові&lt;/strong&gt; є чітка градація цих понять:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;экономный&lt;/em&gt; — по відношенню до людини;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;экономичный&lt;/em&gt; — по відношенню до сфери, процесу, способу або режиму;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;экономический&lt;/em&gt; — по відношенню до економіки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;В українській мові&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;економний&lt;/em&gt; може вживатися по відношенню як до людини, так і до режиму використання;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;економічний&lt;/em&gt; може визначати як поняття, повʼязані з ощадливостю, так і з економікою.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хочу розібратися в цьому і зрозуміти, чи не є помилкою використовувати слово &lt;em&gt;економічний&lt;/em&gt; по відношенню до способу або режиму економії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Приклади:&lt;/strong&gt; сфера економічної/економної витрати палива, сфера економічного/економного друку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2857" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2020-09-29T01:48:12.817" LastActivityDate="2020-09-29T09:45:22.833" Title="Економний чи економічний" Tags="|значення-слів|правопис|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6351" PostTypeId="2" ParentId="6350" CreationDate="2020-09-28T13:55:29.483" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ні, це неприйнятно. Економічний - це той, що стосується економіки - дисципліни про&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;господарство, а саме — виробництво, розподіл і споживання товарів та послуг.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зрозуміло, що економіка намагається економно/ощадливо використовувати ресурси.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B5_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F#%D0%A1%D1%83%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1_%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Суфікси &lt;strong&gt;-ичн-, -ічн- (-їчн-), -арн- (-ярн-)&lt;/strong&gt; продуктивні в прикметниках, похідних від іменників іншомовного походження. Вони виражають відношення до певної галузі науки, громадсько-політичного напряму тощо: історичний, гуманітарний, молекулярний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І звідти ж:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ціла низка суфіксів формує якісні та відносно-якісні прикметники, мотивовані іменниковими або дієслівними основами: ...; &lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt; (сильний, активний, надійний, вичерпний, поважний, розумний, сонний); ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, якщо у людини є (її властиві) &lt;em&gt;сила, надія, економія&lt;/em&gt;, то ця людина &lt;em&gt;сильна, надійна, економна.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-09-28T13:55:29.483" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6352" PostTypeId="2" ParentId="6350" CreationDate="2020-09-29T09:45:22.833" Score="1" Body="&lt;p&gt;Чисто суб'єктивно я згоден з &lt;a href=&quot;/a/6351&quot;&gt;Yola&lt;/a&gt; — навіщо змішувати в одному прикметнику &lt;em&gt;економічний&lt;/em&gt; значення «такий, що стосується економіки» і «такий, що стосується економії», хай &lt;em&gt;економний&lt;/em&gt; буде «той, що стосується економії», а &lt;em&gt;економічний&lt;/em&gt; — «той, що стосується економіки».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо глянути об'єктивніше, то серйозні словники дають слову &lt;em&gt;економічний&lt;/em&gt; і значення «(який дає можливість зекономити що-небудь) вигідний у господарському відношенні», зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Зацитований Вами «Словник-довідник з українського літературного слововживання».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;3. Який дає можливість зекономити що-небудь; вигідний у господарському відношенні. &lt;em&gt;Транспортування газу по трубопроводах дуже економічне&lt;/em&gt; (Наука і життя, 12, 1957, 3); &lt;em&gt;ДТ-54 — більш досконалий, потужний і економічний трактор, ніж ті, що досі вироблялися на заводі&lt;/em&gt; (Іван І. Волошин, Самоцвіти, 1952, 79).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;«Словник української мови» у 20 томах:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;3. Який дає можливість зекономити що-небудь; вигідний у господарському відношенні. &lt;s&gt;&lt;em&gt;Велике значення має постійний контроль основних функціональних параметрів двигуна, від яких залежить не тільки економічна ефективність, а й безпека виконання польотів&lt;/em&gt; (з наук. літ.)&lt;/s&gt;; &lt;em&gt;Транспортування газу трубопроводами дуже економічне&lt;/em&gt; (з наук.-попул. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Першу цитату з СУМ-20 викреслив я, бо вважаю її абсолютно недоречною: у словосполученні &lt;em&gt;економічна ефективність&lt;/em&gt; прикметник &lt;em&gt;економічна&lt;/em&gt;, я вважаю, означає саме «стосовний до економіки»; як-от: &lt;em&gt;математичне очікування&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;статистична значущість&lt;/em&gt; тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Після перечитування наведених Вами і мною прикладів, мені здається, що частині мовців не вистачає розрізнення між «той, що економить» і «той, що дозволяє зекономити комусь». Наприклад, &lt;em&gt;економне таксі&lt;/em&gt; — для когось це буде не «таксі, що бере малу платню», а «таксі, водій якого береже пальне». Відповідно, частина випадків, коли потрібне значення «той, що дозволяє зекономити комусь», «вилазять» зі слова &lt;em&gt;економний&lt;/em&gt; на слово &lt;em&gt;економічний&lt;/em&gt;. Добре це (бо слугує точнішому розрізненню понять) чи навпаки (бо, можливо, наслідок вливу російської) — мені важко сказати.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-09-29T09:45:22.833" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6354" PostTypeId="2" ParentId="5809" CreationDate="2020-10-02T15:12:34.303" Score="1" Body="&lt;p&gt;У Російсько-українському словнику сталих виразів 1959 р. Виргана, Пилинської &lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/search.php?fullname=%E7%E2%E0%F2%FC&amp;amp;submit=%D8%F3%EA%E0%F2%E8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є таке&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Как тебя, вас… зовут?&lt;/em&gt; – як тебе, вас звуть (кличуть)?; як ти звешся?; як ви зветеся?; як тебе, вас на ім’я (на ймення)?; (іноді) як на тебе, на вас кажуть?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіанту зі «звати» немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="745" LastEditorUserId="745" LastEditDate="2020-10-16T20:40:39.530" LastActivityDate="2020-10-16T20:40:39.530" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6355" PostTypeId="1" CreationDate="2020-10-04T06:58:25.707" Score="4" ViewCount="162" Body="&lt;p&gt;Англійською цей вираз можна було б перекласти як key message of the article&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оновлення:&#xA;Розгорнуте тлумачення терміну &amp;quot;посыл&amp;quot; російською за допомогою вислову &amp;quot;отправная точка в рассуждениях&amp;quot; підштовхнуло мене до такого варіанту перекладу - &amp;quot;теза&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2251" LastEditorUserId="902" LastEditDate="2020-10-15T16:16:21.147" LastActivityDate="2020-10-15T16:16:21.147" Title="Переклад з російської &quot;посыл статьи&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6356" PostTypeId="1" CreationDate="2020-10-04T13:27:29.310" Score="4" ViewCount="229" Body="&lt;p&gt;Я зазвичай використовую слово &lt;strong&gt;&amp;quot;тут&amp;quot;&lt;/strong&gt;, але інколи чую &lt;strong&gt;&amp;quot;тутА&amp;quot;&lt;/strong&gt;.&#xA;Якщо цей варіант (тут&lt;strong&gt;А&lt;/strong&gt;) не помилка, тоді яка різниця у використанні даних слів?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1746" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-10-05T10:54:43.173" LastActivityDate="2020-10-05T10:54:43.173" Title="&quot;тут&quot; і &quot;тутА&quot; - різниця" Tags="|граматика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6357" PostTypeId="2" ParentId="6355" CreationDate="2020-10-04T16:21:08.537" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Основна/головна думка статті&lt;/strong&gt; або просто &lt;strong&gt;думка статті&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://shkolyar.in.ua/tema&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тема й основна думка тексту&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тема тексту – це його зміст, то, про що (або про кого) в ньому йдеться. &lt;strong&gt;Головна думка&lt;/strong&gt; тексту – те, заради чого його було створено (чого він навчає, до чого закликає, від чого&#xA;застерігає)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тему тексту автор розкриває поступово: він переходить від однієї частини теми до іншої.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://moodle.mdu.in.ua/mod/book/view.php?id=7865&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тема і основна думка тексту&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тема тексту — коло предметів чи явищ, розглянутих у тексті, це те, про&#xA;що оповідає текст. Мікротема — частина загальної теми. У тексті може&#xA;бути більше чи менше мікротем, залежно від складності тексту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Основна думка&lt;/strong&gt; — ідея тексту, висвітленню якої підпорядковані всі&#xA;складники тексту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://disted.edu.vn.ua/courses/learn/608&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тема  й  основна  думка  висловлювання. Тема  й  мікротема&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ТЕКСТ - це  група речень чи одне речення, об'єднаних темою та &lt;strong&gt;основною думкою&lt;/strong&gt;, мають певну змістову та структурну завершеність.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-10-04T16:21:08.537" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6358" PostTypeId="2" ParentId="6356" CreationDate="2020-10-05T00:09:38.340" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tuta&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМом&lt;/a&gt; єдина відмінність це розмовність варіанта &lt;em&gt;тута&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ТУ́ТА&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;присл., розм.&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tut&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; 1. — &lt;em&gt;Ой піду я в гай зелений, Посажу я руту. Якщо зійде моя рута, Остануся тута&lt;/em&gt; (Тарас&#xA;Шевченко, II, 1963, 176); [Дядько Лев:] &lt;em&gt;Лукашу, де ти? гов!&lt;/em&gt; [Лукаш&#xA;(озивається з верби):] &lt;em&gt;Я тута, дядьку!&lt;/em&gt; (Леся Українка, III, 1952,&#xA;220).&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Тута ж&lt;/strong&gt; — у цьому самому місці. &lt;em&gt;За столом сидить&#xA;Кармелюк і його гості, селяни.. Тута ж кілька душ гайдамаків&lt;/em&gt; (Степан&#xA;Васильченко, III, 1960, 180).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-10-05T00:09:38.340" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6359" PostTypeId="2" ParentId="6355" CreationDate="2020-10-05T11:18:14.720" Score="1" Body="&lt;p&gt;Це не зовсім те саме, але в деяких випадках підійде &lt;em&gt;&lt;strong&gt;напрямок думки/думок автора&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;напрямок думки/думок у тексті&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спільним знаменником, що задає &lt;strong&gt;напрямок думки обох мислителів&lt;/strong&gt;, у цьому випадку є неокантіанство й часто пряма залежність думок Б. Кістяківського від поглядів Г. Риккерта. // В'ячеслав Артюх, Тяглість історії й історія тяглості, 2010.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки &lt;strong&gt;основний напрямок думки&lt;/strong&gt; в драмі можна характеризувати як пантеїстичний, значна увага приділяється красі природи, а тому арії наповнені пейзажною лірикою. // Ярослав Щербаков, Буддійські мотиви в драмі доби Юань (1271–1368), 2015.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Теми у творчості М. Шагала. &amp;lt;…&amp;gt; А. Тема будинків. &amp;lt;…&amp;gt; Б. Тема тварин. &amp;lt;…&amp;gt; В. Людська постать. Подібний &lt;strong&gt;напрямок думки&lt;/strong&gt; підтримує тема людської постаті. // Дебора Фогель, Теми і форми в мистецтві Марка Шагала. Начерк естетичної критики, 1929 (переклад з польської: Дана Пінчевська, 2018).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-10-05T11:18:14.720" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6360" PostTypeId="1" CreationDate="2020-10-05T21:28:46.280" Score="6" ViewCount="302" Body="&lt;p&gt;У братів Капранових почув переклад іменника &lt;code&gt;like&lt;/code&gt; (той, що ставиться, коли сподобалось YouTube відео) як &lt;code&gt;вподобайка&lt;/code&gt;. Дуже подобається переклад.&#xA;А от як так само добре перекласти &lt;code&gt;dislike&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="948" OwnerDisplayName="Andrii" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-10-07T05:10:24.593" LastActivityDate="2020-10-08T04:32:41.337" Title="Вподобайка навпаки" Tags="|переклад|from-english|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6361" PostTypeId="2" ParentId="5334" CreationDate="2020-10-07T06:13:59.320" Score="3" Body="&lt;p&gt;Взагалі ні, &amp;quot;&lt;strong&gt;літаючий&lt;/strong&gt;&amp;quot; ми вживати не можемо, тому що це активний дієприкметник на -ючий — конструкція, невластива українській. Натомість окрім &amp;quot;&lt;strong&gt;летючий&lt;/strong&gt;&amp;quot; можемо ще використовувати &amp;quot;&lt;strong&gt;летячий&lt;/strong&gt;&amp;quot;, &amp;quot;&lt;strong&gt;льотовий&lt;/strong&gt;&amp;quot; чи &amp;quot;&lt;strong&gt;літний&lt;/strong&gt;&amp;quot; (відповідно до словника Кримського, Єфремова, 1924–33рр.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також дивись у «Словнику-довіднику з українського літературного слововживання» С. І. Головащука (наприклад, на &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/32/53403/31291.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словопедії&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Літний&lt;/strong&gt;, -а, -є. Який стосується польоту: &lt;em&gt;літна погода&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2873" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-02-04T15:32:31.123" LastActivityDate="2021-02-04T15:32:31.123" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6362" PostTypeId="2" ParentId="6360" CreationDate="2020-10-07T17:07:31.753" Score="1" Body="&lt;pre&gt;&lt;code&gt;вподобайка       | вподобати&#xA;-----------------------------------&#xA;нагана/наганка   | наганити&#xA;докір/дорікайка  | дорікнути&#xA;картайка         | скартати&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чудове джерело синонімів можна знайти на &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D1%96%D1%8F/%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гороху&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені поки найбільше до вподоби &lt;em&gt;картайка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-10-07T17:07:31.753" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6363" PostTypeId="2" ParentId="6360" CreationDate="2020-10-08T04:32:41.337" Score="1" Body="&lt;p&gt;Мені особисто для &lt;em&gt;like&lt;/em&gt; найбільше подобається не &lt;em&gt;вподобайка&lt;/em&gt; (бо воно доволі довге, і також може викликати асоціації не лише з &lt;em&gt;уподобати&lt;/em&gt;, а й із &lt;em&gt;уподібнитися&lt;/em&gt;), а &lt;em&gt;схвалька&lt;/em&gt; (альтернативи: &lt;em&gt;схвалик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;схваль&lt;/em&gt;). Тоді &lt;em&gt;dislike&lt;/em&gt;, відповідно, буде &lt;strong&gt;&lt;em&gt;несхвалька&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (альтернативи: &lt;em&gt;несхвалик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;несхваль&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/dyslaik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на «Словотворі» пропонують&lt;/a&gt; спроби створення негативних форм саме від слова &lt;em&gt;вподобайка&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;невподобайка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;розподобайка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;невподоба&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також там же пропонують багато інших цікавих варіантів: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ганик&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;негожик/негожка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;поганик&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;незгод(ь)ка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;несподобка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;фе/фу&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;незгодлик&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;заперечлик&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;нехотійчик/небажайчик&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (а також варіантів, що передають радше не загальну негативну оцінку, а певну емоцію: &lt;em&gt;гидлик/відразка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;(роз)дратуйка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сумлик/жальчик/журбайлик/журлик/нерадійчик/смутик&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гнівик/обур(ь)ка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;супротивка&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-10-08T04:32:41.337" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6364" PostTypeId="1" CreationDate="2020-10-16T16:57:07.583" Score="3" ViewCount="134" Body="&lt;p&gt;Цікавлять українські відповідники суфікса &lt;em&gt;-al&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;суфікс із загальним сенсом “певного типу, стосовний до, що має форму&#xA;чи характер чогось” що зветься через корінь із запозичених слів із&#xA;латинської в англійську (autumnal; natural; pastoral), також&#xA;продуктивний в англійській за латинською моделлю, зазвичай з основами&#xA;латинського походження (accidental; seasonal; tribal).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Шукаю такий відповідник, щоб в результаті з іменника можна було утворити іменник. Це може бути не обов'язково суфікс, але й інша конструкція.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-10-16T20:44:06.953" LastActivityDate="2020-10-16T20:44:06.953" Title="Переклад суфікса -al" Tags="|from-english|суфікси|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6365" PostTypeId="2" ParentId="6364" CreationDate="2020-10-16T18:36:46.313" Score="1" Body="&lt;p&gt;Це, мабуть, не найкращий варіант, але як крайній захід:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Непоширений суфікс &lt;strong&gt;-ал-&lt;/strong&gt; позначає осіб за їх діяльністю, а також указує на предмети і явища. Загальна кількість іменників із цим формантом становить 23 одиниці. При різних семантичних ха-рактеристиках суфікса він має лише одну наголосову в складі 8 назв істот: індивід/у/áл, мед/персон/áл, принцип/áл, провінці/áл, театр/áл, тех/персон/áл, феод/áл. У 15 одиницях – найменування предметів і явищ: ліс/о/матер/і/áл, люмін/áл, матер/і/áл, фото/матер/і/áл, хлор/áл, церемон/і/áл  його наголосові ознаки лишаються незмінними,  він перебуває під наголосом. У трьох іменниках він трапляється у складі  наголошеного  комплексного  форманта  &lt;strong&gt;-онал&lt;/strong&gt;:  інтер/наці/онáл,  наці/онáл,  професі/онáл,  чи &lt;strong&gt;-уал-&lt;/strong&gt; (1 слово) інтелект/уáл.&lt;br /&gt;&#xA;(&lt;a href=&quot;http://www.esnuir.eenu.edu.ua/bitstream/123456789/5504/1/25.pdf#page=4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тамара Товкайло, Людмила Довбня. «Вплив морфемної структури та словотвірно-розрядних значень на акцентні ознаки формантів іншомовного походження». Філологічні науки. Мовознавство. 2, 2014. Науковий вісник Східноєвропейського національного університету імені Лесі Українки. c. 109.&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-10-16T18:36:46.313" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6366" PostTypeId="2" ParentId="6364" CreationDate="2020-10-16T20:34:30.970" Score="5" Body="&lt;p&gt;Ви не можете перекладати суфікси окремо. Зовсім не можете. Тому що суфікси — це не те, що перекладачі перекладають окремо. Переклад суфіксів — це не правильний спосіб перекладання слів. Як вже було багаторазово доведено науковцями, переклад окремо суфіксів не дозволить вам перекласти слово. Не кажучи вже про передачу сенсу цілого речення. Переклад суфіксів — це засіб, що не є достатньо кваліфікованим, щоб донести сенс слова, яке перекладається. Суфікси не є регулярним явищем, у тому сенсі, що один і той самий суфікс, застосований до різних слів, може призводити до різних значеннєвих наслідків порівняно з кореневим словом. Розбір слова на окремі його частини має сенс у історично-лінгвістичній перспективі, але такий розбір призводить до розділу слова на частини, сума яких не відповідає слову, яке потрібно перекласти. Навіть розширене тлумачення частин слова, яке залучає крос-лінгвістичні аспекти, які дозволяють розглянути суфікс і його еквіваленти у різних мовах, не дає можливості перекласти слово. Ви цього просто ніколи не зробите. Мова є інструментом, що є достатньо складним, щоб слово не було можливо відтворити з його частин. Навіть професор Тищенко не міг би перекласти будь-яке слово, відділивши і переклавши окремо суфікси від нього. Щоразу, коли ви намагаєтеся перекласти суфікс окремо від слова, десь у світі гірко плаче ховрашок, третій янгол сурмить, велика зірка падає з небес, а руськіє хакери викрадають вашу базу даних. Намагання перекласти суфікс окремо від усього слова викликає душі мертвих перекладачів. Вони постають з мертвих і спостерігають за вашими невдалими спробами перекласти суфікс. Щоразу, коли ви це намагаєтеся зробити, ви віддаєте свою душу Йому, Чиє Ім'я Не Можна Перекласти, бо воно містить іншомовний суфікс. Темр&lt;strong&gt;ява&lt;/strong&gt; спускається на того, хто намагатиметься перекласти суфікс &lt;code&gt;-ness&lt;/code&gt; у слові &lt;em&gt;dark&lt;strong&gt;ness&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. О ні, вони вже йдуть! Ні-і-і-ііі!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;А тепер серйозно.&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;В англійській мові морфологічно еквівалентні слова можуть належати до різних частин мови. &lt;em&gt;Metal&lt;/em&gt; цілком може означати як &lt;em&gt;метал&lt;/em&gt; (іменник), так і &lt;em&gt;металічний/металевий&lt;/em&gt; (прикметник), причому останні два мають &lt;strong&gt;різне&lt;/strong&gt; семантичне значення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того, &lt;em&gt;metal&lt;/em&gt; — це зовсім не те саме, що &lt;em&gt;met-&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;-al&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/metal#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;metal&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &lt;/a&gt; From Middle English, a borrowing from Old French &lt;em&gt;metal&lt;/em&gt;, from Latin &lt;em&gt;metallum&lt;/em&gt; (“metal, mine, quarry, mineral”), itself a borrowing from Ancient Greek &lt;strong&gt;μέταλλον&lt;/strong&gt; (métallon, “mine, quarry, metal”).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%BC%CE%AD%CF%84%CE%B1%CE%BB%CE%BB%CE%BF%CE%BD#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;μέταλλον&lt;/a&gt; From Pre-Greek because of the presence of -αλλο- (-allo-).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У свою чергу, &lt;em&gt;-αλλο-&lt;/em&gt; — знахідний відмінок одними чол.роду від &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%AC%CE%BB%CE%BB%CE%BF%CF%82#Greek&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;άλλος&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що має значення &amp;quot;такий само, інший, наступний, увесь, подібний&amp;quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інший приклад — слово &lt;em&gt;кристал&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%BA%CF%81%CF%8D%CF%83%CF%84%CE%B1%CE%BB%CE%BB%CE%BF%CF%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;κρύσταλλος&lt;/a&gt; походить від слова &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%BA%CF%81%CF%8D%CE%BF%CF%82#Ancient_Greek&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;κρύος (krúos)&lt;/a&gt; і споріднене з українським словом &lt;em&gt;&lt;strong&gt;крига&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Плюс той самий суфікс &lt;em&gt;-αλλο-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окремо перекладати суфікси — марна робота, яка призводить до помилок при перекладі. Усе, що ми з вами реально можемо робити, це:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;з'ясувати реальне значення іноземного слова цілком у тому контексті (реченні), в якому воно вжите в оригінальному тексті;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;корінь слова (без суфіксу) може лише дати натяк — не завжди точний — до якої галузі знання чи людської діяльності належить слово;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;подивитися на подібні слова в українській мові:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;в тому числі, ті, що містять інші суфікси або не містять ніяких;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в тому числі, ті, що походять від іншого кореня;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;обрати найбільш слушний відповідник.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, суфікс &lt;code&gt;-ion&lt;/code&gt; зазвичай перекладається словами з суфіксом &lt;code&gt;-ція&lt;/code&gt;. Але, наприклад, одним із слушних перекладів до слова &lt;em&gt;mot&lt;strong&gt;ion&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; є українське слово &lt;em&gt;рух&lt;/em&gt;, яке не містить суфіксів. У деяких контекстах це саме слово краще перекладати як &lt;em&gt;спроба&lt;/em&gt; (без суфіксів) або &lt;em&gt;намаг&lt;strong&gt;ання&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не існує регулярного способу перекласти навіть такий простий суфікс.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2020-10-16T20:34:30.970" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6367" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6368" CreationDate="2020-10-21T18:26:58.510" Score="1" ViewCount="46" Body="&lt;p&gt;Яка правильна транслітерація слова 'легені' на англійську мову: 'legeni' чи 'leheni'?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1143" LastActivityDate="2020-10-22T07:50:06.897" Title="Транслітерація слова 'легені'" Tags="|transliteration|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6368" PostTypeId="2" ParentId="6367" CreationDate="2020-10-22T07:50:06.897" Score="1" Body="&lt;p&gt;Є різні системи транслітерації (зокрема див. дві таблиці в &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Romanization_of_Ukrainian#Tables_of_romanization_systems&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розділі «Tables of romanization systems» статті «Romanization of Ukrainian» в англійській вікіпедії&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте більшість сучасних систем, зокрема чинний стандарт, затверджений &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/55-2010-%D0%BF/ed20160112&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 2010 р. N 55 «Про впорядкування транслітерації українського алфавіту латиницею»&lt;/a&gt;, який застосовують зокрема для офіційних документів, імен, географічних назв і було прийнято міжнародно (зокрема &lt;a href=&quot;http://www.eki.ee/wgrs/res/res_10_9.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;UNGEGN (Групою експертів ООН з географічних назв) 2012&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/864314/ROMANIZATION_OF_UKRAINIAN.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;BGN/PCGN (Радою США з географічних назв та Постійним комітетом з географічних назв для британського офіційного використання) 2019&lt;/a&gt;), кажуть передавати &lt;em&gt;г&lt;/em&gt; через &lt;em&gt;h&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-10-22T07:50:06.897" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6370" PostTypeId="1" CreationDate="2020-10-25T00:02:21.183" Score="2" ViewCount="103" Body="&lt;p&gt;Chuzhynoiu: kn. VII  describes an edition of a book by Oleksandr Oles'.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;What does &lt;em&gt;kn.&lt;/em&gt; mean?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;is there an online list of Ukrainian abbreviations where I could have found this?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="2900" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-10-25T02:09:48.460" LastActivityDate="2020-12-03T14:01:56.823" Title="What could &quot;kn.&quot; abbreviation stand for?" Tags="|non-native-speaker|скорочення|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6371" PostTypeId="2" ParentId="6370" CreationDate="2020-10-25T06:10:50.787" Score="8" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;is there an online list of Ukrainian abbreviations where I could have found this?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;For example: &lt;a href=&quot;http://abbrs.info/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://abbrs.info/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://diasporiana.org.ua/poeziya/2004-oles-o-chuzhinoyu-kn-vii/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Chuzhynoiu: kn. VII&lt;/a&gt; describes an edition of a book by Oleksandr Oles'.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;What does kn. mean?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;It means &lt;em&gt;knyha&lt;/em&gt; (book):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;кн. книга&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2020-10-25T06:10:50.787" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6372" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6373" CreationDate="2020-10-25T08:35:38.333" Score="3" ViewCount="86" Body="&lt;p&gt;Мене цікавить максимально коректний технічний переклад.&lt;br&gt;&#xA;Контекст у якому вживається: &lt;code&gt;This formula can be used in CSS easing functions&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У цій локалізації використовують переклад &amp;quot;функція пом'якшення&amp;quot;: &lt;a href=&quot;https://easings.net/uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://easings.net/uk&lt;/a&gt;.&#xA;Проте мене насторожило, що терміну &amp;quot;функція пом'якшення&amp;quot; немає у вікіпедії, а це мав би бути усталений математичний термін.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2280" LastActivityDate="2020-10-25T17:04:17.807" Title="Як перекласти &quot;easing function&quot;?" Tags="|from-english|resource-request|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6373" PostTypeId="2" ParentId="6372" CreationDate="2020-10-25T14:22:05.197" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я так розумію, що поняття &lt;a href=&quot;https://developer.mozilla.org/en-US/docs/Web/CSS/easing-function&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;easing function&lt;/a&gt; ввели, бо не всі функції, що показують як параметр змінюється з часом, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D0%B0_%D1%84%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гладкі&lt;/a&gt;. Наприклад, негладка (недиференційовна) ліворуч і гладка (нескінченно диференційовна) праворуч:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/QO6mQ.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/QO6mQ.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також існують супутні терміни &lt;em&gt;ease-in&lt;/em&gt; (синя), &lt;em&gt;ease-out&lt;/em&gt; (фіолетова), &lt;em&gt;ease-in-out&lt;/em&gt; (праворуч згори).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/o6Oxa.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/o6Oxa.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже треба шукати переклад, який для всіх цих термінів одразу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене &lt;em&gt;функція пом'якшування&lt;/em&gt; відповідає всім вимогам.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-10-25T17:04:17.807" LastActivityDate="2020-10-25T17:04:17.807" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6374" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6375" CreationDate="2020-10-28T14:29:06.427" Score="3" ViewCount="101" Body="&lt;p&gt;Мова про винарський термін, запозичений з французької мови: &lt;strong&gt;millésime&lt;/strong&gt;&#xA;Як правильно передати його українською?&#xA;Трапляється чотири варіанти: мілезим, мілезім, міллезім, міллезим.&#xA;На жаль, спеціалізованих словників поки що, здається, не існує, звідки такий правописний безлад.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2909" LastActivityDate="2020-10-29T11:03:09.793" Title="мілезім чи мілезим?" Tags="|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6375" PostTypeId="2" ParentId="6374" CreationDate="2020-10-28T15:44:25.230" Score="4" Body="&lt;p&gt;За прапописом мало б бути &lt;em&gt;&lt;strong&gt;мілезим&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Чому &lt;em&gt;-і-&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;-и-&lt;/em&gt; після &lt;em&gt;м-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf#page=128&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[§ 129.I.6]&lt;/a&gt; І пишемо: &amp;lt;…&amp;gt; У всіх інших випадках після б, п, в, м, ф, г, к, х, л,н перед наступним приголосним: бі́знес, піло́т, вібра́ція, акаде́мік, фіна́нси, гра́фік, гіпопота́м, логі́чний, гі́мн, кібу́ц, кілогра́м, кіно́, архі́в, хі́мія, хіру́рг, літерату́ра, респу́бліка, ні́ша, піані́симо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За усталеною традицією в ряді слів іншомовного походження, що давно засвоєні українською мовою, після б, п, в, м, ф, г, к, х, л, н пишемо и: башки́р, ви́мпел, єхи́дна, імби́р, калми́к, кипари́с, кисе́т, лима́н, ми́ля, мирт, ни́рка, спирт, химе́ра та ін. [Але мілезим не схоже на давно засвоєне слово, що має усталену традицію.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За традицією з и пишемо також слова грецького походження, що усталилися в церковному вжитку: дия́кон, єпи́скоп, єпити́мія́, єпитрахи́ль, ми́ро, ми́тра, митрополи́т, христия́нство тощо. [Але мілезим не грецького походження.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Чому &lt;em&gt;-л-&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;-лл-&lt;/em&gt; чи щось інше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Чому &lt;em&gt;-л-&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;-лл-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf#page=126&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[§ 128.1]&lt;/a&gt; У загальних назвах іншомовного походження букви на позначення приголосних звичайно не подвоюємо: аба́т, акумулятор, баро́ко, беладо́на, белетри́стика, браві́симо, ват, гру́па, гун (гу́ни), ідилі́чний, інтелектуа́льний, інтерме́цо, колекти́в, комі́сія, лібре́то, піані́симо, піцика́то, стака́то, су́ма, фін (фі́ни), шасі́ та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За традицією з подвоєнням пишемо загальні назви: анна́ли, бо́нна, білль, бру́тто, бу́лла, ва́нна, ві́лла, до́нна, мадо́нна, ма́нна, мулла́, панно́, пе́нні, то́нна, ду́рра, мі́рра та слово Алла́х.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Чому &lt;em&gt;-л(л)-&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;-й-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf#page=125&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 125&lt;/a&gt;, згідно з яким «французькі буквосполучення ll та ill після голосних, у кінці слів та перед голосними відповідно до французької вимови [!] передаємо через й: макія́ж, Війо́н, Шантії́». Однак у цьому разі французька вимова має -л(л)-, а не -й-, порівняйте:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/maquillage#Pronunciation_3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;maquillage&lt;/a&gt; (макіяж) → /ma.ki.jaʒ/ (через /j/),&lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/mill%C3%A9sime#Pronunciation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;millésime&lt;/a&gt; → /mi.le.zim/ (через /l/).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Чому &lt;em&gt;-и-&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;-і-&lt;/em&gt; після &lt;em&gt;з-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf#page=128&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[§ 129.III.1]&lt;/a&gt; И пишемо: &amp;lt;…&amp;gt; У загальних назвах після приголосних д, т, з (дз), с, ц, ж (дж), ч, ш, р перед наступним приголосним (крім й): ди́зель, дина́мо, дипло́м, дире́ктор, мето́дика; інститу́т, матема́тика, сти́мул, тип; пози́ція, фізи́чний; такси́ст, родзи́нка, силуе́т, систе́ма; цисте́рна, ци́фра; режи́м, джигі́т, джинси, джип; чичеро́не; ши́рма, шифр; брига́да, риф, фа́брика.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вікіпедія наразі також пише &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%BB%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мілезим&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (але без джерел).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але оскільки слово не усталилося, то остаточно вирішити, мені здається, поки не можна.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-10-29T11:03:09.793" LastActivityDate="2020-10-29T11:03:09.793" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6376" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6378" CreationDate="2020-10-31T20:24:45.050" Score="4" ViewCount="229" Body="&lt;p&gt;Чи існує термін для території західної України схожий на термін &lt;em&gt;&amp;quot;Наддніпрянська Україна&amp;quot;&lt;/em&gt; для території східної України? Тобто мається на увазі інший термін віддмінний від терміну &lt;em&gt;&amp;quot;Галичина&amp;quot;&lt;/em&gt; - традиційного терміну для позначення західної України.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад історично існують терміни &lt;em&gt;&amp;quot;Лівобережна Україна&amp;quot;&lt;/em&gt; (східна Україна) vs. &lt;em&gt;&amp;quot;Правобережна Україна&amp;quot;&lt;/em&gt; (західна Україна), або &lt;em&gt;&amp;quot;Малоросія&amp;quot;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Мала Русь&lt;/em&gt; (східна Україна) vs. &lt;em&gt;Червоноросія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Червона Русь&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Малопольща&lt;/em&gt; (західна Україна) тощо й вони є приблизно рівними термінологічно. То чи є схожий термінологічно еквівалент і для &lt;em&gt;&amp;quot;Наддніпрянська Україна&amp;quot;&lt;/em&gt; (відмінний від &lt;em&gt;&amp;quot;Галичина&amp;quot;&lt;/em&gt;)?.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="331" LastEditDate="2020-10-31T21:00:06.117" LastActivityDate="2020-11-01T01:08:28.533" Title="Чи існує термін для території західної України схожий на термін &quot;Наддніпрянська Україна&quot; для території східної України?" Tags="|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6377" PostTypeId="2" ParentId="6376" CreationDate="2020-10-31T21:12:52.750" Score="4" Body="&lt;p&gt;Коротка відповідь: однозначного терміну, певно, не існує. Натомість, існує багато топонімів для менших за розмірами регіонів України.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ґуґлопошук за терміном «&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BE-%D0%B3%D0%B5%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%87%D0%BD%D1%96+%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B8+%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;історико-географічні регіони україни&lt;/a&gt;» дає кілька цікавих сайтів, в тому числі &lt;a href=&quot;http://phm.gov.ua/?p=98220&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;офіційних&lt;/a&gt;, з гарними мапами регіонів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/BZCZu.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/BZCZu.jpg&quot; alt=&quot;Етнографічні регіони України&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2020-10-31T21:12:52.750" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6378" PostTypeId="2" ParentId="6376" CreationDate="2020-10-31T23:08:37.923" Score="5" Body="&lt;p&gt;Термін-еквівалент для території західної України схожий на термін &lt;em&gt;“Наддніпрянська Україна”&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&amp;quot;Наддніпрянщина&amp;quot;&lt;/em&gt; (для території східної України) - це &lt;em&gt;Наддністрянщина&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;“Наддністрянська Україна”&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так на &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/REF0002545&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті НБУВ&lt;/a&gt; дають таке означення : &lt;em&gt;Наддніпрянщиня - синонім Галичини. Історико-географічний регіон, що розташований на Західній Україні (в межах українських земель, які були у складі Австро-Угорської імперії: Східна Галичина, Північна Буковина, Закарпаття) у верхній та середній течії та басейні Дністра&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В тернопільській газеті &lt;em&gt;Українські вісті&lt;/em&gt; у статті &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/90427&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Безумство і кириня&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; від 28 червня 1919 року анонімний автор писав так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Здавалобся що в часі, коли &lt;strong&gt;Галичина&lt;/strong&gt; у своім бою з поляками виявила так&#xA;чудові результати, а навпаки &lt;strong&gt;Наддніпрянщина&lt;/strong&gt; може в тім самім часі&#xA;виказатися тільки мізерією стратегічного і організаційного&#xA;анальфабетизму, люде доброі волі і здорового розуму повинні&#xA;призадуматися над яркою причиною одного і другого і подумати над&#xA;санацією нездорових умов, які спричинюють невдачу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є відомим фактом, що &lt;strong&gt;Наддніпрянщина&lt;/strong&gt; стояла перед катастрофою так само,&#xA;як в тім самім часі стояла перед катастрофою &lt;strong&gt;Наддністрянщина&lt;/strong&gt;. І тут і&#xA;там була та сама причина. Але &lt;strong&gt;Наддністрянщина&lt;/strong&gt; мала своіми провідниками&#xA;людей, вправді не дуже мудрих, але принайменше себе шануючих. Бо вони,&#xA;побачивши, що не доросли до своєі задачі, одні накивали пятами а другі&#xA;зріклися свого уряду і передали керму загроженоі краіни диктаторови,&#xA;чоловікови, якого вони і загал вважав найвідповіднійшим. І нікому не&#xA;прийшло на думку квестіонувати цей факт, тимпаче, що найблищі дні&#xA;показали, що цей &amp;quot;кайзершніт&amp;quot; дав гарні результати. Армія і ціле&#xA;населеннє відчуло тверду руку, замовкли толки сільських фільозофів,&#xA;вихованих у &lt;strong&gt;наддніпрянській школі&lt;/strong&gt;, кинуго в кут політику, почалося&#xA;діло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не сподобалося це тільки політикам з під прапора &amp;quot;Укр. Козака&amp;quot; [...]&#xA;у замітці п. т. &amp;quot;В Галичині диктатура&amp;quot;, вони пишуть: &amp;quot;Населення&#xA;&lt;strong&gt;Галичини&lt;/strong&gt; приняло акт диктатури неприхильно і лише боротьба з Поляками і успішний наступ на польськім фронті стали на перешкоді&#xA;правдоподібним ексцесам селянських і робітничих мас&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мала вас з вашими програмами і періпатетіками — фільозофами&#xA;&lt;strong&gt;Наддністрянщина&lt;/strong&gt;, та дополітикувалась до сього, що небудь диктатурського &amp;quot;неюридичного&amp;quot; кайзершніту, а по ній бувби вже сьогодні&#xA;тільки спомин. Наш вояка уподобився &lt;strong&gt;наддніпрянському&lt;/strong&gt; і замість&#xA;бити ворога, політикував на печі і матюкав &amp;quot;Украіні і панам&amp;quot; так&#xA;довго, аж ворог забрав йому все а його самого засвербіла спина від&#xA;польського нагая. І він волів сю спину підставити під пястук&#xA;&amp;quot;юридично&amp;quot; не оправданого диктатора, а грудь під кулю невмолимого&#xA;ворога. І сталось чудо... Докажіть ви, панове теоретики і сторожі&#xA;прогресівних програм, своіми впертими партізанськими фокусами того&#xA;самого чуда, а &lt;strong&gt;Наддністрянщина&lt;/strong&gt; як стій скине зі себе ярмо&#xA;диктатури і кинеться в обійми вашого моря тьми, без лиману і пристані,&#xA;які бодай в далекій будуччині подзвалиб надію на спочинок і ратунок.&#xA;Бо і в краіні диктатора живуть люде, які кушали з дерева&#xA;европейськости і поступовости.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastEditorUserId="331" LastEditDate="2020-11-01T01:08:28.533" LastActivityDate="2020-11-01T01:08:28.533" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6381" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6382" CreationDate="2020-11-08T18:04:00.540" Score="1" ViewCount="76" Body="&lt;p&gt;У комп'ютерній грі до жіночого персонажа звертаються як &amp;quot;хетей&amp;quot; (слово з бурятської мови, що означає &amp;quot;старша сестра&amp;quot;). Так як це слово використовується у звертанні, то чи буде здійснюватися відмінювання цього слова. Якщо так, то як звучатиме кличний відмінок слово &amp;quot;хетей&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2925" LastActivityDate="2020-11-08T20:19:15.970" Title="Кличний відмінок слова &quot;хетей&quot;" Tags="|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6382" PostTypeId="2" ParentId="6381" CreationDate="2020-11-08T20:09:55.347" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=132&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фрагмент з § 140 правопису&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Деякі іменники іншомовного походження не відмінюємо, а саме: &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;жіночі особові імена, що закінчуються на &lt;strong&gt;-й&lt;/strong&gt; і на твердий приголосний (крім губних): &lt;em&gt;Беатрі́с, Доло́рес, Гюльчата́й, Елма́с, Енн, Жанне́т, Іре́н, Ка́рме́н, Кім, Клоді́н, Лено́р, Ма́ргарет, Мерсе́дес, Моні́к, Тріш, Фара́х&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже &lt;em&gt;Хетей&lt;/em&gt; (як жіноче ім'я) не відмінюється: «я не бачу прекрасної Хетей», «іди-но сюди, Хетей».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Upd.: Якщо це не ім'я, а загальна назва, то теж не відмінюємо. Мабуть, можна пояснити тим, що такі слова (жіночого роду на &lt;em&gt;-й&lt;/em&gt;) не підпадають під ознаки жодної з відмін. (Також сказано, що не відмінюються «етикетні означення жінки, що закінчуються на приголосний: &lt;em&gt;міс, місис, мада́м, мадемуазе́ль, фре́кен, фро́йляйн, хану́м&lt;/em&gt;», але не певен, що це етикетне означення.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-11-08T20:19:15.970" LastActivityDate="2020-11-08T20:19:15.970" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6387" PostTypeId="1" CreationDate="2020-11-11T09:34:47.787" Score="4" ViewCount="137" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Отож(,) доки Ілон Маск ще тільки на півдорозі до інших світів, паперова книжка в безпеці.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Після &amp;quot;отож&amp;quot; по логіці має бути кома, бо головне речення - &amp;quot;&lt;em&gt;Отож паперова книжка в безпеці&lt;/em&gt;&amp;quot;, а підрядне речення починається з &amp;quot;&lt;em&gt;доки&lt;/em&gt;&amp;quot;.&lt;br /&gt;&#xA;Чи за правилами те, що там кома відсутня (може, це пов'язано з новим правописом), чи там помилка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2933" LastActivityDate="2020-11-11T13:53:09.297" Title="Відсутність коми у реченні з XX всеукраїнського диктанту" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6388" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6390" CreationDate="2020-11-11T11:13:05.083" Score="3" ViewCount="344" Body="&lt;p&gt;Чи можна від дієприкметників, наприклад, &lt;strong&gt;читаний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;подертий&lt;/strong&gt; утворити найвищі ступені порівняння — &lt;strong&gt;найчитаніший&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;найподертіший&lt;/strong&gt;? У мене не вийшло знайти правил, які б регулювали ці випадки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2934" LastActivityDate="2020-11-11T14:54:40.117" Title="Чи існують ступені порівняння дієприкметників?" Tags="|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6389" PostTypeId="2" ParentId="6387" CreationDate="2020-11-11T13:53:09.297" Score="3" Body="&lt;p&gt;Я не знаю правил, які дозволяли б у таком випадку пропускати кому.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча на практиці її часто пропускають, наприклад, у «ГРАК-10» на &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=%D0%9E%D1%82%D0%BE%D0%B6+,+%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;7-8 випадків «Отож, доки…»&lt;/a&gt; бачу &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=%D0%9E%D1%82%D0%BE%D0%B6+%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;6 випадків «Отож доки…»&lt;/a&gt; (і в усіх них та сама ситуація — з «доки» починається пядрядне речення, після якого йде головне) і на &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=%D0%A2%D0%BE%D0%BC%D1%83+,+%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;14 випадків «Тому, доки…»&lt;/a&gt; (доволі схожа ситуація) — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=%D0%A2%D0%BE%D0%BC%D1%83+%D0%B4%D0%BE%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;12-13 випадків «Тому доки…»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я не спеціаліст-мовознавець, тому моє рішення не можна вважати остаточним, але таке пропускання коми здається радше поширеною помилкою, ніж чимось дозволеним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-11-11T13:53:09.297" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6390" PostTypeId="2" ParentId="6388" CreationDate="2020-11-11T14:40:10.213" Score="2" Body="&lt;p&gt;Від «чистого» дієприєприкметника ми, мабуть, не можемо утворювати ступені порівняння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але, наскільки я розумію, такі слова як &lt;em&gt;читаний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;подертий&lt;/em&gt; не завжди вважаються «чистими» дієприкметниками — залежно від відтінку значення й ролі в реченні (і, звісно, позиції мовознавця), їх можуть вважати як дієприкметниками, так і прикметниками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Подертий&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/podertyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах&lt;/a&gt; розрізняє &lt;em&gt;подертий&lt;/em&gt; як дієприкметник і &lt;em&gt;подертий&lt;/em&gt;, що використовується в значенні прикметника:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПОДЕ́РТИЙ, а, е.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Дієпр[икметний] пас[ивний] мин[улого] ч[асу] до подерти 1. На землі лежала довга, місцями подерта, місцями полатана буда [верх халабуди] (Наталія Кобринська, Вибр., 1954, 76); Не спиться Івану — до ранку спокою йому не знайти, подерту в походах шкірянку вже знають безсонні пости (Микола Упеник, Вірші.., 1957, 148); Майже всі [бійці] були вже обшарпані, закривавлені, подерті колючими гілками (Олесь Гончар, III, 1959, 104);&lt;br /&gt;&#xA;// &lt;strong&gt;у знач[енні] прикм[етника]&lt;/strong&gt;. Подерте листя з дерев, збита трава й поламані квіти ніби обмилися свіжою водою [після граду] (Наталія Кобринська, Вибр., 1954, 143); Прихильник мужицького царства замислювався, поглядаючи на свої подерті, потріскані ноги (Михайло Стельмах, I, 1962, 503).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;у знач[енні] прикм[етника]&lt;/strong&gt;. Дірявий, драний. Зверху сипав і сипав дрібний сухий сніг, наче борошно з подертого сита (Зінаїда Тулуб, В степу.., 1964, 220); На те він і кравець, щоб подертий жупан носити! (Українські народні прислів'я та приказки, 1955, 62); Коли я боялася тих злиднів, то се не тому, що мене лякав холод, голод, пошарпані вбрання, подерті черевики (Леся Українка, III, 1952, 699);  * Образно. Дощ трохи ніби вщух. Поміж подертих хмар виплив щербатий місяць (Іван Цюпа, Назустріч.., 1958, 111).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Читаний&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;em&gt;читаний&lt;/em&gt;, то хоч я не знаю словників, які б трактували його як прикметник, але таке значення легко уявити:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;коли ми кажемо &lt;em&gt;читаний&lt;/em&gt;, щоб сповістити, що щось (наприклад книгу) читали, то це очевидно дієприкметник (приклад із того ж «СУМ»-11: «Коли вона стала там край стола, погляд її впав знов на той лист, &lt;em&gt;недавно читаний&lt;/em&gt;» (Леся Українка));&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;коли ми кажемо &lt;em&gt;читаний&lt;/em&gt; у майже тому самому значенні «той, якого (часто) читали», але вживаємо це як характеристику самого предмету (наприклад книги), аніж щоб повідомити про факт читання — можливо, це слово можно інтерпретувати як прикметник (чи принаймні як дієприкметник у ролі прикметника).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=(%D0%BD%D0%B0%D0%B9)%3F%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%96%D1%88%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусі «ГРАК-10»&lt;/a&gt; я бачу поодинокі трапляння ступенів порівнняння від &lt;em&gt;читаний&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те, що Белль належав до найпопулярніших і &lt;strong&gt;найчитаніших&lt;/strong&gt; західньонімецьких авторів кінця 1950-1970-их років, пов'язане з тематикою його творів. // Журнал «Сучасність», Мюнхен, 1986, ч. 1, с. 86.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Він належав до &lt;strong&gt;найчитаніших&lt;/strong&gt; німецьких авторів, бо в його творах звучить сильна критика нацистської Німеччини та її духового упадку, що ще не викурився з деяких закостенілих німецьких голов, критика дрібноміщанської ментальности, а також Католицької Церкви. // Журнал «Сучасність», Мюнхен, 1986, ч. 1, с. 87.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У міжвоєнній Польщі газета Ilustrowany Kurier Codzienny, &lt;strong&gt;найчитаніша&lt;/strong&gt; в добу своєї появи (1926-1930 рр.), «формувала громадську думку в українському питанні, підсилюючи напруження у польсько-українських відносинах». // Журнал «Сучасність», Мюнхен, 1986, ч. 10, с. 74.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Із саквояжа обережно витягли дерев'яну конячку-гойдалку для маленького Яна, старовинні монети — до колекції старшого Яна, кілька пляшок вина для Йозефа, дві коробки з капелюшками (останнє слово паризької моди), мереживний пеньюар, кілька речей верхнього туалету, віяло, пляшечки з олією та парфумами і, нарешті, підбірку книг і журналів, &lt;strong&gt;найчитаніших&lt;/strong&gt; в Парижі. // Сергій Шарик «Двічі графиня та двічі генерал», Київ, 2014.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки трапляння поодинокі (і три з них в одному й тому самому журналі), ми не можемо на 100% ствержувати про нормативність форм &lt;em&gt;читаніший&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;найчитаніший&lt;/em&gt;. Але мені особисто вони вухо не ріжуть.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-11-11T14:54:40.117" LastActivityDate="2020-11-11T14:54:40.117" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6391" PostTypeId="1" CreationDate="2020-11-11T14:47:38.507" Score="5" ViewCount="136" Body="&lt;p&gt;Чи можливо використовувати закінчення &lt;em&gt;-мий&lt;/em&gt; для утворення пасивних дієприкметників? У словниках зафіксовані слова &lt;strong&gt;значимий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;любимий&lt;/strong&gt;, а чи можна, наприклад, від слова &lt;strong&gt;воліти&lt;/strong&gt; утворити слово &lt;strong&gt;волимий&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2934" LastEditorUserId="2934" LastEditDate="2020-11-11T14:56:06.003" LastActivityDate="2022-07-30T12:21:31.537" Title="Правильність утворення дієприкметників із закінченням -мий" Tags="|словотворення|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6392" PostTypeId="2" ParentId="6391" CreationDate="2020-11-12T14:06:51.643" Score="2" Body="&lt;p&gt;Спонуканий обговоренням в коментарях до запитання написав пану Кувалді:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Маю до вас запитання. Коли ми перекладали розділ про лінійне&#xA;програмування, то ми переклали feasible region/solution як допустима&#xA;область / допустимий розв'язок. Але вам тоді оце допустимий не&#xA;сподобалось. Я так розумію через -мий. Але чому? Це не відповідає&#xA;українському словотвору?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідь пана Кувалди:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не то щоб зовсім не відповідав, такі слова є в українській, але вони&#xA;не поширені і така форма не продуктивна. І зазвичай є паралельні форми&#xA;кращі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/html/shel_pered.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник технічної термінології 1928р.&lt;/a&gt; (І.&#xA;Шелудько, Т. Садовський)&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Допускаемый&lt;/strong&gt; – допускни́й, припускни́й.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Допустимый, допускаемый&lt;/strong&gt; – допускни́й, припускни́й.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/dicts/hanitkevych&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український словник з інженерних технологій 2013р.&lt;/a&gt;&#xA;(Марія Ганіткевич, Богдан Кінаш)&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;допуска́емый&lt;/strong&gt; допустни́й [прийня́тний], припускни́й&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;До того ж гляньте, як перекладає &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=*ble%20&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слова на &lt;em&gt;-ble&lt;/em&gt; Кочерга&lt;/a&gt;. Тож я за&#xA;послідовність і нові тенденції [від -тимий віє старослов'янщиною&#xA;[тобто староболгарщиною] як на мене].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зауважу, що тут йдеться про &lt;em&gt;-тимий&lt;/em&gt;, тому, можливо, нема зв'язку з &lt;em&gt;волимий.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;РЕД: Доповнення від пана Кувалди:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;em&gt;волимий&lt;/em&gt;. Формально такі слова можна утворювати. Але як кожен новотвір він буде незвичним. Крім того, ми можемо настворювати слів до біса, які не матимуть ужитку. Ліпше залежно від контексту вживати близькі за значення, &lt;em&gt;бажаний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;жаданий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;призволений&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-07-30T12:21:31.537" LastActivityDate="2022-07-30T12:21:31.537" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6393" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6396" CreationDate="2020-11-12T19:09:09.930" Score="5" ViewCount="1032" Body="&lt;p&gt;Why does Ukranian &amp;quot;c&amp;quot; correspond English &amp;quot;h&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt;eart &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;ерце &lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt;aulm &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;олома &lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt;ome &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;ім'я &lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt;oar &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;ірий &lt;br&gt;&#xA;&lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt;orn &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;арна &lt;br&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2982" LastActivityDate="2020-11-13T17:21:56.923" Title="Why does Ukranian &quot;c&quot; correspond English &quot;h&quot;?" Tags="|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6395" PostTypeId="2" ParentId="6393" CreationDate="2020-11-13T08:54:22.237" Score="15" Body="&lt;p&gt;Specifically for your words:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/heart#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;heart&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%B5#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;серце&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; are both from Proto-Indo-European &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/%E1%B8%B1%E1%B8%97r&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;*ḱḗr&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/haulm#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;haulm&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B0#Etymology_2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;солома&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; are both from Proto-Indo-European &lt;em&gt;*ḱolh₂mos&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/home#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;home&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; is from Proto-Indo-European &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/t%E1%B8%B1ey-&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;*tḱey-&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, while &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D1%96%D0%BC%27%D1%8F#Etymology_2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сім'я́&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; “family” (not to be confused with &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D1%96%D0%BC%27%D1%8F#Etymology_1&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сі́м'я&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; “seeds”) is from Proto-Indo-European &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/%E1%B8%B1ey-&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;*ḱey-&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, however some consider them to be cognates;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/hoar#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;hoar&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; is both from Proto-Indo-European &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/(s)%E1%B8%B1eh%E2%82%83-&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;*(s)ḱeh₃-&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, while &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D1%96%D1%80%D0%B8%D0%B9#Ukrainian&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сірий&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; “grey/gray” has several versions of etymology, however the primary one directs to the same &lt;em&gt;(s)ḱeh₃-&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/horn#Etymology&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;horn&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D1%81%D0%B0%D1%80%D0%BD%D0%B0#Etymology_2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;сарна&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; “roe deer” are both from Proto-Indo-European &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/%E1%B8%B1erh%E2%82%82-&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;*ḱerh₂-&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;At first I thought it to be just a coindidence, but now it looks for me as some regularity. I.e. at least some of -ḱ- in Proto-Indo-European turns into -h- in Proto-Germanic and into -s- (expressed as -с- in Cyrillic) in Proto-Slavic. However, being not a linguist, I can't say whether such a regularity was investigated and explained in any studies; maybe it makes sense to ask on &lt;a href=&quot;//linguistics.stackexchange.com&quot;&gt;Linguistics SE&lt;/a&gt; (in a more general way: about the evolution of Proto-Indo-European -ḱ- into Proto-Germanic -h- and Proto-Slavic -s-, at least in some of the roots).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-11-13T15:50:37.227" LastActivityDate="2020-11-13T15:50:37.227" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6396" PostTypeId="2" ParentId="6393" CreationDate="2020-11-13T11:02:31.190" Score="5" Body="&lt;p&gt;It is not true for all words because some of them have different &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/6395/585&quot;&gt;roots.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;It looks like about Proto-Indo-European sound &lt;strong&gt;ḱ&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Velar_consonant&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;palatovelar&lt;/a&gt;) with result of:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Centum_and_satem_languages&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;satemisation&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — it turned (in our case) to &lt;em&gt;s&lt;/em&gt; for some branches (see red color at picture below) where Balto-Slavic (and therefore Ukrainian) is too.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZHY9U.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ZHY9U.png&quot; alt=&quot;Centum &amp;amp; satem languages&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Grimm%27s_law&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Grimm's law&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; also known as &lt;strong&gt;the First Germanic Sound Shift&lt;/strong&gt; — it turned to &lt;em&gt;h&lt;/em&gt; in Germanic (and therefore English) branch.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Just notice that it is not 100 % rule because (for example):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;There can be newer word loanings or reloanings.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Another sound changings.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2020-11-13T17:21:56.923" LastActivityDate="2020-11-13T17:21:56.923" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6398" PostTypeId="1" CreationDate="2020-11-18T11:36:51.197" Score="-1" ViewCount="213" Body="&lt;p&gt;Why does Ukranian &amp;quot;х&amp;quot; correspond English &amp;quot;r&amp;quot;?&lt;br&gt;&#xA;ea&lt;strong&gt;r&lt;/strong&gt; ву&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;о&lt;br&gt;&#xA;sea&lt;strong&gt;r&lt;/strong&gt; су&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;ий&lt;br&gt;&#xA;aldo&lt;strong&gt;r&lt;/strong&gt; віль&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;а&lt;br&gt;&#xA;thei&lt;strong&gt;r&lt;/strong&gt; ти&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;&lt;br&gt;&#xA;dee&lt;strong&gt;r&lt;/strong&gt; ду&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2982" LastActivityDate="2021-03-02T06:11:11.030" Title="Why does Ukranian &quot;х&quot; correspond English &quot;r&quot;?" Tags="|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6399" PostTypeId="2" ParentId="6398" CreationDate="2020-11-18T12:35:13.103" Score="4" Body="&lt;p&gt;There is no such a correspondence in the two languages.&lt;/p&gt; &#xA;&lt;p&gt;There are hundreds of words ending with 'r' in English, which do not have 'х' in Ukrainian. For example:&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;li&gt;driver - водій&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;teacher - вчитель&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;far - далеко&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;for - для&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;four - чотири&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;beer - пиво&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;bear - ведмідь&lt;/li&gt;&#xA;and so on...&#xA;" OwnerUserId="2645" LastActivityDate="2020-11-18T12:35:13.103" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6400" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6401" CreationDate="2020-11-21T20:40:14.607" Score="4" ViewCount="684" Body="&lt;p&gt;Власне, є наступне речення:&#xA;&amp;quot;Іноді (вечорами/ввечері) діти збираються на Станції.&amp;quot; (переклад з російської &amp;quot;Иногда по вечерам дети собираются на Станции.&amp;quot;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яке слово в даному випадку буде доречнішим і/або правильним? Мова йде про повторювану дію, тобто кожного вечора діти збираються на станції.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не зміг знайти інформацію деінде, буду вдячний за допомогу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2925" LastActivityDate="2020-11-21T21:52:40.573" Title="Вечорами чи ввечері?" Tags="|вживання-слів|прислівники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6401" PostTypeId="2" ParentId="6400" CreationDate="2020-11-21T21:52:40.573" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=6878&amp;amp;page=252&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ввечері/увечері&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; вживають частіше (наприклад, у ГРАК-10: 46806 &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%5B%D0%B2%D1%83%5D%D0%B2%D0%B5%D1%87%D0%B5%D1%80%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ввечері/увечері&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; проти 6300 &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D0%B2%D0%B5%D1%87%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вечорами&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; проти 1792 &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=wordrow&amp;amp;word=%D0%B2%D0%B5%D1%87%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вечором&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — і це при тому, що не всі трапляння &lt;em&gt;вечорами/вечором&lt;/em&gt; у потрібному значенні). Однак &lt;em&gt;вечорами&lt;/em&gt; теж цілком прийнятне. Його вживають такі видатні постаті як Шевченко, Марко Вовчок, Нечуй-Левицький, Франко тощо, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Уже й не бореться ні з ким, / А так собі гуляє / Та вечорами у садочок / До титаря вчащає (Тарас Шевченко, «Титарівна», 1848).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вечорами зграя коло криниці була гучніш, ніж ранками (Марко Вовчок, «Дев’ять братів і десята сестриця Галя», 1863).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А паничі все налітали вечорами, а збірня й танці все не переставали (Іван Нечуй-Левицький, «Причепа», 1869).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Незважаючи на утому і на здоров'я своє, вона не раз по роботі вечорами довго бродила по улицях, заким відшукала Івана дегоді в якім шинку (Іван Франко, «Борислав», 1877).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само, по-моєму, прийнятне &lt;em&gt;вечором&lt;/em&gt;, хоча воно вживається ще рідше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також зазначу, що &lt;em&gt;ввечері/увечері&lt;/em&gt; неможливо сполучити з прикметниками. «Теплим літнім вечором» або «теплими літніми вечорами», але не «тепле(?) літнє(?) ввечері/увечері». Тобто якщо Вам треба сполучити з прикметником, то варіант &lt;em&gt;ввечері/увечері&lt;/em&gt; не підходить (хоч він найуживаніший без прикметників). Мабуть, на практиці &lt;em&gt;вечором&lt;/em&gt; зараз уживається переважно саме з прикметниками (хоча я не бачу, що б забороняло вживати його без них, і зрідка воно вживається й без них); &lt;em&gt;вечорами&lt;/em&gt; вживають і так, і так.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вечорами&lt;/em&gt; дозволяє підкрестили багаторазовість дії. Але у Вашому випадку, мені здається, цілком прийнятно обійтися й без підкреслення. Тобто, можливо я щось не помічаю, але я не можу оголосити переможцем якийсь конкретний варіант у Вашому випадку:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ввечері/увечері&lt;/em&gt;:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;уживаніший варіант,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;варіант, не притаманний російській мові (з іншого боку, я не вважаю це вагомим аргументом; можливо, варто захищати слова, які витісняються через вплив інших мов, але &lt;em&gt;ввечері/увечері&lt;/em&gt; зараз і так найуживаніше);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вечорами&lt;/em&gt;:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;дозволяє врізноманітнити текст,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;дозволяє підкреслити багаторазовість.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-11-21T21:52:40.573" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6404" PostTypeId="1" CreationDate="2020-11-27T21:24:39.313" Score="5" ViewCount="2140" Body="&lt;p&gt;Думав використати &lt;em&gt;знімка&lt;/em&gt; як похідне від &lt;em&gt;знімок&lt;/em&gt;. Вирішив пошукати в інеті і надибав &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D1%96%D1%8F/%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зн&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;мка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗНИМКА — СИНОНІМІЯ&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;знімок&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;знимка&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;світлина &lt;em&gt;(г.)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;фото&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;фотографія&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;фотознімок&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чому тут &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; чергується з &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/20799-znymka.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;у Грінченка&lt;/a&gt; це взагалі &lt;em&gt;лестива жінка, підлиза&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2021-08-25T10:07:15.587" Title="Чому «знімок» і «знимка»" Tags="|чергування|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6405" PostTypeId="2" ParentId="6404" CreationDate="2020-11-28T08:29:17.430" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;/a/2594&quot;&gt;-Єм-, -їм-, -(й)м-, -(й)н-, -йом-, -нім- — це форми одного й того самого дуже давнього кореня&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На практиці ходить і варіант -ним-:&#xA;винима́ти &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=*%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;,&#xA;(по-) віднима́ти &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=*%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=*%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;,&#xA;донима́ти &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=*%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;,&#xA;(пере-, по-) знима́ти (-ся) &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=*%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=*%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;,&#xA;нанима́ти &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=*%D0%BD%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;,&#xA;обнима́ти &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=*%D0%BE%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;,&#xA;піднима́ти (-ся) &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=*%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;,&#xA;понима́ти (-ся) &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=*%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;,&#xA;пронима́ти &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=*%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;,&#xA;рознима́ти &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=*%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;,&#xA;унима́ти (-ся) &lt;a href=&quot;//e2u.org.ua/s?w=*%D1%83%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=*%D1%83%D0%BD%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8*&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, якщо коротко, &lt;em&gt;зни́мка&lt;/em&gt; походить від не повністю визнаного слова &lt;em&gt;знима́ти&lt;/em&gt;, яке може виступати синонімом як літературному &lt;em&gt;здійма́ти&lt;/em&gt;, так і літературному &lt;em&gt;зніма́ти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На цю ж тему: &lt;a href=&quot;//slovnyk.ua/forum/viewtopic.php?p=7671&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обговорення на Словник.UA&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-11-28T08:34:36.530" LastActivityDate="2020-11-28T08:34:36.530" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6406" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6407" CreationDate="2020-11-30T19:57:46.620" Score="7" ViewCount="604" Body="&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Він останнім часом не дзвонить, тому й я ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна мабуть сказати, &lt;em&gt;&amp;quot;тому й я перестав&amp;quot;&lt;/em&gt;. Але чи є якійсь, так би мовити, більш молодіжний варіант?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На этот предмет нельзя забивать.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1639" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-12-01T07:28:35.660" LastActivityDate="2020-12-12T14:04:46.037" Title="Чи є якійсь відповідник до слова &quot;забил&quot; в українській мові?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6407" PostTypeId="2" ParentId="6406" CreationDate="2020-12-01T07:28:03.260" Score="7" Body="&lt;p&gt;Російсько-український народний сучасний словник (2009–дотепер) &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B1%D0%B8%D1%82%D1%8C&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; використовувати це слово без перекладу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;7&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;(терять, потерять интерес, проигнорировать, покончить, вульг.)&lt;/em&gt; забивати, забити:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я вбачаю в цьому цілковитий сенс.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У значенні &lt;em&gt;&amp;quot;втратити зацікавленість, покінчити з, ігнорувати&amp;quot;&lt;/em&gt; це слово утворилося як скорочення від &lt;em&gt;&amp;quot;забити болт&amp;quot;&lt;/em&gt;. Болти, як відомо, закручуються викруткою, але якщо болт туго йде, його, фігурально кажучи, можна спробувати забити молотком, щоб швидко покінчити з цією роботою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того, &lt;em&gt;болт&lt;/em&gt; є евфемізмом до слова &lt;em&gt;&amp;quot;статевий член&amp;quot;&lt;/em&gt;, що у даному випадку надає емоційної забарвленості, так само, як і інші словосполучення з цим словом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, слово &lt;em&gt;&amp;quot;забити&amp;quot;&lt;/em&gt; цілком відповідає молодіжному стилю, а використання евфемізму замість вульгаризму відкриває шлях до ширших меж вжитку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2020-12-01T10:20:51.927" LastActivityDate="2020-12-01T10:20:51.927" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6408" PostTypeId="1" CreationDate="2020-12-01T10:51:31.773" Score="0" ViewCount="60" Body="&lt;p&gt;Як і хто змінює українську мову під впливом інших країн?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2987" LastActivityDate="2020-12-01T10:51:31.773" Title="Мова граматика етимологія походження" Tags="|етимологія|граматика|фонетика|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6409" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6410" CreationDate="2020-12-02T09:55:51.660" Score="6" ViewCount="298" Body="&lt;p&gt;Як вживати -ний -ній при творенні прикметників? Я прочитав у правилах, що потрібно дивитись чи звук &amp;quot;н&amp;quot; м'який(-ій - м'який, -ий - твердий)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;До &lt;strong&gt;твердої&lt;/strong&gt; групи належать прикметники з основою на твердий приголосний: &lt;em&gt;дрібний, тихий&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;До &lt;strong&gt;м'якої&lt;/strong&gt; групи належать прикметники з основою на м'який приголосний: &lt;em&gt;літній, безкраїй&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але тоді утворюється замкнене коло - щоб дізнатись закінчення потрібно знати групу, щоб дізнатись групу потрібно знати закінчення. Як тоді бути?&lt;br /&gt;&#xA;Завдання одного з минулих ЗНО:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Закінчення -ий має прикметник, утворений від слова&lt;/strong&gt;:&lt;br /&gt;&#xA;А) тепер&lt;br /&gt;&#xA;Б) колись&lt;br /&gt;&#xA;В) субота&lt;br /&gt;&#xA;Г) вечір&lt;br /&gt;&#xA;Д) туман&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідь очевидна, проте у книзі Олександра Авраменка &amp;quot;Українська мова та література. ЗНО 2020&amp;quot; не все так легко:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Закінчення -ий має прикметник, утворений від слова&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;А) природа&lt;br /&gt;&#xA;Б) дорога&lt;br /&gt;&#xA;В) вечір&lt;br /&gt;&#xA;Г) зовні&lt;br /&gt;&#xA;Д) завтра&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2664" LastEditorUserId="2664" LastEditDate="2020-12-02T10:35:10.787" LastActivityDate="2020-12-02T13:57:11.353" Title="Утворення прикметників м'якої та твердої групи" Tags="|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6410" PostTypeId="2" ParentId="6409" CreationDate="2020-12-02T13:57:11.353" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я не можу в такому випадку щось порекомендувати. Мені здається, такі речі можна остаточно визначити лише за словником.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Адже те, отримав певний прикметник твердий звук [н] наприкінці основи чи м'який звук [н'] наприкінці основи, — це, мені здається, значною мірою просто історична випадковість. Один і той же корінь може мати одночасно два варіанти основи (наприклад, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=25142&amp;amp;page=836&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дружний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=25143&amp;amp;page=836&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дружній&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;) або ж «хитатися» залежно від діалекту й історичного періоду (наприклад, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=56353&amp;amp;page=1796&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;народний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; у 1910-ті–1930-ті роки було «модно» вимовляти/писати як &lt;em&gt;народній&lt;/em&gt; — зокрема Українська Народна Республіка тоді писалася як Українська Народня Республіка й у деякі роки &lt;em&gt;народній (-ня, -нє)&lt;/em&gt; зустрічалося навіть частіше за &lt;em&gt;народний (-на, -не)&lt;/em&gt;:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/H0xTH.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/H0xTH.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;br /&gt;&#xA;(частоти вживання &lt;em&gt;народний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;народній&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://batchman.parasolcorpus.org/NGyears.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на основі даних із «ГРАК»&lt;/a&gt;)).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Деякі прикметники, незважаючи на однозначну словарну фіксацію, можуть де-факто вживатися по-різному:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;дорожний:дорожній = &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;477&lt;/a&gt;:&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%BD%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;17639&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;зворотний:зворотній = &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;13108&lt;/a&gt;:&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1328&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;природний:природній = &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;62794&lt;/a&gt;:&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=lemmarow&amp;amp;lemma=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1833&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Дані, знов-таки, з «ГРАК». Тобто з одного боку ми бачимо, що словникові форми справді вживаються частіше, але з іншого — альтернативні варіанти в деяких випадках теж не рідкість.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-12-02T13:57:11.353" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6411" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6412" CreationDate="2020-12-03T02:27:21.550" Score="4" ViewCount="2421" Body="&lt;p&gt;Чи правильно казати «власно, мені це не подобається» також як я б говорив «особисто, мені це не подобається.» Намагаюся перевести з Російської речення «лично, мне это не нравится». Також мені і в Російській не зовсім зрозуміло різниця між словами «лично» та «собственно».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Читав у словнику в Інтернеті що «власний» це те саме що «особистий». Чи «особисто» = «власно»? Будь ласка, поясніть мені різницю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іще, я читав у словнику в Інтернеті що «власне» може значити «по суті кажучи» або «якраз». Хтось може будь ласка мені дати приклади з реченням, включаючи це слово для обох значень?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дякую.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2700" LastActivityDate="2020-12-06T19:41:02.977" Title="Що значать слова «власний» і «власне» і як вони відрізняються від слова «особистий»?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|різниця-між-словами|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6412" PostTypeId="2" ParentId="6411" CreationDate="2020-12-03T06:46:56.170" Score="3" Body="&lt;p&gt;Недописана відповідь, допишу пізніше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Прислівник «особисто» як частина словосполучення «особисто я»/«особисто ти»/тощо&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іншомовні:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Лично мне&lt;/strong&gt; это не нравится. [Рос.]&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;I personally&lt;/strong&gt; dislike that. &lt;strong&gt;Personally, I&lt;/strong&gt; dislike that. [Англ.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;українською найчастіше перекладають як&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Особисто мені&lt;/strong&gt; це не подобається. [&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osobysto&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«СУМ-11»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Bword=%22(?i)%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%22%5D+%5Blemma=%22%D1%8F%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ГРАК-10»&lt;/a&gt;]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(в українскій і російській кома &lt;em&gt;недоречна&lt;/em&gt;, на відміну від англійської).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приблизно те саме можна висловити й іншим чином, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Персонально мені&lt;/strong&gt; це не подобається. [&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Bword=%22(?i)%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%22%5D+%5Blemma=%22%D1%8F%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ГРАК-10»&lt;/a&gt;]&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Мені самому&lt;/strong&gt; це не подобається. [&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D1%8F%22%5D+%5Blemma=%22%D1%81%D0%B0%D0%BC%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ГРАК-10»&lt;/a&gt;]&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Власне (власно) мені&lt;/strong&gt; це не подобається. [&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Bword=%22(?i)%D0%B2%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%5B%D0%B5%D0%BE%5D%22%5D+%5Blemma=%22%D1%8F%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ГРАК-10»&lt;/a&gt;]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Жоден із цих варіантів не заборонений, хоче «персонально мені» і «власне (власно) мені» нині вживаються доволі рідко, а «мені самому» несе певну додаткову конотацію (наскільки я можу судити, чомусь на практиці «мені самому» часто використовується для порівняння з кимось, щось на зразок «мені, як і тобі» або, навпаки, «мені, на відміну від тебе»). (Знов повторюся, що кома зайва. У випадку з «власне (власно)» це критично, бо вставляння коми кардинально змінить значення речення.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;«Власне (кажучи)» як вставне слово(сполучення)&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Власне» («власно») [&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=15169&amp;amp;page=498&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt;] часто вживається як вставне слово (коротший варіант вставного словосполучення «власне (власно) кажучи», що приблизно відповідає англійським «as a matter of fact», «properly/strictly speaking» і доволі чітко відповідає російському «собственно (говоря)»). У такому випадку воно відділяється паузами під час вимови, а на письмі — обов'язково комою (комами з обох боків, якщо в середині речення). Приклади з СУМ-20:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ні, се, &lt;strong&gt;власне&lt;/strong&gt;, не було хвалою, але се більше варто було, ніж звичайне величання матірок своїми дочками (Леся Українка);&lt;br /&gt;&#xA;Та ви, чоловіче добрий, чого ж, &lt;strong&gt;власно&lt;/strong&gt;, прибігли до мене? Поділитись приємною новиною..? (В. Винниченко);&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Власне кажучи&lt;/strong&gt;, по всіх п'єсах дядя Ваня грав самого себе (Ю. Яновський);&lt;br /&gt;&#xA;Ці прізвища — Убийвовк, Підіпригора, Деришапка — давало козакам січове товариство (&lt;strong&gt;власно кажучи&lt;/strong&gt;, це були прізвиська, які пізніше ставали прізвищами)&#xA;(з навч. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Див. також &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=(%3Cs%3E+%7C+%22,%22)+%22(?i)%D0%B2%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%BD%5B%D0%B5%D0%BE%5D%22+%22%D0%BA%D0%B0%D0%B6%D1%83%D1%87%D0%B8%22?+(%3C/s%3E+%7C+%22,%22)&amp;amp;default_attr=word&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;трапляння в ГРАК-10&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;«Власний»/«власне (власно)» і «особистий»/«особисто»&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменники:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=15175&amp;amp;page=498&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Власність&lt;/a&gt; — це речі, які комусь належить, або саме поняття приналежності речей людині (англ. propriety, рос. собственность).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osobystistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Особистість&lt;/a&gt; — це сама людина, але з погляду її рис, відмінностей від інших людей (англ. personality, рос. личность).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна було б спробувати сказати, що прикметник «власний» (рос. собственный, англ. own) — це протиставлення до «нічий» чи «чужий», а «особистий» (рос. личный, англ. personal) — до «публічний» чи «спільний». Хоча на практиці сфери вживання цих прикметників значною мірою перетинаються.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але на відмінност…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Скорочення:&lt;br /&gt;&#xA;• СУМ-11 — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 10 томах (1970-ті–1980-ті)&lt;/a&gt;;&lt;br /&gt;&#xA;• СУМ-20 — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» у 20 томах (2010-ті–2020-ті)&lt;/a&gt;;&lt;br /&gt;&#xA;• ГРАК-10 — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE_%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BF%D1%83%D1%81_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Генеральний регіонально анотований корпус української мови»&lt;/a&gt;, версія 10.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-12-03T07:50:56.620" LastActivityDate="2020-12-03T07:50:56.620" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6413" PostTypeId="2" ParentId="6370" CreationDate="2020-12-03T14:01:56.823" Score="0" Body="&lt;p&gt;kn. stands for &amp;quot;книга&amp;quot; (book), and in this context refers to volume (like in a &amp;quot;Random Dictionary, Vol. IV&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastActivityDate="2020-12-03T14:01:56.823" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6414" PostTypeId="2" ParentId="6266" CreationDate="2020-12-03T14:10:34.007" Score="5" Body="&lt;p&gt;This isn't a &amp;quot;real&amp;quot; word. There is an ongoing meme in this show where they come up with adjectives for video pieces by constructing such ridiculous words. First it started with them using normal words (especially &amp;quot;Страшне!&amp;quot;) and then the meme developed. In your case, it means that the next video piece will be about &amp;quot;biting off heads from pigeons&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;@improbable made a decent breakdown of it, I just want to add that &amp;quot;-льне&amp;quot; at the end is used to indicate that this should be understood as an adjective participle (not just an adjective).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastEditorUserId="2994" LastEditDate="2021-02-17T15:21:33.373" LastActivityDate="2021-02-17T15:21:33.373" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6415" PostTypeId="2" ParentId="5015" CreationDate="2020-12-03T14:56:13.133" Score="1" Body="&lt;p&gt;This is a bit too old, but maybe someone will stumble upon this answer anyway.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian, lacking articles, often uses word order to indicate comment and topic (topic earlier, comment later) among other methods like obvious specifiers (&amp;quot;той&amp;quot;, &amp;quot;оцей&amp;quot;, etc) or intonations. See, for example:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;– Де та книжка, що ти читала вчора? (Where's the book you were reading yesterday?)&lt;br /&gt;&#xA;– Книжка лежить в мене на столі. (The book is on my table).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In the above &amp;quot;В мене на столі лежить книжка&amp;quot; would feel disharmonious, despite being perfectly correct grammatical. While in the example below&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— В тебе є щось на столі? (Do you have anything on your table?)&lt;br /&gt;&#xA;— Так, в мене на столі лежить книжка. (Yes, there is a book on my table).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;the inverse would be true: &amp;quot;Книжка лежить в мене на столі&amp;quot; would feel disharmonious.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Of course, this is not used in all cases, but I find this to be more important in Ukrainian than in English.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In the example you provided (&amp;quot;I have seen a/the house&amp;quot;), depending on context, you may even say &amp;quot;Дім я бачив&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Бачив різьблений флюгер на її хаті? Витвір мистецтва! (Have you seen a carved vane on top of her house? It's a masterpiece!)&lt;br /&gt;&#xA;— Дім я бачив, а от на дах уваги не звернув. (I have seen the house, but didn't look at the roof).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-12-03T15:53:39.963" LastActivityDate="2020-12-03T15:53:39.963" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6416" PostTypeId="1" CreationDate="2020-12-04T08:44:41.477" Score="5" ViewCount="262" Body="&lt;p&gt;Прошу допомоги з перекладом словосполучення &amp;quot;действующий абонент&amp;quot; українською мовою за умови, якщо він вживається в такому контексті: &amp;quot;новим абонентам пропонуємо знижку, а &amp;quot;действующим абонентам&amp;quot; - участь у розіграші&amp;quot;. Як на мене, варіанти &amp;quot;теперішнім&amp;quot; або &amp;quot;наявним&amp;quot; абонентам для рекламного тексту не найкріщі, аудиторія до них не звикла. Думала над варіантом &amp;quot;постійні&amp;quot; абоненти, але чи зберігається тут те саме значення, що й у слові &amp;quot;действующий&amp;quot;? Дякую&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2995" LastEditorUserId="2995" LastEditDate="2020-12-04T09:00:10.330" LastActivityDate="2021-02-18T23:40:55.187" Title="Переклад &quot;действующий абонент&quot; українською мовою в рекламі" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="6" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6417" PostTypeId="2" ParentId="6416" CreationDate="2020-12-04T12:59:55.000" Score="3" Body="&lt;p&gt;Мабуть, &lt;em&gt;чинний абонент&lt;/em&gt;, але також можна &lt;em&gt;дійсний абонент&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Російсько-український словник 1930р. (О. Ізюмов)&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Действующий – ді́ючий, чи́нний, -а, -е.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2020-12-04T12:59:55.000" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6418" PostTypeId="2" ParentId="6416" CreationDate="2020-12-04T19:18:33.537" Score="0" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Новим абонентам пропонуємо знижку, а {старим/давнім} — участь у розіграші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Новим абонентам пропонуємо знижку, а {вже підключеним / підключеним раніше} — участь у розіграші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2020-12-04T19:18:33.537" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6419" PostTypeId="2" ParentId="5441" CreationDate="2020-12-04T22:13:38.000" Score="4" Body="&lt;p&gt;Мені здається, що приставка &lt;code&gt;мова&lt;/code&gt; не є обов'язковою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це (неявно) підтверджується наступним:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Google видає більше підказок без &lt;code&gt;мова&lt;/code&gt;: &lt;code&gt;говоріть українською&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;скільки людей говорить українською&lt;/code&gt; тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Google, Microsoft та інші ресурси в налаштуваннях мови вживають саме варіант &lt;code&gt;Українська (Україна)&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також в деяких випадках зустрічав написання з вибором між &lt;code&gt;English, Espanol, На русском, Українською&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому вважаю вірним варіант &lt;code&gt;українська&lt;/code&gt;, а слово &lt;code&gt;мова&lt;/code&gt; - контекстним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2020-12-08T09:54:30.560" LastActivityDate="2020-12-08T09:54:30.560" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6421" PostTypeId="2" ParentId="6411" CreationDate="2020-12-06T19:10:42.353" Score="1" Body="&lt;p&gt;[Тепер залишилося об'єднати ці дві відповіді. При цьому хочу переробити старішу.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;«Власність»/«власний»/«власне (власно)» і «особистість»/«особистий»/«особисто»&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменники:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=15175&amp;amp;page=498&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Власність&lt;/a&gt; — це речі, які комусь належить, або саме поняття приналежності речей людині (англ. &lt;em&gt;ownership&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;property&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;propriety&lt;/em&gt;, рос. &lt;em&gt;собственность&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osobystistj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Особистість&lt;/a&gt; — це сама людина, але з погляду її рис, відмінностей від інших людей (англ. &lt;em&gt;personality&lt;/em&gt;, рос. &lt;em&gt;личность&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Загалом не дуже правильно виводити значення іменників/прислівників від значень іменників (адже прямої відповідності може не бути), але тут, мені здається, значення прикметників значною мірою відповідають:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=15170&amp;amp;page=498&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Власний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — це:&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Той, що належить (за правом власності) певній особі. Протилежність до &lt;em&gt;нічий&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;чужий&lt;/em&gt;. Іншомовні відповідники: англ. &lt;em&gt;own&lt;/em&gt;, рос. &lt;em&gt;собственный&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(Розширення попереднього значення) Той, з яким особа себе значною мірою асоціює; &lt;em&gt;рідний&lt;/em&gt;. Наприклад, &lt;em&gt;власне місто&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;власна країна&lt;/em&gt; не обов'язково означають, що особа — надмагнат, якому належить усе місто чи країна, а радше що особа там народилася чи довго жила. Знов-таки, простилежне до &lt;em&gt;чужий&lt;/em&gt; та відповідає англ. &lt;em&gt;own&lt;/em&gt; і рос. &lt;em&gt;собственный&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У термінології деяких наук може позначати звичайний/типовий примірник (на противагу виродженому/тривіальному примірнику), відповідаючи англ. &lt;em&gt;proper&lt;/em&gt;, наприклад: &lt;em&gt;власний дільник&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;proper divisor&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;власна підмножина&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;proper subset&lt;/em&gt;) тощо. Але це доволі специфічна термінологія, до того ж вона часто має альтернативи (в інших підручниках пишуть &lt;em&gt;властивий&lt;/em&gt; абощо).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osobystyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Особистий&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — це той, що стосується певної особи, а не всього колективу. Антоніми: &lt;em&gt;громадський&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;колективний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;публічний&lt;/em&gt;. Відповідники: англ. &lt;em&gt;personal&lt;/em&gt; (також може бути &lt;em&gt;private&lt;/em&gt;), рос. &lt;em&gt;личный&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сфери вживання прикметників &lt;em&gt;власний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;особистий&lt;/em&gt; значною мірою перетинаються.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Власне&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;власно&lt;/em&gt;) й &lt;em&gt;особисто&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=15169&amp;amp;page=498&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Власне&lt;/em&gt; (зрідка &lt;em&gt;власно&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt; вважається часткою, відповідає рос. &lt;em&gt;собственно&lt;/em&gt;, і, на мій погляд, як не дивно, хоча й бере щось від 1-го й 2-го значень прикметника &lt;em&gt;власний&lt;/em&gt; (англ. &lt;em&gt;own&lt;/em&gt;), але найближче саме до 3-го значення прикметника (англ. &lt;em&gt;proper&lt;/em&gt;):&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Означає «буквально», «в прямому розумінні» (англ. &lt;em&gt;in proper meaning&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;literally&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Є скороченням від &lt;em&gt;власне кажучи&lt;/em&gt; (англ. &lt;em&gt;properly speaking&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Також СУМ-20 каже, що це слово може використовуватися для підкреслення ролі когось чи чогось (наприклад, &lt;em&gt;я шукав власне Вас&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;I was looking exactly for you&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;власне Ви були причиною моїх проблем&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;it was you who caused my problems&lt;/em&gt;), але, по-моєму, це специфічний частковий випадок 1-го значення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osobysto&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Особисто&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; загалом наслідує значення відповідного прикметника. Відповідає англ. &lt;em&gt;personally&lt;/em&gt; і рос. &lt;em&gt;лично&lt;/em&gt;. Зокрема використовується для того, щоб зазначити відсутність посередництва (англ. &lt;em&gt;at first hand&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;directly&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;immediately&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-12-06T19:41:02.977" LastActivityDate="2020-12-06T19:41:02.977" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6422" PostTypeId="2" ParentId="6416" CreationDate="2020-12-09T15:04:49.360" Score="2" Body="&lt;p&gt;У вашому констексті, як на мене, можна застосувати і &amp;quot;активний&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Новим абонентам таке, а уже активним — сяке&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastActivityDate="2020-12-09T15:04:49.360" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6423" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6424" CreationDate="2020-12-09T21:48:12.463" Score="4" ViewCount="152" Body="&lt;p&gt;Чи правильно буде вживати прийменник &amp;quot;по&amp;quot; у словосполученнях &amp;quot;по пам'яті&amp;quot; у наступних реченнях:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Зайшов ось... по старій пам'яті. Діватися більше нікуди.&amp;quot; (рос. &amp;quot;Зашёл вот... по старой памяти. Деваться больше некуда.&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://onlinecorrector.com.ua/uk/%D0%BF%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; знайшов деякі приклади заміни прийменника &amp;quot;по&amp;quot;, і мені здається, що буде правильно використати &amp;quot;у&amp;quot;, що в результаті дасть наступне речення: &amp;quot;Зайшов ось... у старій пам'яті. Діватися більше нікуди.&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також цікавить як виглядатиме словосполучення &amp;quot;по дружбі&amp;quot;, приклад: &amp;quot;Приходь, покажу по дружбі.&amp;quot; Чи правильно використовувати прийменник &amp;quot;по&amp;quot; тут також?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2925" LastActivityDate="2020-12-10T06:52:48.873" Title="Вживання прийменника &quot;по&quot; у словосполученнях &quot;по дружбі&quot;, &quot;по пам'яті&quot;" Tags="|вживання-слів|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6424" PostTypeId="2" ParentId="6423" CreationDate="2020-12-10T00:10:06.120" Score="3" Body="&lt;p&gt;Роблячи запит &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Btag=%22prep.*%22%5D+%5Blemma=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B9%22%5D+%5Blemma=%22%D0%BF%D0%B0%D0%BC%27%D1%8F%D1%82%D1%8C%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;[tag=&amp;quot;prep.*&amp;quot;] [lemma=&amp;quot;старий&amp;quot;] [lemma=&amp;quot;пам'ять&amp;quot;]&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE_%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BF%D1%83%D1%81_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Генеральний регіонально анотований корпус української мови&quot;&gt;ГРАК&lt;/a&gt;-10, я бачу лише два варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;по старій пам'яті&lt;/em&gt; (здебільшого);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;за старою пам'яттю&lt;/em&gt; (рідше).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Трапляння &lt;em&gt;у старій пам'яті&lt;/em&gt; там є, але лише одне й у іншому контексті.) Отже раджу використовувати &lt;em&gt;по старій пам'яті&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;за старою пам'яттю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я не спеціаліст, але, наскільки я знаю, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/po&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;по&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — загалом прийнятний прийменник української мови. Наскільки я знаю, його замінюють на щось інше в трьох випадках: (1) коли його було помилково вжито в ролі, яка йому в українській мові не притаманна (а притаманна, наприклад, у російській); (2) коли його було вжито в ролі, яка йому справді притаманна, але є й інші способи висловлення думки, про які, на жаль, часто несправедливо забувають (тобто його вживання не було помилкою, але краще врізноманітнити мовлення, ніж завжди піддаватися одному й тому самому варіанту); (3) просто за інерцією (гіперпуризм). Навіть сторінка OnlineCorrector, на яку Ви посилаєтеся, наводить деякі приклади, де &lt;em&gt;по&lt;/em&gt; було б доречне (а не лише приклади, де, на їхню думку, його краще замінити).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-12-10T06:52:48.873" LastActivityDate="2020-12-10T06:52:48.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6425" PostTypeId="2" ParentId="6406" CreationDate="2020-12-10T09:08:54.917" Score="2" Body="&lt;p&gt;російське &amp;quot;забей на это&amp;quot;, я б переклав на українську як &amp;quot;залиш це&amp;quot;. Що до вашого прикладу, то я б так переклав: &amp;quot;Він останнім часом не дзвонить, тому й я полишив наміри...&amp;quot;. Далі, російське &amp;quot;На этот предмет нельзя забивать&amp;quot;, переклав би: &amp;quot;Цей предмет не можна не брати до уваги&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3012" LastActivityDate="2020-12-10T09:08:54.917" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6426" PostTypeId="2" ParentId="6406" CreationDate="2020-12-11T21:30:10.303" Score="2" Body="&lt;p&gt;У різних ситуаціях можна вжити різні відповідники, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;зістрибнути/зіскочити&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;попуститись&lt;/em&gt; (чи це не з російської?)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Та найцікавішим відповідником мені здається слово &lt;em&gt;зневажити&lt;/em&gt;. Уявіть собі цільову функцію ∑λ&lt;sub&gt;i&lt;/sub&gt;x&lt;sub&gt;i&lt;/sub&gt;. Так ось, ми можемо сказати, що ми зневажили якійсь x&lt;sub&gt;j&lt;/sub&gt;, якщо ми зменшили відповідну вагу λ&lt;sub&gt;j&lt;/sub&gt;, інакше кажучи, припинили звертати на нього увагу, бо він для нас більше неважливий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я був надзвонював, але потім зістрибнув.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Цей предмет не можна зневажити.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що вживання слів як-от &lt;em&gt;зневажити&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;зістрибнути&lt;/em&gt; краще передає значення &lt;em&gt;облишити&lt;/em&gt; ніж це робить &lt;em&gt;забити&lt;/em&gt;, бо згідно з походженням, яке розкрив у своєму пості bytebuster, &lt;em&gt;забити&lt;/em&gt; це зробити нашвидкоруч чи неякісно, тоді як &lt;em&gt;зневажити&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;зістрибнути&lt;/em&gt; це саме рідня для &lt;em&gt;облишити&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дати спокій&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відступитись&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2020-12-12T14:04:46.037" LastActivityDate="2020-12-12T14:04:46.037" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6427" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6428" CreationDate="2020-12-12T09:29:21.090" Score="7" ViewCount="850" Body="&lt;p&gt;Нещодавно почув від колеги &amp;quot;як на зразок&amp;quot;. Це ж якась... калька з російської? Хоча не зрозуміло, &amp;quot;зразок&amp;quot; чого?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна взяти за основу наступну фразу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Как насчет встретиться завтра и обсудить этот вопрос.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але, можливо, вам спаде на думку щось більш... ідіоматичне?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1639" LastEditorUserId="3069" LastEditDate="2021-03-11T21:15:16.633" LastActivityDate="2021-03-11T21:15:16.633" Title="Як перекласти &quot;как насчет&quot; українською?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6428" PostTypeId="2" ParentId="6427" CreationDate="2020-12-12T11:20:43.837" Score="10" Body="&lt;p&gt;Мені здається, що прямого перекладу немає, але є деякі варіанти, які можуть вам підійти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Як щодо...? (UPD. перепрошую, якраз це і є прямим перекладом, адже &amp;quot;насчет чего-то&amp;quot; - це і є &amp;quot;щодо чогось&amp;quot;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як щодо завтра? Не хочеш зустрітися й обговорити це питання?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;З приводу...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З приводу цього питання... Не хочеш зустрітися й обговорити його завтра?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Як думаєш...?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як думаєш, можемо зустрітися завтра й обговорити це питання?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Що там із цим...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що там із цим питанням, можемо завтра зустрітися й обговорити?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2020-12-12T11:20:43.837" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6429" PostTypeId="2" ParentId="1452" CreationDate="2020-12-15T21:38:58.130" Score="3" Body="&lt;p&gt;У французькій мові якщо над буквою &amp;quot;е&amp;quot; є значок &amp;quot;é&amp;quot;, то ця літера читається як &amp;quot;и&amp;quot;. Тобто буде звучати Илізи.&#xA;Можете прослухати як це звучить за допомогою перекладача.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3025" LastActivityDate="2020-12-15T21:38:58.130" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6430" PostTypeId="2" ParentId="6416" CreationDate="2020-12-15T21:41:22.257" Score="-1" Body="&lt;p&gt;новим абонентам пропонуємо знижку, а дійсним - участь у розіграші&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3025" LastActivityDate="2020-12-15T21:41:22.257" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6431" PostTypeId="2" ParentId="896" CreationDate="2020-12-21T22:06:33.263" Score="1" Body="&lt;p&gt;З «Пунктуаційного словника-довідника» Зеновія Терлака:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;АБОЩО&lt;/strong&gt;. Сполучник, що вживається при переліку замість останнього компонента, який не визначається. Кома перед &lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt; не ставиться. Наприклад: Їй прийшло до голови, що вона може не знайти Остапа, бо нічим не значила своєї дороги. Треба було ламати комиш &lt;strong&gt;абощо&lt;/strong&gt;. (М. Коцюбинський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="745" LastActivityDate="2020-12-21T22:06:33.263" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6432" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6433" CreationDate="2020-12-22T14:42:47.297" Score="4" ViewCount="13775" Body="&lt;p&gt;Я читала про можливий подвійний наголос пОмилка і помИлка, але не знайшла однозначної інформації про наголос в множині, особливо, родовий відмінок: пОмилок, помИлок чи помилОк? Підкажіть, будь ласка, як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3047" LastActivityDate="2020-12-22T18:53:00.477" Title="Наголос у множині «помилки»" Tags="|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6433" PostTypeId="2" ParentId="6432" CreationDate="2020-12-22T18:31:16.360" Score="2" Body="&lt;h2&gt;«Словники України онлайн» від УМІФ&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України онлайн» від УМІФ&lt;/a&gt;, незважаючи на те, що дають подвійний наголос у відмінках однини цього слова, для множини дають &lt;strong&gt;лише один варіант&lt;/strong&gt; наголосу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;називний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;пО́мИ́лка&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;помилкИ́&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;родовий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;пО́мИ́лки&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;помилО́к&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;давальний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;пО́мИ́лці&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;помилкА́м&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;знахідний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;пО́мИ́лку&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;помилкИ́&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;орудний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;пО́мИ́лкою&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;помилкА́ми&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;місцевий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;на/у пО́мИ́лці&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;на/у помилкА́х&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;кличний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;пО́мИ́лко&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;помилкИ́&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наголос при числівниках &lt;em&gt;два&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;три&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чотири&lt;/em&gt; відповідає наголосу в родовому відмінку однини, а не наголосу в називному відмінку множини (загалом це типово для української мови: &lt;em&gt;нема козИ́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мої кО́зи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дві козИ́&lt;/em&gt;), тобто &lt;strong&gt;з  &lt;em&gt;два&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;три&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чотири&lt;/em&gt; наголос теж подвійний&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Інші погляди&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Словник Кримського і Єфремова&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник Кримського і Єфремова (1924–1933), якщо це, звісно, не описка й помилка сканування, &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%87%D0%BD%D1%96+%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B8&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дозволяє&lt;/a&gt; подвійний наголос навіть для множини:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оши́бка — по́ми́лка, о́(б)ми́лка, по́хибка, хи́ба. [Ортографі́чні &lt;strong&gt;по́милки́&lt;/strong&gt;, по́хибки. По́милка за фальш не йде́ = -ка в фальшь не ставишся].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— але в цьому випадку наголошуються не 1-й і 2-й склад (як в однині), а 1-й і 3-й.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновки&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо хочете точно не помилитись, кажіть &lt;em&gt;мої помилкИ́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;моїх помилО́к&lt;/em&gt; тощо. Але деякі словники вважають допустимими &lt;em&gt;мої пО́милки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;моїх пО́милок&lt;/em&gt; тощо теж (але не «&lt;em&gt;мої помИ́лки&lt;/em&gt;», «&lt;em&gt;моїх помИ́лок&lt;/em&gt;» тощо).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-12-22T18:53:00.477" LastActivityDate="2020-12-22T18:53:00.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6435" PostTypeId="2" ParentId="361" CreationDate="2020-12-23T11:31:28.583" Score="0" Body="&lt;p&gt;У німецькій мові є і варіант написання до групи осіб на &amp;quot;ти&amp;quot; з маленької літери - це &amp;quot;ihr&amp;quot;. тобто правило таке: якщо Ви звертаєтеся до групи осіб, у якій Ви би зверталися до кожного окремо на &amp;quot;Ви&amp;quot;, то до всіх пишете і кажете вічливу форму &amp;quot;Sie&amp;quot;. Якщо Ви звертаєтеся до групи осіб, у якій Ви із кожним окремо на &amp;quot;ти&amp;quot;, то пишете і кажете &amp;quot;ihr&amp;quot;.&#xA;Але саме смішне, що у німецькій мові (не пам'ятаю, чи збереглася ця норма після нещодавньої реформи) навіть звертання на &amp;quot;ти&amp;quot; і, відповідно до групи осіб, з якими ти на &amp;quot;ти&amp;quot; у листах з великої літери, якщо хочуть показати повагу :). Тобто &amp;quot;Ich habe gehört, dass Du morgen bei uns bist&amp;quot;. &amp;quot;Ich habe gehört, dass Ihr morgen bei uns seid&amp;quot;. Принаймні, так пишуть мені всі німці і швейцарці :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3048" LastActivityDate="2020-12-23T11:31:28.583" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6436" PostTypeId="2" ParentId="5665" CreationDate="2020-12-23T16:07:06.343" Score="3" Body="&lt;p&gt;Пономарів каже, що &amp;quot;ложити&amp;quot; в сучасній мові не використовується — &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-40640475&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Блог проф. Пономарева: &amp;quot;ложимо&amp;quot; чи &amp;quot;кладемо&amp;quot;»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У сучасній українській літературній мові слова &lt;em&gt;ложити&lt;/em&gt; немає. З приростками і без них маємо &lt;em&gt;класти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;покласти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;скласти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;накладати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розкладати&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наказовий спосіб — &lt;em&gt;клади&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поклади&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кладіть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;покладіть&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="3049" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2020-12-23T20:25:57.483" LastActivityDate="2020-12-23T20:25:57.483" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6437" PostTypeId="2" ParentId="5665" CreationDate="2020-12-27T13:32:59.387" Score="1" Body="&lt;p&gt;Щодо слова &amp;quot;поставити&amp;quot; - все вірно. &amp;quot;Поставити&amp;quot; походить від &amp;quot;стояти&amp;quot;. Можна поставити книгу на полицю, коли вона там дійсно буде &amp;quot;стояти&amp;quot; вертикально.&#xA;Я не думаю, що коли ваша знайома каже &amp;quot;постав книгу на стіл&amp;quot;, вона має на увазі, що книгу треба якось примостити вертикально, щоб вона так трималась.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але й &amp;quot;положити&amp;quot; в сучасній мові майже не використовується, рекомендується вживати &amp;quot;покласти&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож, вірно буде: &amp;quot;поклади книгу на стіл&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1976" LastEditorUserId="1976" LastEditDate="2021-04-08T08:43:41.383" LastActivityDate="2021-04-08T08:43:41.383" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6438" PostTypeId="2" ParentId="6416" CreationDate="2020-12-28T11:53:09.330" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо потрібна саме передача смислу, а не дослівний (буквальний) переклад, можна скористатися словом &amp;quot;стаж&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Новим абонентам пропонуємо знижку, абонентам зі стажем - участь у розіграші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Плюс пропонованої конструкції - позитивне підкреслення ознаки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="958" LastActivityDate="2020-12-28T11:53:09.330" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6439" PostTypeId="1" CreationDate="2020-12-30T20:05:21.537" Score="3" ViewCount="92" Body="&lt;p&gt;Візьмемо для прикладу речення з подібним повтором:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Після повторних замірів точка роси змінилась на &lt;em&gt;незначне значення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно, звучить воно не дуже гарно. Спроби його перефразувати закінчуюються невдачею:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;&lt;em&gt;значення [...] змінилось на незначне (що?)&lt;/em&gt;&amp;quot; — ще гірша тавтологія;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;&lt;em&gt;[...] точка роси змінилась на невелике значення&lt;/em&gt;&amp;quot; чи &amp;quot;&lt;em&gt;[...] на мале значення&lt;/em&gt;&amp;quot; — вислів втрачає виразність і звучить кострубато;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;&lt;em&gt;[...] точка роси незначно змінилась&lt;/em&gt;&amp;quot; — корпус &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/corpus.aspx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mova.info&lt;/a&gt; має приклади вживання подібних висловів, але з технічного погляду вислів &amp;quot;&lt;em&gt;точка роси змінилась&lt;/em&gt;&amp;quot; позбавлений сенсу, оскільки змінилось саме її &amp;quot;&lt;em&gt;значення&lt;/em&gt;&amp;quot;, а не точка роси сама по собі;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;&lt;em&gt;[...] значення точки роси трохи змінилось&lt;/em&gt;&amp;quot; — в кожній предметній області є розуміння тої кількості зміни, розмір якої описує слово &amp;quot;&lt;em&gt;незначний&lt;/em&gt;&amp;quot; (або принаймні про це можна домовитись зарання), проте слова &amp;quot;&lt;em&gt;трохи&lt;/em&gt;&amp;quot;, &amp;quot;&lt;em&gt;невеликий&lt;/em&gt;&amp;quot; тощо явно позбавлені такої властивості (до того ж, виразність явно втрачена);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;&lt;em&gt;[...] змінилось на малу кількість&lt;/em&gt;&amp;quot; — одразу з'являється запитання: кількість чого? Проте, навіть якщо уточнити, що мова йде про &amp;quot;&lt;em&gt;малу кількість сантиметрів / кубометрів / тощо&lt;/em&gt;&amp;quot;, звучить це геть паскудно.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отож, яким чином можна виразно і гарно описати &lt;em&gt;незначну&lt;/em&gt; зміну певного &lt;em&gt;значення&lt;/em&gt;? Можливо, якесь із моїх перефразувань насправді широко вживане, і моя претензія до нього є несправедливою?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1060" LastActivityDate="2021-02-16T16:26:37.630" Title="Як уникнути повтору кореня у виразі &quot;незначне значення&quot;?" Tags="|untagged|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6440" PostTypeId="2" ParentId="6439" CreationDate="2020-12-31T13:09:47.063" Score="3" Body="&lt;p&gt;Перепрошую, що відповідаю не напряму на Ваше запитання, більшість Ваших претензій мені справді не дуже зрозуміла, тому напишу принаймні те, що я бачу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перша моя думка була написати: &lt;strong&gt;«Після повторних замірів точка роси змінилася &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=59214&amp;amp;page=1888&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;неістотно&lt;/a&gt;»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але мені не дуже подобається твердження, наче точка роси змінилася саме &lt;em&gt;після замірів&lt;/em&gt;. Так, «після» необов'язково означає «внаслідок», «після» може означати лише порядок у часі, а не причинність, але ж тут нема мови навіть про порядок у часі: точка роси цілком могла змінитися &lt;em&gt;до&lt;/em&gt; повторних замірів (і найімовірніше так і було), а заміри лише виявили це. Тому б я сказав: &lt;em&gt;«Повторні виміри/заміри виявили (лише) незначну/неістотну зміну точки роси»&lt;/em&gt; — або ще краще: &lt;strong&gt;«Повторні вимірювання/замірювання виявили (лише) незначну/неістотну зміну точки роси»&lt;/strong&gt;​¹.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Позицію «з технічного погляду вислів „точка роси змінилась“ позбавлений сенсу, оскільки змінилось саме її „значення“, а не точка роси сама по собі» я, якщо чесно, не дуже розумію. Тобто змінюється не зріст дитини, а значення зросту дитини, не об'єм газу, а значення об'єму газу? Мені знається це синонімічними формулюваннями. Але якщо я помиляюся і це важливо, то: чи не допоможе, якщо &lt;em&gt;змінити вислів «точка роси» на вислів «температура точки роси»&lt;/em&gt;? (Або &lt;em&gt;принаймні на «значення температури точки роси»&lt;/em&gt; — використання слова «неістотний» допоможе уникнути одноманітності «незначну… значення».)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;¹ Багато хто вважає в цьому доречнішим використання слів типу «{ви/за}мір{юва/я}ння», «{ви/за}мір», розрізняючи &lt;a href=&quot;/a/1311&quot;&gt;дію, подію, наслідок&lt;/a&gt; (див. також &lt;a href=&quot;http://repo.knmu.edu.ua/bitstream/123456789/5462/1/%D0%A3%D0%9A%D0%A0%D0%90%D0%87%D0%9D%D0%9E%D0%9C%D0%9E%D0%92%D0%9D%D0%86%20%D0%A2%D0%95%D0%A0%D0%9C%D0%86%D0%9D%D0%98%20%D0%97%20%D0%9F%D0%A0%D0%9E%D0%A6%D0%95%D0%A1%D0%A3%D0%90%D0%9B%D0%AC%D0%9D%D0%98%D0%9C%D0%98.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Komisija/Protokol_2002_04.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;). Хоча я не вважаю, що в дійсності українська мова настільки «регулярна» й однозначна, але принаймні в деяких контекстах це може бути важливо.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-02-16T14:50:16.987" LastActivityDate="2021-02-16T14:50:16.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6441" PostTypeId="2" ParentId="6100" CreationDate="2021-01-02T22:14:23.630" Score="3" Body="&lt;p&gt;Дійсно, у стартап-культурі виділяють три ключові ролі: &lt;code&gt;hacker&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;hipster&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;hustler&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Хакер відповідає за технологічну частину.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Хіпстер переймається тим, щоб продукт мав гарний вигляд.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Хаслер &amp;quot;запаковує&amp;quot; продукт і продає його.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фактично, hustler - це salesperson, а, отже, найкращим відповідником є &lt;strong&gt;продавець&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2021-01-02T22:14:23.630" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6442" PostTypeId="2" ParentId="3804" CreationDate="2021-01-04T12:57:10.387" Score="0" Body="&lt;p&gt;Вважаю, що це евфемізм. Застосується, коли людина бажає грубо запитати або вигукнути ненормативну фразу &amp;quot;На х*я?!!&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3112" LastActivityDate="2021-01-04T12:57:10.387" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6443" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6444" CreationDate="2021-01-06T01:04:25.090" Score="2" ViewCount="52" Body="&lt;p&gt;Маємо місто Олешки і від нього названі Олешківські піски.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також маємо місто Каховка і від нього назване Каховське водосховище. Зауважте, Каховське, а не Каховківське.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Може це через милозвучність, можливо &lt;em&gt;ш&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;с&lt;/em&gt; поруч не дуже звучать чи є інша причина?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2021-01-06T11:19:15.507" Title="Чому піски олешківські, а не олешські?" Tags="|словотворення|милозвучність|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6444" PostTypeId="2" ParentId="6443" CreationDate="2021-01-06T11:19:15.507" Score="1" Body="&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Скоротилися&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Не скоротилися&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Русанівка → Русанівський (не Русанівківський, Русанівкинський чи Русанівковський)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Олешки → Олешківський&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Жмеринка → Жмеринський (не Жмеринківський, Жмеринкинський чи Жмеринковський)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Шостка → Шосткинський&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Каховка → Каховський (не Каховківський, Каховкинський чи Каховковський)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Здається мені, що різниця в тому, що в лівих трьох випадках ми вже маємо буквосполучення -ів-, -ин-, -ов-, що мають вигляд суфіксів присвійності (і додавати ще один такий суфікс не хочеться (навіть незважаючи на те, що можна було б уникнути повторення, використавши інший суфікс)).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-01-06T11:19:15.507" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6445" PostTypeId="1" CreationDate="2021-01-06T11:45:56.257" Score="7" ViewCount="751" Body="&lt;p&gt;Дискутував я недавно про транслітерацію іноземних назв українською, Геґрід тощо. Листування дійшло до того, чи справді англійське та не тільки H це українське Г, а не Х. Я подумав, що зазвичай про різницю г-х і де тут h не міркую, завжди більше акцент на г-ґ=h-g. Тому вирішив почитати про звуки й довірився трьом різномовним версіям Вікіпедії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З прочитаного випливає :&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Х [&lt;code&gt;x&lt;/code&gt;, глухий велярний фрикативний] є в укр і рос, в англ нема (є в діалектах, на деяких місцях). На звукових прикладах особисто мені здається, що це таке &amp;quot;повнозвучне&amp;quot; Х&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Г [&lt;code&gt;ɦ&lt;/code&gt;, дзвінкий гортанний фрикативний] є в укр, в англ в RP; H в англ це зазвичай [&lt;code&gt;h&lt;/code&gt;, глухий гортанний фрикативний], також пишуть що і іноді українське г таке. Але мені на слух ці звуки не здаються нашим Г, радше якісь &amp;quot;недовидихи&amp;quot;, ще й обидва радше Х, ніж Г&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;[&lt;code&gt;ɣ&lt;/code&gt;, дзвінкий велярний фрикативний] (дзвінкий для [x]) мені на звук здається &amp;quot;нормальним&amp;quot; та &amp;quot;повнозвучним&amp;quot; Г; пишуть що це або білоруське г, або російське діалектне південне і в ага, господи..., про укр тільки кажуть що це варіант для Х&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, г-х в українській це не точна пара &amp;quot;дзвінкий-глухий&amp;quot; (в &amp;quot;Українська фонетика&amp;quot; пишуть, що все одно пара, але стоїть [джерело?]) та Г має вимовлятися не зовсім так, як я собі уявляв (як порівняти до Х).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це справді так? Г-Х справді не зовсім в парі, і Г має бути гортанним, а не велярним? Для мене це трохи дивно, зважаючи на мій досвід української школи та українського мовного оточення. Але я також серйозно не вчив фонетики, тому можливо не відрізняю чи не маю гарних джерел. Що скажете?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3119" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-01-06T17:04:40.173" LastActivityDate="2021-07-04T16:29:46.747" Title="Хіба Г це [h/ɦ], а не [ɣ]?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6446" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6448" CreationDate="2021-01-07T14:09:55.170" Score="7" ViewCount="165" Body="&lt;p&gt;В англійській мові є два терміни poisonous і venomous, які чітко відрізняються. Перший про тварин, які отруюють, якщо їх з'їсти, другий про тварин, які самі можуть вжалити\вкусити отруйною речовиною.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підкажіть будь ласка як правильно вони перекладаються українською?&lt;br /&gt;&#xA;Бо наразі я вживаю &lt;em&gt;&amp;quot;отруйний&amp;quot;&lt;/em&gt; щодо обох випадків.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="693" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-01-07T21:06:43.747" LastActivityDate="2021-01-09T08:48:16.000" Title="poisonous vs venomous" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6447" PostTypeId="2" ParentId="61" CreationDate="2021-01-07T15:06:03.477" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Я до додатку звик, звідки з'явилося слово застосунок таке враження що це хтось спеціально карьожмть мову... з мого оточення всі кажуть додаток і це не так піде слух гарне українське слово чітко передає сенсч свого значення&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3121" LastActivityDate="2021-01-07T15:06:03.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6448" PostTypeId="2" ParentId="6446" CreationDate="2021-01-07T21:05:18.473" Score="8" Body="&lt;p&gt;Стаття &lt;a href=&quot;https://enigma.ua/articles/interferentna-paronimiya-otruyna-otrutna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Інтерферентна паронімія: отруйна — отрутна&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://archive.is/bctUs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;архів&lt;/a&gt;) повністю відповідає на це запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отрýйний&lt;/strong&gt; (англ. &lt;em&gt;poisonous&lt;/em&gt;) — a) що містить отруту; б) який викликає отруєння.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отрýтний&lt;/strong&gt; (англ. &lt;em&gt;venomous&lt;/em&gt;) — а) що є отрутою; б) який виділяє отруту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знали цю різницю такі словники, як: Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов), Словник української мови 1927-1928рр. (Б. Грінченко, вид. 3-тє, за ред. С. Єфремова, А. Ніковського), Словарь російсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.), Українсько-англійський словник 1955 (К.Андрусишин, Я.Крет), — проте радянські словники «раптово» гублять її, цю сакральну різницю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Із сучасних словників тільки Російсько-український словник з інженерних технологій 2013р. (Марія Ганіткевич, Богдан Кінаш) та Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки) 2010 р. (О. Кочерга, Є. Мейнарович) розрізняють «отрутний» і «отруйний».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знали також цю різницю і багато українських клясиків:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Туман розносить важке &lt;strong&gt;отрутнеє&lt;/strong&gt; дихання долини (Дн. Чайка)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Збирали вони і препарували риб, раків, змій і ящірок... навіть &lt;strong&gt;отрутних&lt;/strong&gt; тарантулів (Зінаїда Тулуб)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Страх бере за розум і чесноту мого пана, коли такі тарантули &lt;strong&gt;отрутні&lt;/strong&gt; домують вкупі з ним (Леся Українка)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Джмелі збірають той мед із де-яких &lt;strong&gt;отрутних&lt;/strong&gt; квіток (О. Стороженко)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дитина його загине, скоро тільки не покине він вогкого, &lt;strong&gt;отрутного&lt;/strong&gt; для життя місця (С. Єфремов)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/PBcGE.png&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/PBcGE.png&quot; alt=&quot;Різниця між &amp;quot;отрутний&amp;quot; та &amp;quot;отруйний&amp;quot;&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-09T08:48:16.000" LastActivityDate="2021-01-09T08:48:16.000" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6449" PostTypeId="2" ParentId="1342" CreationDate="2021-01-10T17:01:20.527" Score="-1" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Безоплатний&amp;quot; утворене від словосполуки &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=phraserow&amp;amp;phrase=%D0%B1%D0%B5%D0%B7+%D0%BE%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;без оплати&amp;quot;&lt;/a&gt;. Тому нічого поганого в ньому нема.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3125" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-11T08:09:59.130" LastActivityDate="2021-01-11T08:09:59.130" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6450" PostTypeId="2" ParentId="5909" CreationDate="2021-01-12T13:13:08.547" Score="2" Body="&lt;p&gt;У нас узагалі нема скорочення-відповідника для VS. Це їхнє слово-реалія. Не все можна перенести в українську мову чи з неї в англійську. У кожної мови своя природа і реалії, свої лакуни.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3125" LastActivityDate="2021-01-12T13:13:08.547" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6451" PostTypeId="2" ParentId="2562" CreationDate="2021-01-12T13:19:38.070" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Остаточно розбити, остаточно розгромити, повністю розбити/розгромити&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3125" LastActivityDate="2021-01-12T13:19:38.070" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6452" PostTypeId="2" ParentId="3915" CreationDate="2021-01-12T13:23:55.650" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Тут правила утворення і правопису таких слів:&#xA;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/28.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/28.html&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3125" LastActivityDate="2021-01-12T13:23:55.650" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6453" PostTypeId="2" ParentId="6211" CreationDate="2021-01-12T13:29:31.933" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Цей список винятків - повний. Тобто, дійсно тільки в тих словах відбувається оглушення звука г. Відповідно на слова, про які ви питаєте (Бангкок&amp;quot;, &amp;quot;пругкий&amp;quot;, &amp;quot;оргкомітет&amp;quot;, &amp;quot;мигкотіти&amp;quot;, &amp;quot;перемогти&amp;quot;), поширюється правило збереження дзвінкості перед глухими.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3125" LastActivityDate="2021-01-12T13:29:31.933" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6454" PostTypeId="2" ParentId="5771" CreationDate="2021-01-12T14:47:28.327" Score="1" Body="&lt;p&gt;В інших подібних джерелах є множина слова &lt;em&gt;випадання&lt;/em&gt;.&#xA;Просто її не використовують, неможливо знайти приклад його використання у множині. Дії та процеси вживають в однині.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово не приживається і не використовується, коли звучить неприродно для самих носіїв мови або просто з непотрібності, нелогічності, коли рука або язик самі не тягнуться сказати речення: &lt;em&gt;&amp;quot;Такі випадання звуків можуть свідчити про...&amp;quot;&lt;/em&gt;, - бо набагато грамотніше буде: &lt;em&gt;&amp;quot;Такі випадки/приклади випадання звуків можуть свідчити про...&amp;quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Множина слова &lt;em&gt;&amp;quot;випадіння&amp;quot;&lt;/em&gt; теж непотрібна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І те, і те - процес. Його не потрібно рахувати, як фізичні предмети. На практиці тільки перелічують  різні процеси, а не один і той самий. Напр., &lt;em&gt;&amp;quot;Продукт проходить декілька процесів виробництва: збирання, очищення, висушування, підготовка, термічна обробка...&amp;quot;&lt;/em&gt;. Як бачите, так само важко сказати &lt;em&gt;&amp;quot;збирань&amp;quot;, &amp;quot;очищень&amp;quot;, &amp;quot;висушувань&amp;quot;&lt;/em&gt;, а кажуть &lt;em&gt;&amp;quot;декілька етапів очищення/висушування/термічної обробки&amp;quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Джерела: &lt;a href=&quot;https://slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B2%D0%B8%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник.UA&lt;/a&gt;,&#xA;&lt;a href=&quot;http://aztekium.pl/find.py?lang=uk&amp;amp;q=%D0%B2%D0%B8%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Aztekium&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Я порівняла ці два слова в Google Trends, і він показав, що в пошукових запитах слово випадання набагато менш популярне за випадіння, а слова випадань та випадінь узагалі відсутні серед пошукових запитів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3125" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-12T18:33:48.243" LastActivityDate="2021-01-12T18:33:48.243" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6456" PostTypeId="2" ParentId="6211" CreationDate="2021-01-12T19:12:16.037" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/E_LIB/PDF/ukr0001233.pdf#page=11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Орфоепічний словник / уклад. М. І. Погрібний. – Київ: Рад. шк., 1984. – 629 c. — с. 11&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Eb52K.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Eb52K.png&quot; alt=&quot;Фрагмент із книги&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://archive.org/stream/UkrMovEnts#page/n423/mode/2up&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;А. Й. Вагмут. Оглушення приголосних звуків // Українська мова: енциклопедія / НАН України, Інститут мовознавства ім. О. О. Потебні, Інститут української мови; ред. В. М. Русанівський [та ін.]. — К.: Українська енциклопедія, 2000. — ISBN 966-7492-07-9. — с. 424–425&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ОГЛУ́ШЕННЯ ПРИ́ГОЛОСНИХ&lt;/strong&gt; — фонет. явище, коли дзвінкий приголосний вимовляється&#xA;як глухий, тобто відбувається нейтралізація глухих і дзвінких приголосних (пор. &lt;em&gt;Одзвінчення приголосних&lt;/em&gt;). Староукр. пам’ятки відбивають це явище, починаючи з 14 ст. (росказати, росправи, прутко, світки). Втрата дзвінкості як однієї з диференц. ознак укр. фонет. системи є наслідком накладання &lt;em&gt;артикуляції&lt;/em&gt; у групах приголосних. О. п. — це втрата голосності у гомоорганних приголосних, які утворюють пари за ознакою дзвінкості/глухості: &lt;strong&gt;д—т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;з—с&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;б—п&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ж—ш&lt;/strong&gt;,&#xA;&lt;strong&gt;г—х(к)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;д͡з—ц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;д͡ж—ч&lt;/strong&gt;. При О. п. розрізняють два види змін: а) модифікацію (видозміну) звуків у &lt;em&gt;мовному потоці&lt;/em&gt; й б) чергування &lt;em&gt;фонем&lt;/em&gt;. Модифікація пов’язана з частковими змінами фонем, коли звук не змінює своєї залежності до певної фонеми, але набуває ін. відтінку (чергування &lt;em&gt;алофонів&lt;/em&gt;). О. п. при цьому може мати як комбінаторний (&lt;strong&gt;перемогти[хт]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;підшити[тш]&lt;/strong&gt;),&#xA;так і позиц. характер (&lt;strong&gt;без тебе[ст]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;під коморою [тк]&lt;/strong&gt;). Якщо О. п. відбувається внаслідок впливу на дзвінкий приголосний наст. глухого — це називається регресивною &lt;em&gt;асиміляцією&lt;/em&gt;. Варіативною формою є вимова з неповним&#xA;оглушенням звука [&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;] у кінці слова або в позиції між голосними: борг [&lt;strong&gt;борг̭&lt;/strong&gt;], чого [&lt;strong&gt;чог̭о&lt;/strong&gt;]. Чергування звуків відбувається внаслідок асиміляції приголосних за місцем і способом творення: &lt;strong&gt;принісши [шш]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;зжитися [жж]&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;безшумно [шш]&lt;/strong&gt;. О. п. закономірне в усній мові. Укр. орфографія фіксує його в написанні ряду слів (&lt;strong&gt;ліщина&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;піщаний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дощаний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;натхненний&lt;/strong&gt;) та префікса &lt;strong&gt;з-&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;спалахнути&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;схил&lt;/strong&gt;). О. п. є нормативним у словах &lt;strong&gt;ні́гті&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;кі́гті&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ле́гко&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;во́гко&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дігтя́р&lt;/strong&gt; і в їхніх похідних, а також у префіксі (й прийменнику) &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; перед глухими приголосними: &lt;strong&gt;зсув&lt;/strong&gt; [с:у́ў],&#xA;&lt;strong&gt;зчеп&lt;/strong&gt; [шчеп]. Паралельні форми (тобто з О. п. і без нього) є нормативними для префіксів &lt;strong&gt;роз-&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;без-&lt;/strong&gt;: &lt;strong&gt;розквіт&lt;/strong&gt; [ро́зквʼіт], [ро́сквʼіт]. Не характерне оглушення для звукосполучень з трьох і чотирьох приголосних (&lt;strong&gt;відстрілювати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;розстріл&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;підставка&lt;/strong&gt;). Воно може залежати від темпу і стилю вимови. Для укр. літ. вимови не є властивим О. п. у кінці слова (&lt;strong&gt;дуб&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;листопад&lt;/strong&gt;). У говорах укр. мови &lt;em&gt;південно-західного наріччя&lt;/em&gt; зазнають асиміляції у позиції перед глухими кореневі дзвінкі приголосні (&lt;strong&gt;блиско&lt;/strong&gt; — літ. &lt;strong&gt;близько&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;нішка&lt;/strong&gt; — літ. &lt;strong&gt;ніжка&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Висновки, що я можу зробити:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;коли &lt;a href=&quot;/a/6453&quot;&gt;Яна Сергієнко каже в своїй відповіді&lt;/a&gt;, що зазвичай &lt;strong&gt;оглушуються лише похідні від &lt;em&gt;легко&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вогко&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нігті&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кігті&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дьоготь&lt;/em&gt; [і також певною мірою префікси та прийменники]&lt;/strong&gt;, то вона рацію — багато джерел стверджують саме так (на додачу до зазначених вище: &lt;a href=&quot;https://fil.wikireading.ru/53464&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розділ «Норми української орфоепії»&lt;/a&gt; у посібнику В. В. Молдована «Судова риторика», &lt;a href=&quot;https://dyskurs.net/upodibnennia-dzvinkykh-i-hlukhykh-pryholosnykh-teoriia-typovi-testy-zno/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття на dyskurs.net&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;але якщо пірнути дещо глибше, зокрема окрім повного оглушування розглядати знеголошування / неповне оглушування і/або діалекти, то картина дещо ускладнюється/розмивається.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-19T16:11:50.247" LastActivityDate="2021-01-19T16:11:50.247" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6457" PostTypeId="2" ParentId="1171" CreationDate="2021-01-13T08:06:54.663" Score="0" Body="&lt;p&gt;Офіційно, українське слово карк вважалося запозиченням з польської мови. Російське, очевидно також. Щоправда, там є деяка семантична відмінність його вживання в українській мові на відміну від російської. Адже, переважно як діалектизм, карк вживається, також, у значенні цілої шиї, як і у деяких західних слов'ян.  Це й більше зближує його, зокрема, з чеським словом.&#xA;Згідно з &amp;quot;Тлумачним словником польської мови&amp;quot; Александра Брюкнера (Alexander Bruckner &amp;quot;Slownyk etymologycznyi jezyka polskiego&amp;quot;), карк є &amp;quot;прасловом&amp;quot; ( можливо праслов'янським. Вчений також вважав за необхідне порівняти з індійським словом &amp;quot; krkety&amp;quot; - кола шиї.&#xA;Також існувало в діалектах української мови слово &amp;quot;ґарґала&amp;quot;, яке однак може бути так званим &amp;quot;false cognate&amp;quot; зі словом  &amp;quot;карк&amp;quot; (наприклад через непряму спорідненість) або ж &amp;quot;false friend&amp;quot; (трохи змінене значення - адже означає воно, зокрема, &amp;quot;горло&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3128" LastEditorUserId="3128" LastEditDate="2021-01-15T16:19:58.160" LastActivityDate="2021-01-15T16:19:58.160" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6458" PostTypeId="2" ParentId="2562" CreationDate="2021-01-13T15:01:02.860" Score="-2" Body="&lt;p&gt;А також можна перекласти як &amp;quot;Знищити/ розбити вщент&amp;quot;, &amp;quot;завдати нищівної поразки&amp;quot;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/VUbZd.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3125" LastActivityDate="2021-01-13T15:01:02.860" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6459" PostTypeId="2" ParentId="6006" CreationDate="2021-01-15T17:20:46.937" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Можливо, це має якийся стосунок до справи: &amp;quot;have &lt;strong&gt;rineryt&lt;/strong&gt; onland to march into the field princes&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?tbm=bks&amp;amp;hl=ru&amp;amp;q=rineryt&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.google.com.ua/search?tbm=bks&amp;amp;hl=ru&amp;amp;q=rineryt&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3141" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-03-23T09:20:23.873" LastActivityDate="2023-03-23T09:20:23.873" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6460" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6464" CreationDate="2021-01-16T01:22:07.850" Score="0" ViewCount="211" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Будь ласка&amp;quot; при зверненні до кількох осіб?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Будь ласка (будьте ласкавi) виправляйте мої помилки, якщо я пишу українською&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Це і приклад, і реальне прохання&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А як для ввічливій форми?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3027" LastActivityDate="2021-01-18T15:00:32.693" Title="&quot;Будь ласка&quot; при зверненні до кількох осіб" Tags="|розмовна-українська|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6461" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6462" CreationDate="2021-01-16T09:21:00.120" Score="2" ViewCount="62" Body="&lt;p&gt;Як буде українською &amp;quot;Та, що біжить по хвилях&amp;quot;? Це назва твору, як ви розумієте. &amp;quot;Та, что біжить по хвилях&amp;quot; - недобре ... Да ще прийменник &amp;quot;по&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Питання не нове, відповіді хорошей я не бачив.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;@bytebuster&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також варто пояснити, чим вам не подобається назва, що виведена у&#xA;заголовку допису&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Занадто довго для назви і нелюбимий українською прийменник &amp;quot;по&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3027" LastEditorUserId="3027" LastEditDate="2021-01-16T10:39:29.740" LastActivityDate="2021-01-16T18:04:06.233" Title="&quot;Та, що біжить по хвилях&quot;" Tags="|дієприкметники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6462" PostTypeId="2" ParentId="6461" CreationDate="2021-01-16T18:04:06.233" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як на мене, то &lt;em&gt;Та, що біжить по хвилях&lt;/em&gt; це чудова назва. Але можна ще&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Бігунка по хвилях.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прийменник &lt;em&gt;по&lt;/em&gt; цілком прийнятний в українській мові. Ось тут більше про це &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/4163/%D0%92%D0%B8%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D1%80%D1%8F%D0%BC-%D1%80%D1%83%D1%85%D1%83-%D0%B7%D0%B0-%D0%B7%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B0%D0%BC%D0%B8-%D1%87%D0%B8-%D0%BF%D0%BE-%D0%B7%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B0%D1%85/4700#4700&quot;&gt;Визначати напрям руху за зірками чи по зірках?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2021-01-16T18:04:06.233" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6463" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6692" CreationDate="2021-01-17T12:47:27.710" Score="3" ViewCount="479" Body="&lt;p&gt;Як граматично правильно використовувати &amp;quot;по батькові&amp;quot;? Чи вірно побудована фраза &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;Українські по батькові [фіксуються джерелами починаючи з  століття]&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, &amp;quot;по батькові&amp;quot; не є іменником і не може бути підметом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3027" LastEditorUserId="3027" LastEditDate="2021-01-17T21:32:11.377" LastActivityDate="2021-07-06T09:05:55.397" Title="&quot;по батьковi&quot; - іменник?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6464" PostTypeId="2" ParentId="6460" CreationDate="2021-01-18T14:55:00.663" Score="3" Body="&lt;p&gt;«Будь ласка» можна вживати і при звертанні до однієї особи, і при звертанні до кількох/багатьох осіб (тобто і з «ти», і з «ви» в прямому значенні, і з ввічливим «ви»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як я розумію, «будь ласка» (усупереч поширеній думці) насправді походить не від «будь ласкавий»/«будьте ласкаві», а від «будь твоя ласка»/«будь ваша ласка» (порівняйте: «будь моя воля, я би…»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Утім, «будь ласкавий»/«будьте ласкаві» теж широко вживаються (паралельно з «будь ласка»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-18T15:00:32.693" LastActivityDate="2021-01-18T15:00:32.693" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6465" PostTypeId="2" ParentId="6463" CreationDate="2021-01-18T15:30:00.257" Score="0" Body="&lt;p&gt;Наскільки я розумію, будь яке слово чи словосполучення в певних контекстах може відігравати роль іменника й бути підметом. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Твоє «пробач» (або: твоє «будь ласка», твоє «чи я тобі не заважаю?») мені вже остогидло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;або&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звідси ясно, що в своїй роздвоєності поет цілий, що і закривавлене &lt;em&gt;вчора&lt;/em&gt; і осяяне &lt;em&gt;завтра&lt;/em&gt; — лише дві іпостасі одного: днів, життя людського, як воно крізь погляд поетів відбивається (Максим Рильський, «Про двох поетів», 1926).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-01-18T15:30:00.257" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6466" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6467" CreationDate="2021-01-19T10:09:38.240" Score="4" ViewCount="299" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ось воно шо!&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; i &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Он воно шо!&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; - є різниця? У чому?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А якщо &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;Он він лежить&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;Ось він лежить&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3027" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-20T07:32:06.120" LastActivityDate="2021-01-20T08:47:40.333" Title="&quot;Ось&quot; і &quot;он&quot; - у чому рiзниця?" Tags="|семантика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6467" PostTypeId="2" ParentId="6466" CreationDate="2021-01-19T10:54:15.150" Score="1" Body="&lt;h3&gt;Ось і он(о)&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зі «Словника української мови» в 11 томах (виділення напівжирним моє):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ось&lt;/a&gt;, частка. 1. вказівна. Уживається при вказуванні на кого-, що-небудь &lt;strong&gt;на близькій відстані&lt;/strong&gt; (часто супроводжуються жестом). &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;он&lt;/a&gt;, частка. 1. вказівна. Уживається при вказуванні на &lt;strong&gt;що-небудь віддалене&lt;/strong&gt;. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ono&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;оно́, онно́&lt;/a&gt;. 1. частка вказівна, розмовне. Те саме, що он. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це лише перші значення (є й інші). Але мені здається, ці значення є ключовими (можливо, первинними) і вони певною мірою задають семантику цих слів в усіх значеннях. Тобто що в усіх чи принаймні в більшості значень &lt;em&gt;ось&lt;/em&gt; має семантику близькості, а &lt;em&gt;он((н)о)&lt;/em&gt; — семантику віддаленості. Звісно, коли ми не вказуємо пальцем на конкретний предмет, а маємо на увазі якесь абстрактне поняття, то різниця між близькістю і віддаленістю дещо розмивається або навіть зовсім зникає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Я не дуже на цьому знаюся, але, здається, «Етимологічний словник української мови» в 7 томах підтверджує мою думку, що &lt;em&gt;ось&lt;/em&gt; від початку мало семантику близькості, а &lt;em&gt;от&lt;/em&gt; — семантику віддаленості: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=230&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ось&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; є результатом злиття й редукції слів &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;се&lt;/em&gt; («це»), тобто певною мірою пов'язане зі значенням «цей»; &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=189&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;он&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; походить від &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/on%D1%8A&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;праслов'янських &lt;em&gt;*onъ/*ona/*ono&lt;/em&gt;, що мало значення «він/вона/воно», «той/та/те», «той/та/те, що там»&lt;/a&gt; (а &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=192&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;онно́, оно́&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; є результатом злиття &lt;em&gt;он&lt;/em&gt; з іншими словами), тобто певною мірою пов'язане (пов'язані) зі значенням «той».&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;«Ось воно що/як!» і «он(о) воно що/як!» (і «от воно що/як!»)&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;У «Генеральному регіонально анотованому корпусі української мови» версії 10:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22(?i)%D0%BE%D0%BD(%D0%BD?%D0%BE)?%22+%22%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22+%22%D1%89%D0%BE%7C%D1%8F%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«он((н)о) воно що/як»&lt;/a&gt; — 1431:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22(?i)%D0%BE%D0%BD%22+%22%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22+%22%D1%89%D0%BE%7C%D1%8F%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«он воно що/як»&lt;/a&gt; — 1428,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22(?i)%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22+%22%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22+%22%D1%89%D0%BE%7C%D1%8F%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«оно воно що/як»&lt;/a&gt; — 3,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22(?i)%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%BE%22+%22%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22+%22%D1%89%D0%BE%7C%D1%8F%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«онно воно що/як»&lt;/a&gt; — 0;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22(?i)%D0%BE%D1%81%D1%8C%22+%22%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22+%22%D1%89%D0%BE%7C%D1%8F%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ось воно що/як»&lt;/a&gt; — 562;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22(?i)%D0%BE%D1%82%D0%BE?%22+%22%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22+%22%D1%89%D0%BE%7C%D1%8F%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«от(о) воно що/як»&lt;/a&gt; — 139 (про &lt;em&gt;от&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ото&lt;/em&gt; трішки пізніше):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22(?i)%D0%BE%D1%82%22+%22%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22+%22%D1%89%D0%BE%7C%D1%8F%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«от воно що/як»&lt;/a&gt; — 139,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%22(?i)%D0%BE%D1%82%D0%BE%22+%22%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22+%22%D1%89%D0%BE%7C%D1%8F%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«ото воно що/як»&lt;/a&gt; — 0.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто явну перевагу в цьому випадку начебто має частка з семантикою віддаленості. Цікаво, що в російській мові ситуація начебто протилежна: &lt;a href=&quot;//processing.ruscorpora.ru/search.xml?api=1.0&amp;amp;mode=main&amp;amp;text=lexgramm&amp;amp;lex1=%22%D0%B2%D0%BE%D1%82%22%7C%22%D0%BE%D1%82%22&amp;amp;min2=1&amp;amp;max2=1&amp;amp;lex2=%22%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22&amp;amp;min3=1&amp;amp;max3=1&amp;amp;lex3=%22%D1%87%D1%82%D0%BE%22%7C%22%D0%BA%D0%B0%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«(в)от оно что/как»&lt;/a&gt; має істотну перевагу над &lt;a href=&quot;//processing.ruscorpora.ru/search.xml?api=1.0&amp;amp;mode=main&amp;amp;text=lexgramm&amp;amp;lex1=%22%D0%B2%D0%BE%D0%BD%22%7C%22%D0%BE%D0%BD%22&amp;amp;min2=1&amp;amp;max2=1&amp;amp;lex2=%22%D0%BE%D0%BD%D0%BE%22&amp;amp;min3=1&amp;amp;max3=1&amp;amp;lex3=%22%D1%87%D1%82%D0%BE%22%7C%22%D0%BA%D0%B0%D0%BA%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«(в)он оно что/как»&lt;/a&gt; (1220 проти 158). З цього я можу спробувати зробити два різні висновки: або (а) для цього виразу близькість/віддаленість вже майже не має ваги (і говорять просто так, як склалося; або ж інші чинники, наприклад милозвучність чи швидкість вимовляння, впливають ще більше); або ж (б) семантична різниця між українськими &lt;em&gt;ось&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;он(о)&lt;/em&gt; все-таки не зовсім така сама, як між російськими &lt;em&gt;вот&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;вон&lt;/em&gt; (хоча в російській на перший погляд начебто ті самі &lt;a href=&quot;http://www.dialog-21.ru/digests/dialog2015/materials/pdf/KrylovaTV.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;близькість і віддаленість&lt;/a&gt;, але завжди можуть бути якісь нюанси, непомітні на перший погляд; зокрема мене трішки дивує етимологія українських &lt;em&gt;от&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ото&lt;/em&gt; і російського &lt;em&gt;вот&lt;/em&gt;, про це нижче). Який з цих висновків ближче до істини, я гадки не маю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;sub&gt;Додатково: от, ото&lt;/sub&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Окрім частки з явною семантикою близькості &lt;em&gt;ось&lt;/em&gt; і частки з явною семантикою віддаленості &lt;em&gt;он(о)&lt;/em&gt;, українська мова ще має частку &lt;em&gt;от(о)&lt;/em&gt;, з якою ситуація для мене не зовсім очевидна.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;З одного боку, тлумачний словник каже, що &lt;em&gt;от&lt;/em&gt; у першому значенні теж має семантику близькості (але про &lt;em&gt;ото́&lt;/em&gt; вже такого не каже; на відміну від &lt;em&gt;он(н)о&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;он&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ото&lt;/em&gt; подано не просто посиланням на &lt;em&gt;от&lt;/em&gt;, а окремою статтею):&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ot&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;от&lt;/a&gt;, частка. 1. вказівна. Уживається при вказуванні на кого-, що-небудь &lt;strong&gt;на близькій відстані&lt;/strong&gt; (часто супроводжується жестом); ось. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/oto&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ото́&lt;/a&gt;, частка, розмовне. 1. вказівна. Уживається при вказуванні на кого-, що-небудь (іноді супроводжуються вказівним жестом); ось то. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;З іншого — етимологічний словник каже, що &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=234&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;о́то́&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; є результатом злиття &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;то&lt;/em&gt; («те»), а &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=231&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;от&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (як, до речі, і російське &lt;em&gt;вот&lt;/em&gt;) є результатом видозміни &lt;em&gt;ото&lt;/em&gt;. Тобто виходить, що за походженням ці частки начебто мали б мати семантику віддаленості — чи принаймні, здається, &lt;em&gt;ото&lt;/em&gt; спочатку її мало (та й зараз в мене особисто &lt;em&gt;ото́&lt;/em&gt; асоціюється радше з віддаленістю). Чи справді &lt;em&gt;от&lt;/em&gt; змінило свою семантику на протилежну, ставши синонімом &lt;em&gt;ось&lt;/em&gt; (а &lt;em&gt;ото&lt;/em&gt; зупинилося десь на півдорозі) — чи, можливо, в українському &lt;em&gt;от&lt;/em&gt; все-таки залишилися якісь нотки віддаленості (мовляв, &lt;em&gt;от&lt;/em&gt; — це близько, але все-таки трішки далі, ніж &lt;em&gt;ось&lt;/em&gt; [якщо так — на яку українську частку тоді семантично більш схоже російське &lt;em&gt;вот&lt;/em&gt;: на &lt;em&gt;ось&lt;/em&gt; чи на &lt;em&gt;от&lt;/em&gt;?]) — я не знаю.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-20T08:47:40.333" LastActivityDate="2021-01-20T08:47:40.333" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6469" PostTypeId="2" ParentId="5134" CreationDate="2021-01-20T13:32:18.090" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Шифою у Галичині називали (називають) поїзд.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3147" LastActivityDate="2021-01-20T13:32:18.090" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6470" PostTypeId="2" ParentId="5134" CreationDate="2021-01-20T14:39:44.393" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Шiфа&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; - русинською мовою &amp;quot;корабель&amp;quot;, &amp;quot;човен&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/10/53416/118320.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://lang.slovopedia.org.ua/10/53416/118320.html&lt;/a&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Шифа, можливо, орфографічний варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(++)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В Чернiвцях саме так i пишуть: &lt;em&gt;Шифа - дом-корабель.&lt;/em&gt;&#xA;Казка ця саме про Чернiвцi.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;ПС. Вказівки на всі помилки приймаю з вдячністю.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3027" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-20T15:05:41.273" LastActivityDate="2021-01-20T15:05:41.273" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6471" PostTypeId="2" ParentId="5134" CreationDate="2021-01-20T19:20:31.537" Score="1" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://nashe.com.ua/songbook/22/info/22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику малозрозумілих слів&lt;/a&gt; на НАШЕ (тексти пісень) маємо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;дампшифа – пароплав&lt;br /&gt;&#xA;шифа, шіфа – корабель&lt;br /&gt;&#xA;шифкарта – квиток на пароплав&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також в &lt;a href=&quot;https://starylev.com.ua/news/nadiya-morykvas-korneliya-knyga-shcho-pochalasya-z-lyubovi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;романі «Корнелія»&lt;/a&gt; Надії Мориквас:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кава не родила, гроші на шифу, тобто квиток на пароплав, прислала дружина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2021-01-20T19:20:31.537" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6472" PostTypeId="2" ParentId="5134" CreationDate="2021-01-21T05:27:11.827" Score="2" Body="&lt;p&gt;Приклади вживання слова &lt;em&gt;шіфа/шифа&lt;/em&gt; в значенні «корабель»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://undiasd.archives.gov.ua/doc/pamjatky/2008.pdf#page=174&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Боберський, «Як перших двох українців заїхало до Канади, в р. 1891», 21 листопада 1936 р., Тржич, Югославія, Европа (Археографічний щорічник «Пам'ятки», 8’2008, с. 164–174)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Продав я пару коней і воли, щоб мати гроші на &lt;strong&gt;шифкарту&lt;/strong&gt;⁴, але виглядало, що не вистарчить на дорогу. &amp;lt;…&amp;gt; В Гамбурзі, куди нас двоє доїхало, був аґент, який посадив нас на велику &lt;strong&gt;шифу&lt;/strong&gt;⁶, щоби ми їхали через море. &amp;lt;…&amp;gt; Рано злізли ми із &lt;strong&gt;шифи&lt;/strong&gt;, а пополудни всіли на трен і поїхали впоперек Канади. &amp;lt;…&amp;gt; Тутки треба було чекати п’ять днів на &lt;strong&gt;шифу&lt;/strong&gt;. &amp;lt;…&amp;gt; Я кажу: «Їхав до Кракова, відти до Берліна, відти до Гамбурґа. Потім їхав через море до Монтреалю, а звідси сів на колію до Виннипеґу. Я їхав залізницями і &lt;strong&gt;шіфою&lt;/strong&gt;». &amp;lt;…&amp;gt; Відти дісталися ми &lt;strong&gt;шифою&lt;/strong&gt; через море, а потім рікою до Квебеку²⁰. Відти заїхали ми треном²¹ до Виннипеґу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;⁴ &lt;strong&gt;Шіфкарта&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;шифкарта&lt;/strong&gt; (з нім. – die Schiffkarte) – картка або білет на корабель. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;br /&gt;&#xA;⁶ &lt;strong&gt;Шифа&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;шіфя&lt;/strong&gt; (з нім. – der Schiff) – корабель. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;br /&gt;&#xA;²¹ «Трен» – (від англ. train) – поїзд.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sites.google.com/a/vox-populi.com.ua/newspaper/rubriki/istoria/zlocini-nkvd/aimoezittaavtormoculskijivan-1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мочульський Іван, «Я і моє життя»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Він сам виробляв «&lt;strong&gt;шіфкарту&lt;/strong&gt;», документи на виїзд, давав аванс грошима. Коли «бос» набрав людей, всі разом від’їжджали. Проводи і прощання були повні сліз, бо їхали «&lt;strong&gt;шіфою&lt;/strong&gt;» (так називали корабель) морем в далеку, незнану нам «Гамерику».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Михайло Береза, «Героїна Марґарета де Робервал. (Переклад з Канадийської Істориї.)» (Франко І., «Батьківщина і инші оповідання», Едмонтон, 1919; &lt;a href=&quot;https://diasporiana.org.ua/proza/19084-franko-i-batkivshhina-i-inshi-opovidannya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на Діаспоріані&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://archive.org/details/batkivshchynaiyn00fran&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в Internet Archive&lt;/a&gt;; с 57–59):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Він не міг знести розлуки зі своєю любкою і тому він зголосив ся яко охотник їхати з Робервалом і поплив в тій самій &lt;strong&gt;шіфі&lt;/strong&gt;, що він і єго братаниця. &amp;lt;…&amp;gt; Коли &lt;strong&gt;шіфа&lt;/strong&gt; вертала перепливаючи знов попри сей заклятий остров, він викрав ся з припоясаною своєю стрільбою, скочив до моря і своєю зручностию приплив до розбитого серця Марґарети. &amp;lt;…&amp;gt; Через вісїмнайцять довгих, хмарних місяців, она блукала лісистими берегами і придивляла ся старанно на всхід, своїми від плачу висушеними очима, на широкий океан за &lt;strong&gt;шіфою&lt;/strong&gt;. Три або чотири рази показували ся білі пасма &lt;strong&gt;шіфи&lt;/strong&gt; на блакітнім овидї і скоро зникали, що ще більше збільшало єї горість ніж перед тим. Трета зима збилжала ся і одного дня она заздріла бажальну &lt;strong&gt;шіфу&lt;/strong&gt;. Які старанні приготована она почала робити аби збижити &lt;strong&gt;шішфу&lt;/strong&gt; к собі; до сего острашаючого берега, який уважав ся бути мешканєм чортів. Она клала всі свої сили аби доконати те бажане. Пожертвувала свій щупний засіб дерева, котрий крівавим потом громадила з лїса, запалила свою хатину, в надії, що зверне увагу чужинців. Близше і близше припливала &lt;strong&gt;шіфа&lt;/strong&gt; риболовцїв.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-01-21T05:27:11.827" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6473" PostTypeId="1" CreationDate="2021-01-22T15:36:01.697" Score="4" ViewCount="2706" Body="&lt;p&gt;Російський термін «творожный сыр». В даному разі мова йде про різновид сиру, що виготовляється з кисломолочного сиру або подібним способом, без визрівання та з участю молочнокислих бактерій. Чи є в питомій лексиці української мови слово на позначення такого продукту?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3151" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-01-22T20:25:25.590" LastActivityDate="2021-01-22T20:25:25.590" Title="Як перекласти українською «творожный сыр»?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6474" PostTypeId="2" ParentId="6473" CreationDate="2021-01-22T16:49:53.183" Score="1" Body="&lt;p&gt;Не знаю, чи є таке слово, але можу запропонувати&#xA;&lt;strong&gt;Кисломолочний сир&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Така думка народилася звідси&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(мовою оригіналу)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;И поскольку главным сырьем является мягкий сыр или творог, то готовый&#xA;продукт имеет характерный кисломолочный вкус с привкусом наполнителя,&#xA;если таковой используют.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://eda.ru/media/vopros/chem-slivochnyy-syr-otlichaetsya-ot-tvorozhnogo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://eda.ru/media/vopros/chem-slivochnyy-syr-otlichaetsya-ot-tvorozhnogo&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3027" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-22T17:01:46.053" LastActivityDate="2021-01-22T17:01:46.053" CommentCount="11" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6475" PostTypeId="2" ParentId="6416" CreationDate="2021-01-24T02:10:44.073" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ІСНУЮЧИЙ АБОНЕНТ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1280-15#Text&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАКОН УКРАЇНИ «‎Про телекомунікації»&lt;/a&gt;‎ в Загальних Положеннях надає визначення терміну:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&amp;quot;&lt;strong&gt;абонент&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;споживач телекомунікаційних послуг&lt;/strong&gt;, який отримує телекомунікаційні послуги &lt;strong&gt;на умовах договору&lt;/strong&gt;, котрий передбачає підключення кінцевого обладнання, що перебуває в його власності або користуванні, до телекомунікаційної мережі&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а Стаття 32 п.2 уточнює:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Абонент&lt;/strong&gt;, який отримує телекомунікаційні послуги &lt;strong&gt;без укладення договору в письмовій формі, може зареєструватися в оператора, надавши йому персональні дані&lt;/strong&gt; відповідно до закону в порядку, встановленому національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері зв’язку та інформатизації.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://academy.gov.ua/NMKD/library_nadu/Biblioteka_Magistra/05d51485-7bad-43d2-a332-af203a10f6ec.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник заміни дієприкметникових форм&lt;/a&gt; українськими відповідниками пропонує наступні форми для заміни калькованого &lt;strong&gt;&amp;quot;існуючий&amp;quot;&lt;/strong&gt; в діловому тексті:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/5LEPS.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/5LEPS.png&quot; alt=&quot;існуючий&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачення термінів &amp;quot;&lt;strong&gt;абонент&lt;/strong&gt;&amp;quot;, &amp;quot;&lt;strong&gt;існуючий абонент&lt;/strong&gt;&amp;quot; і &amp;quot;&lt;strong&gt;новий абонент&lt;/strong&gt;&amp;quot; також визначено &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://www.vodafone.ua/terms-of-use&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правилами користування мережею&lt;/a&gt;&amp;quot; окремих операторів та &amp;quot;Правилами проведення акцій&amp;quot;:&#xA;&lt;a href=&quot;https://cdn.kyivstar.ua/sites/default/files/promotions/bez-abonplat/media/official_rules_bez-abonplat.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; (див. п.2.1 Існуючі абоненти Компанії, які обслуговуються на контрактній формі)&lt;/a&gt;,&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.vodafone.ua/storage/editor/files/507188promo-supernet-01072020.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;(6.1.2. Існуючим абонентам, у яких є номер Vodafone Україна...)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ІСНУЮЧИЙ АБОНЕНТ&lt;/strong&gt; — це такий користувач телекомунікаційних послуг, особу якого оператор зв'язку може ідентифікувати за зареєстрованими персональними даними.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-02-18T23:40:55.187" LastActivityDate="2021-02-18T23:40:55.187" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6476" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6477" CreationDate="2021-01-24T14:49:06.667" Score="2" ViewCount="166" Body="&lt;p&gt;Чи правильно вживати &amp;quot;симпатичний&amp;quot; до ґаджетів, їжі, будинку, дерева, машини?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3157" LastActivityDate="2021-01-24T19:16:11.123" Title="Як правильно вживати прикметник &quot;симпатичний&quot;?" Tags="|прикметники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6477" PostTypeId="2" ParentId="6476" CreationDate="2021-01-24T15:40:56.653" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sympatychnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;СИМПАТИЧНИЙ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, е.&lt;br /&gt;&#xA;...&lt;br /&gt;&#xA;2. &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Приємний, милий, привабливий. &lt;em&gt;Багаті акорди, симпатичні арії розворушили її артистичну вдачу&lt;/em&gt; (Нечуй-Левицький, III, 1956, 228); &lt;em&gt;Сходами підіймається Макс. Це квітучий, добре збудований юнак з.. розумним, симпатичним обличчям&lt;/em&gt; (Іван Кочерга, II, 1956, 267); — &lt;em&gt;Особливо симпатичні взаємини встановились у мене з простим народом&lt;/em&gt; (Дмитро Бедзик, Дніпро.., 1951, 11).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо арія, обличчя чи взаємини можуть бути симпатичними, то гадаю, що й ґаджети та їжа також.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2021-01-24T15:40:56.653" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6478" PostTypeId="2" ParentId="6476" CreationDate="2021-01-24T17:04:33.417" Score="2" Body="&lt;p&gt;У результатах пошуку &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/freqml?corpname=grac10&amp;amp;q=aword%2C%5Blemma%3D%22%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D+%5Btag%3D%22noun.*inanim.*%22%5D&amp;amp;freqlevel=1&amp;amp;ml1attr=lemma&amp;amp;ml1ctx=0%7E0%3E0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«симпатичний + &amp;lt;неістота&amp;gt;»&lt;/a&gt; в «Генеральному регіонально анотованому корпусі української мови» версії 10 я знайшов зокрема такі приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D+%5Blemma=%22%D0%B1%D1%83%D0%B4%D0%B8%D0%BD(%D0%BE%D1%87)?%D0%BE%D0%BA%7C%D0%B1%D1%83%D0%B4%D1%96%D0%B2%D0%BB%D1%8F%7C%D0%B4%D1%96%D0%BC%7C%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0%7C%D0%BA%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D1%80%D0%B0%7C%D0%BA%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%B4%D0%B6%7C%D0%BC%D0%B0%D1%94%D1%82%D0%BE%D0%BA%7C%D0%BC%D1%96%D1%81%D1%82(%D0%B5%D1%87%D0%BA)?%D0%BE%7C%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BD%D1%8F%D0%BA%7C%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%88%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%7C%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%83%D0%B4%D0%B0%7C%D1%83%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0%7C%D1%85%D0%B0%D1%82(%D0%B8%D0%BD)?%D0%BA?%D0%B0%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;симпатичний будин(оч)ок/будівля/дім/домівка/квартира/котедж/маєток/міст(ечк)о/особняк/помешкання/споруда/установа/хат(ин)(к)а&lt;/a&gt; — 60, наприклад:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мажорне сонце грає зайчиками у вікнах симпатичних будинків і своїми ласкавими біло-рожевими проміннями благословляє його важку путь (Микола Хвильовий, «Іван Іванович», 1929);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D+%5Blemma=%22%D1%96%D0%BC%27%D1%8F%7C%D0%BC%D1%96%D1%81%D1%86%D0%B5%7C%D1%80%D1%96%D1%87%7C%D1%84%D0%B0%D0%BA%D1%82%7C%D1%88%D1%82%D1%83%D0%BA%D0%B0%7C%D1%8F%D0%B2%D0%B8%D1%89%D0%B5%22+%26+word=%22%5B%5E%D0%90-%D0%AF%5D.*%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;симпатичне ім'я/місце/річ/факт/штука/явище&lt;/a&gt; — 21, наприклад:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чималу надію на добрий розвиток туркменських студій навіває нам той симпатичний факт, що в Ашхабаді заснувавсь Інститут туркменської культури і що взагалі тепер там пожвавішало наукове життя, яке виявляє себе і опублікуванням народнотуркменських текстів (Агатангел Кримський, «Тюрки, їх мови та літератури», 1930);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D+%5Blemma=%22%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0%7C%D0%BA%D0%B0%D0%BF%D0%B5%D0%BB%D1%8E%D1%88%D0%BE%D0%BA%7C%D0%BA%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%8E%D0%BC%D1%87%D0%B8%D0%BA%7C%D0%BA%D0%BE%D1%84%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0%7C%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%82%D1%82%D1%8F%7C%D1%81%D1%83%D0%BA%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B0%7C%D1%81%D1%83%D0%BA%D0%BD%D1%8F%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;симпатична блискавка/капелюшок/костюмчик/кофтинка/плаття/сукенка/сукня&lt;/a&gt; — 17;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D+%5Blemma=%22%D1%96%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%88%D0%BA%D0%B0%7C%D0%BB%D1%8F%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B0%7C%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D1%96%D1%80(%D1%87%D0%B8%D0%BA)?%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;симпатична іграшка/лялька/сувенір(чик)&lt;/a&gt; — 13;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D+%5Blemma=%22%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B0%7C%D0%BE%D0%B7%D0%B5%D1%80%D1%86%D0%B5%7C%D1%80%D1%96%D1%87%D0%B5%D1%87%D0%BA%D0%B0%7C%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;симпатична гора/озерце/річечка/рослинка&lt;/a&gt; — 13;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D+%5Blemma=%22%D0%BA%D0%B0%D0%B2%27%D1%8F%D1%80%D0%BD%D1%8F%7C%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BD(%D1%87%D0%B8%D0%BA)?%7C%D1%88%D0%B8%D0%BD(%D0%BE%D1%87)?%D0%BE%D0%BA%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;симпатична кав'ярня/ресторан(чик)/шин(оч)ок&lt;/a&gt; — 12;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D+%5Blemma=%22%D0%BA%D0%BD%D0%B8%D0%B6%D0%B5%D1%87%D0%BA%D0%B0%7C%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BA%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;симпатична книжечка/томик&lt;/a&gt; — 7;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D+%5Blemma=%22%D0%BF%D0%B0%D0%BC%27%D1%8F%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA%7C%D1%81%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%BF%D1%82%D1%83%D1%80%D0%B0%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;симпатичний пам'ятник/скульптура&lt;/a&gt; — 6.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто принаймні практично подібні словосполучення вживаються, зокрема такими відомими авторами як Микола Хвильовий (&lt;em&gt;симпатичний будинок&lt;/em&gt;), Валер'ян Підмогильний (&lt;em&gt;симпатична страва&lt;/em&gt;) тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-24T19:16:11.123" LastActivityDate="2021-01-24T19:16:11.123" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6480" PostTypeId="1" CreationDate="2021-01-25T18:04:47.480" Score="3" ViewCount="4530" Body="&lt;p&gt;Яке слово правильно вживати - ПРОЦЕНТ чи ВІДСОТОК? Чи обидва?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3158" LastActivityDate="2021-02-20T16:27:01.137" Title="ПРОЦЕНТ чи ВІДСОТОК?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6481" PostTypeId="2" ParentId="6480" CreationDate="2021-01-25T20:11:23.807" Score="5" Body="&lt;p&gt;Це, технічно, одне й те ж саме слово. Просто &lt;strong&gt;процент&lt;/strong&gt; має іншомовне походження (від лат. &lt;em&gt;per centum&lt;/em&gt; — сотня).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53407/25993.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Уроки державної мови&lt;/a&gt; (з газети «Хрещатик»)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРОЦЕНТ , ВІДСОТОК&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Чи є різниця в значенні слів відсоток і процент?&lt;br /&gt;&#xA;Ні, немає. Вони передають той самий зміст. Процент з італійської через німецьку перейшов у східнослов'янські мови, а відсоток – калькований вислів з латинізованого терміна, що буквально означає “за сто”, “наріст від ста”, звідси й “від соток”. Обома лексемами активно послуговувались у Західній Україні в минулому сторіччі. За радянських часів відсоток вважали мало не “націоналістичним словом” і нещадно вилучали з текстів, а сьогодні майже не вживають процент, хоча це також крайність. Бо він нормальний синонім. І як термін вельми потрібний науково-технічній сфері.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="815" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-01-26T13:12:32.630" LastActivityDate="2021-01-26T13:12:32.630" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6482" PostTypeId="1" CreationDate="2021-01-26T13:52:30.697" Score="6" ViewCount="186" Body="&lt;p&gt;Слово «рис» або «риж» індо-іранського походження, споріднене словам пушту wriže і санскриту vrīhi («рис»). Пізніше слово потрапило до грецької мови як óryzon або óryza, потім до латинської як oryza, давньофранцузької ris[4], звідки слово потрапило до української мови ймовірно аж у 19-му столітті через ланцюжок інших європейських мов.&#xA;Отже, яке найстарше слово «рис» чи «риж»... можливо оба с тих самих часів походження?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3161" LastActivityDate="2023-01-02T10:11:47.030" Title="Яке слово прийшло скорше в українську мову «рис» чи «риж»?" Tags="|етимологія|запозичені-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6483" PostTypeId="2" ParentId="6480" CreationDate="2021-01-26T18:28:04.457" Score="3" Body="&lt;p&gt;Словники (наприклад, &lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України online» від УМІФ&lt;/a&gt;) &lt;strong&gt;містять обидва слова&lt;/strong&gt;, без жодних позначок щодо обмежень вживання (мовляв, діалектне, застаріле, розмовне абощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я чув, що деякі мовознавці, коли ми маємо синоніми, один з яких запозичений, а інший — українського походження, радять використовувати варіант українського походження. Але це не є якимось жорстким правилом, лише питанням уподобань.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://batchman.parasolcorpus.org/NGyears.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Частота трапляння&lt;/a&gt; цих слів у &lt;a href=&quot;http://uacorpus.org/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Генеральному регіонально анотованому корпусі української мови»&lt;/a&gt; версії 10:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/y11QN.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/y11QN.png&quot; alt=&quot;частоти&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-01-26T18:28:04.457" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6484" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6489" CreationDate="2021-01-26T18:44:33.773" Score="7" ViewCount="548" Body="&lt;p&gt;Перед тим, як питати тут, пошукав в інтернеті, але жодний російсько-український фразеологічний словник з тих, де мав змогу подивитися, такої статті не має. Хоча я навіть не впевнений, чи правильно назвати такий вислів фразеологізмом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Онлайн-перекладачі на кшталт Google Translate дають варіант &amp;quot;спустити на гальмах&amp;quot;, але він більше схожий на дійсно автоматичний переклад.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Значення можна описати таким чином: &amp;quot;зробити все можливе, щоб справа/подія вщухла сама собою&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклад: &amp;quot;попри розголошення у пресі, поліція доклала зусиль, щоб справу спустили на гальмах&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підкажіть, будь ласка, чи є в українській мові більш влучний аналог?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="965" LastEditorUserId="965" LastEditDate="2021-01-27T20:22:16.367" LastActivityDate="2021-01-28T07:55:51.440" Title="Як перекласти українською &quot;спустить на тормозах&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6485" PostTypeId="1" CreationDate="2021-01-26T21:05:18.570" Score="5" ViewCount="96" Body="&lt;p&gt;There is a song where they make it with the different letters for an &amp;quot;i&amp;quot; sound.&lt;br /&gt;&#xA;Last line:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Шукай в телефонi мiй слiд&lt;br /&gt;&#xA;Цiлуй в вiкно мої губи&lt;br /&gt;&#xA;Як знак на моєму плечi&lt;br /&gt;&#xA;Ти квiтка, тi квiтка&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And I would like to know the difference.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3166" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-01-26T22:55:12.753" LastActivityDate="2021-01-27T08:22:40.127" Title="Difference between Ти and тi" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6486" PostTypeId="2" ParentId="6485" CreationDate="2021-01-27T07:48:14.293" Score="6" Body="&lt;p&gt;As far as I understand, it's just “ти квітка, ти квітка” (twice the same). If you were listening the audio, maybe pronunciation specifics of a particular singer caused you to misinterpret it; if you were reading the written lyrics, then maybe there was just a typo.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian really has the word “ти” (&lt;em&gt;you&lt;/em&gt;, in singular) and “ті” (&lt;em&gt;those&lt;/em&gt;, in plural). But:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;“ти квітка” is a correct phrase, it means &lt;em&gt;you're a flower&lt;/em&gt; (literally &lt;em&gt;you flower&lt;/em&gt;, as we don't use articles and rarely use &lt;em&gt;to be&lt;/em&gt; in Ukrainian);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;“ті квітка” means nothing, these wordforms can't be combined (“т&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; кві́тка” — &lt;em&gt;that flower&lt;/em&gt;, “ті квітк&lt;strong&gt;и́&lt;/strong&gt;” — &lt;em&gt;those flowers&lt;/em&gt;; i.e. you need to change either the first word to singular or the second word to plural but can't just put together plural “ті” and singular “кві́тка”).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=v8fGSmP3D38&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;The official audio&lt;/a&gt; is available on YouTube. Also &lt;a href=&quot;https://www.musixmatch.com/lyrics/%D0%9E%D0%BA%D0%B5%D0%B0%D0%BD-%D0%95%D0%BB%D1%8C%D0%B7%D0%B8/%D0%9A%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;some version of lyrics&lt;/a&gt; is available on musixmatch. Here's the corresponding part:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Шукай в телефоні мій слід&lt;br /&gt;&#xA;Цілуй у вікно мої губи&lt;br /&gt;&#xA;Як знак на моєму плечі, &lt;strong&gt;ти квітка (Ти квітка-а-а!)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;So, it's simply twice the same. (Second “ти квітка” is put into parentheses, because the backing vocalists sing it instead of the lead singer; and also second “квітка” is spelled as “квітка-а-а” to denote specific manner of singing. But from the lyrics perspective it's nothing more than echoing/reverberating the preceding words.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-27T08:22:40.127" LastActivityDate="2021-01-27T08:22:40.127" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6488" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6491" CreationDate="2021-01-27T23:01:25.707" Score="4" ViewCount="63" Body="&lt;p&gt;Якби таке слово існувало в українській мові, то по правилам воно було би &amp;quot;мізкобіль&amp;quot; чи &amp;quot;мозкобіль&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З одного боку, є &amp;quot;мозкові&amp;quot; сорти гороху.&#xA;З іншого боку, є &amp;quot;мізкувати&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2069" LastActivityDate="2021-01-28T11:54:06.590" Title="Мозкобіль чи мізкобіль?" Tags="|неологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6489" PostTypeId="2" ParentId="6484" CreationDate="2021-01-28T07:55:51.440" Score="3" Body="&lt;p&gt;«Спустить на тормозах»/«спустити на гальмах» трактують двома способами:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;уладнати щось неприємне тихо, без шуму&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;(«тормоз» // «Малый академический словарь»: &lt;a href=&quot;//gufo.me/dict/mas/%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%BE%D0%B7&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://feb-web.ru/feb/mas/mas-abc/19/ma438711.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;);&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;втручаннями припиняти що-небудь (якусь справу і т. ін.)&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;(«спускати» // «Словник української мови» в 11 томах: &lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D1%81%D0%BF%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spuskaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;).&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто у першому випадку мені бачиться акцент на тому, що справу &lt;strong&gt;вирішують&lt;/strong&gt; (хоча й тихо, бо вона неприємна), а в другому — на тому, що її &lt;strong&gt;припиняють&lt;/strong&gt;, не даючи їй вирішитися повноцінно. Мені особисто здається значно правильнішим друге тлумачення. Хоча, можливо, я неправильно трактую перше і/або воно просто неточне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ваше тлумачення «зробити все можливе, щоб справа/подія вщухла сама собою» здається мені ідеальним. Але для нього знайти синоніми мені найскладніше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російський Вікісловник (посилаючись на «Новые слова и значения. Словарь-справочник по материалам прессы и литературы 60-х годов», але не факт, що саме це твердження звідти) &lt;a href=&quot;//ru.wiktionary.org/w/index.php?title=%D1%81%D0%BF%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D1%8C_%D0%BD%D0%B0_%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%BE%D0%B7%D0%B0%D1%85&amp;amp;oldid=7534923#%D0%AD%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вважає&lt;/a&gt;, що фраза походить із сленгу залізничників. Якщо це так, тобто фраза виникла в радянські часи як професійний сленг, то вона необов'язково є чимось специфічним саме для російської мови (хоча не виключено, що спершу виникла саме там).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Словник української мови» в 11 томах (див. посилання вище) наводить цю фразу в статті «спускати»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спуска́ти (спусти́ти) на га́льмах — пом’якшувати, полегшувати перебіг чого-небудь; втручаннями припиняти що-небудь (якусь справу і т. ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, цьому словнику часто дорікають за ангажованість, намагання надати українській мові риси російської. Але хай там як, але цю фразу вживали й в українській літературі, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тепер їм хоч-не-хоч доведеться визначити свою позицію: або піти на радикальний захід — бойкот готелю, — або спустити цю справу на гальмах, обмежившись якою-небудь пустопорожньою декларацією (Артур Хейлі, «Готель», 1930, переклад: Мар Пінчевський, 1972).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Враження таке, що цю справу свідомо спускають на гальмах (Ліна Костенко, «Записки українського самашедшого», 2010).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;У ПРОЦЕСІ НАПИСАННЯ, ДОПИШУ ПІЗНІШЕ.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-01-28T07:55:51.440" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6490" PostTypeId="2" ParentId="6445" CreationDate="2021-01-28T09:24:40.043" Score="1" Body="&lt;p&gt;Це добре, що люди ставлять подібні запитання і замислюються. Але слід звертатися до надійних джерел наукової інформації.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, є наукові публікації, в яких містяться результати досліджень автора цієї відповіді, який, зокрема, брав участь у міжнародному фонетичному проєкті Lionbridge:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.academia.edu/40718800&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Calculation of phonetic distances between speech sounds&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.academia.edu/40178358&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ukrainian Consonant Phones in the IPA Context with Special Reference to /v/ and /gh/. In: Linguistica online 22: 36-61&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, укр. фонема /г/ позначається грецькою гамою.  У неї є алофони. Які саме — точно невідомо, оскільки немає достатніх фонетичних даних. Можливо, це фарингальний (або гортанний) і задньоязиковий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На цю тему вже було обговорення за участю фахівців із фонетики, перекладу та історії мови. Можна переглянути тут:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?f=6&amp;amp;t=8387&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;обговорення «Щодо наукової неспроможності „г-концепції“», ініційоване автором цієї відповіді на форумі R2U&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://site.ua/maxvakul/30612-ostanni-novini-pro-g-kontseptsiyu-serpen-2020/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;допис «Останні новини про „г-концепцію“. Серпень 2020» у блозі автора цієї відповіді&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="979" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-29T09:39:47.440" LastActivityDate="2021-01-29T09:39:47.440" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6491" PostTypeId="2" ParentId="6488" CreationDate="2021-01-28T10:12:42.627" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BC%D1%96%D0%B7%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Деякі старі словники подають «мізковий»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898 (М. Уманець, А. Спілка):&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мозгово́й = мізкови́й.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український словник 1930 (О. Ізюмов):&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мозговой – мізкови́й, -а́, -е́.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;або обидва варіанти.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;У старій літературі ми теж іноді бачимо «мізковий» або обидва варіанти в одного автора:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Іван Франко:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правда, доктор висловляв ясно і докладно богато таких думок, до яких і вона сама дійшла дорогою досьвіду і власної мізкової працї, але чому-ж то ті думки, висловлювані його устами, були в її очах такі нові, принадні й цїнні, вилїтали перед її розумовим зором мов яркі, огнисті ракети? («Маніпулянтка», 1888, &lt;a href=&quot;//uk.wikisource.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D1%97%D0%BF%D1%83%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D0%B9_%D0%B8%D0%BD%D1%8C%D1%88%D1%96_%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%9C%D0%B0%D0%BD%D1%97%D0%BF%D1%83%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D1%82%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1906&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Значить, або маємо діло з якоюсь хоробою тісно психічною, що має своє гніздо в якімсь незначущім мізковім центрі і не має впливу на звичайні органічні функції — адже медицина знає такі хороби! — або, може… («Для домашнього огнища», 1892)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слід зазначити, що Франко все-таки частіше писав «мозковий» (приклади не навожу).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Гнат Хоткевич:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А сама вона, Велика наука, той стовп серединний знання, що заклався навіки кріпко з мізкових кліток міліярдів будівничих — вона ніколи не говорила так («Біла (флюїда)», 1902).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Михайло Яцків:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Патлатий вичерпався фізично в дуже короткім часі, занепав на мізкову хворобу і рятував останки сил утечею від Ольги («Блискавиці», 1913).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також, хоч я в цьому не спеціаліст, але мені про природність варіанта &lt;em&gt;мізковий&lt;/em&gt; каже походження слова — від праслов'янського «&lt;em&gt;mozgъ». Адже зазвичай схема така: праслов'янське «o» переходить в українське «і» («&lt;/em&gt;konь» → «кінь», «&lt;em&gt;kotъ» → «кіт», «&lt;/em&gt;nosъ» → «ніс»), а праслов'янське «ъ» — в українське «о» («&lt;em&gt;sъnъ» → «сон», «&lt;/em&gt;rъtъ» → «рот», «&lt;em&gt;lъbъ» → «лоб») — хоча є, звісно, багато винятків. (Цікава також доля іншого винятку: раніше принаймні іноді (я припускаю, на заході України) в значенні «божество» вживали &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=65307&amp;amp;page=40&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«біг» («Біг»)&lt;/a&gt; — це теж коректніше етимологічно («&lt;/em&gt;bogъ») — але зрештою інші діалекти (я припускаю, східніші) перемогли (а «біг» як «бігати» у деяких варіантах правопису було «бїг»).)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто ми мали б мати не лише «мізкобіль», а й, можливо, «мізковий» (і навіть «Біг»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-28T11:54:06.590" LastActivityDate="2021-01-28T11:54:06.590" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6492" PostTypeId="1" CreationDate="2021-01-28T13:18:30.487" Score="4" ViewCount="46" Body="&lt;p&gt;Шукаю більш милозвучний відповідник словосполученню &amp;quot;cold chain&amp;quot; - мається на увазі сукупність засобів, приладів (машин) та дій по забезпеченню збереження харчових продуктів від лану до столу. На всьому шляху від виробника до споживача. &lt;strong&gt;Холодильний ланцюг&lt;/strong&gt; звучить трохи кострубато і, на мою думку, не всім зрозуміло.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3163" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2021-02-01T14:53:19.070" LastActivityDate="2021-02-01T14:55:55.107" Title="Відповідник словосполученню &quot;cold chain&quot;" Tags="|переклад|from-english|терміни|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6493" PostTypeId="2" ParentId="6427" CreationDate="2021-01-28T13:47:18.613" Score="3" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Как насчет&amp;quot; - є розмовним варіантом &amp;quot;относительно чего-нибудь&amp;quot; чи &amp;quot;по поводу чего-нибудь&amp;quot;, &amp;quot;о чём-либо” і т.п.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я використовую в таких випадках варіанти слів &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/stosovno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стосовно&lt;/a&gt;&amp;quot;, &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidnosno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відно́сно&amp;quot; чи &amp;quot;з приводу(чогось)&lt;/a&gt;&amp;quot; і як запропонували раніше &amp;quot;як щодо&amp;quot;.&#xA;Останнє, хоча і є найближчим по формі, але &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D1%8F%D0%BA%20%D1%89%D0%BE%D0%B4%D0%BE%20%D0%B7%D1%83%D1%81%D1%82%D1%80*&amp;amp;corpname=grac10&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не є вживаним в варіанті речення з прикладу&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо шукати відповідник де буде не слово в слово, а словосполучення передаюче значення по змісту, то з загально принятого вжитку побудова речення українською зміниться.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для запропонованого речення, якщо ви налаштовані на зустріч, радив би конструювати речення починаючи з слів:&lt;br /&gt;&#xA;&amp;quot;&lt;strong&gt;Пропоную зустрітися завтра...&lt;/strong&gt;&amp;quot;,&lt;br /&gt;&#xA;&amp;quot;&lt;strong&gt;Як ви ставитесь до зустрічі завтра&lt;/strong&gt;...&amp;quot;&lt;br /&gt;&#xA;&amp;quot;&lt;strong&gt;Якщо Ваша ласка, можемо зустрітися завтра&lt;/strong&gt;...&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;як приклад, в &lt;a href=&quot;https://flibusta.site/b/406656&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Хараламб Зінке,Анатолій Литвиненко,Любий мій Шерлок Холмс,1990&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Мушу повідомити Вам дещо важливе . Якщо Ваша ласка, пропоную зустрітися на кілька хвилин у готельному холі.&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="3163" LastEditorUserId="3163" LastEditDate="2021-01-31T13:30:55.760" LastActivityDate="2021-01-31T13:30:55.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6494" PostTypeId="2" ParentId="6492" CreationDate="2021-01-28T13:54:01.047" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z1166-11&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Порядок забезпечення належних умов зберігання, транспортування, приймання та обліку вакцин, анатоксинів та алергену туберкульозного в Україні»&lt;/a&gt;, а за ним і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D1%86%D1%8E%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українська вікіпедія&lt;/a&gt; пишуть &lt;strong&gt;холодовий ланцюг&lt;/strong&gt; (не &lt;em&gt;холодильний&lt;/em&gt;). Щоправда перший уживає це словосполучення в лапках.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2021-02-01T14:55:55.107" LastActivityDate="2021-02-01T14:55:55.107" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6495" PostTypeId="2" ParentId="5767" CreationDate="2021-01-28T14:01:24.583" Score="2" Body="&lt;p&gt;Розмовний варіант у моєму вжитку - &amp;quot;Поробка&amp;quot;. В творах письменників воно також зустрічається, наприклад у &lt;a href=&quot;https://prostolib.com/books/442141&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Андрій Химко &amp;quot;У пазурах вампіра. I. Шляхами до прийднів&amp;quot;, 1957&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Продав дрова, всякі &lt;strong&gt;поробки&lt;/strong&gt;: ложки, люльки, ярма, снізки, іншу марницю, купив шкіру волячу, конячу і трохи козиної та овечої та й спробував промислу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="3163" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-01-29T16:03:53.630" LastActivityDate="2021-01-29T16:03:53.630" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6496" PostTypeId="2" ParentId="5767" CreationDate="2021-01-28T19:21:08.423" Score="3" Body="&lt;p&gt;Неякісний, примітивний виріб, виготовлений власноруч, нашвидкуруч, не-фахівцями, без дотримання технології, техніки безпеки, організації праці — це &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kustarshhyna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;кустарщина&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kustarnyctvo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;кустарництво&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;КУСТА́РНИЦТВО&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, а, сер.&lt;br /&gt;&#xA;2. перен. Робота, що ведеться неорганізовано, примітивно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;КУСТА́РЩИНА&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, и, жін., розм. Те саме, що кустарництво.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;— Так от, виступає, значить, інженер і зводить до того, що держава дає передову техніку, але на цю техніку, мовляв, в наших МТС налипла кустарщина і відсталість (Семен Журахович, Вечір.., 1958, 22);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;— Це кустарщина, а не сад.. Це треба ставити на державні рейки. Зрозуміло? Ось добув для вас [І. В. Мічуріна] субсидію..! (Олександр Довженко, I, 1958, 457);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У забудові села великої шкоди завдає кустарщина. Хто де облюбував місце, там і будується (Літературна Україна, 3.IX 1965, 4).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2021-01-28T19:21:08.423" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6499" PostTypeId="2" ParentId="5121" CreationDate="2021-01-30T19:31:33.430" Score="3" Body="&lt;p&gt;Більшість таких, що вже існують англомовних аналогів на сьогодні лиш шукають своє місце в нашій мові. Годі шукати точного відповідника в цьому разі, якщо його за змістом не існувало досі. Бо не було такого поняття як такого.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я так розумію, Ви шукаєте аналог англійського &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Follower&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Follower&lt;/a&gt;, якщо подивитися &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=follower&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;варіанти на це слово&lt;/a&gt; в перекладацьких ресурсах, то найближчими за змістом можна визначити - палкий прихильник, стійкий послідовник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мій погляд можна вживати звичайне&#xA;&amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/?swrd=chytach&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;читач&lt;/a&gt;&amp;quot;,&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B0%D1%87%D1%96%20%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8&amp;amp;corpname=grac10&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;читачі сторінки&lt;/a&gt;&amp;quot;. Що відповідатиме по суті і є зрозумілим та &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B0%D1%87&amp;amp;corpname=grac10&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживаним&lt;/a&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Також для певних варіантів за контекстом можуть бути використані &amp;quot;прихильник&amp;quot;, &amp;quot;спостерігач&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3163" LastEditorUserId="3163" LastEditDate="2021-01-31T13:23:57.603" LastActivityDate="2021-01-31T13:23:57.603" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6502" PostTypeId="2" ParentId="6445" CreationDate="2021-02-04T20:44:46.093" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Відразу зазначу, що я не спеціаліст, просто намагаюся підсумувати те, що колись читав…&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Вимова українського Г&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я знаю, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Ukrainian_phonology&amp;amp;oldid=1000870671&quot; rel=&quot;noreferrer&quot; title=&quot;There is no complete agreement about the phonetic nature of /ɦ/. According to some linguists, it is pharyngeal [ʕ] ([ħ] [or sometimes [x] in weak positions] when devoiced). According to others, it is glottal [ɦ].&quot;&gt;немає повної згоди&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;дехто вважає, що це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дзвінкий гортанний фрикативний [ɦ]&lt;/a&gt; (зокрема: Stefan Pugh, Ian Press «Ukrainian: A Comprehensive Grammar», 2005 на с. 23; &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par14&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Український правопис», 2015 на с. 19&lt;/a&gt;; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%93&amp;amp;oldid=27756467&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;українська Вікіпедія&lt;/a&gt; наразі висвітлює лише цю версію, хоча це, звісно, не аргумент);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;дехто вважає, що це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дзвінкий глотковий фрикативний [ʕ]&lt;/a&gt; (зокрема Andrii Danyenko, Serhii Vakulenko «Ukrainian», 1995 на с. 12; &lt;a href=&quot;https://www.ulif.org.ua/system/files/pravopus-new.pdf#page=12&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Український правопис», 2019 на с. 12&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є ще один схожий звук — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BC%27%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;дзвінкий велярний/задньопіднебінний/задньоязиковий/м'якопіднебінний фрикативний [ɣ]&lt;/a&gt;, але його вважають білоруською вимовою Г, а не українською.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли я намагаюся прослухати зразки [гортанного [ɦ]][ɦ], [глоткового [ʕ]][ʕ] і [велярного [ɣ]][ɣ] у Вікісховищі (на Вікіпедії), мені особисто здається найбільш схожим на українську останній (тобто саме той, про який усі мовознавці стверджують, що це не українська вимова). Я маю два припущення для пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;можливо, ці терміни («гортанний», «глотковий» і «велярний») і значки («ɦ», «ʕ» і «ɣ») не мають на меті точно описати звук, а описують лише природу його утворення, тобто одним значком іноді можуть описуватися доволі різні для українського вуха звуки;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;можливо, просто на Вікісховищі не найвдаліші записи (наприклад, гортанний [ɦ] на YouTube-каналі «Ubc VISIBLE SPEECH» уже здається мені значно подібнішим до Г).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt; &lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;гортанний [ɦ]&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;глотковий [ʕ]&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;велярний [ɣ]&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Вікісховище&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Voiced_glottal_fricative.ogg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;▶&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Voiced_pharyngeal_fricative.ogg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;▶&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Voiced_velar_fricative.ogg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;▶&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ubc VISIBLE SPEECH&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=0d5MoI0Malw&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;▶&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=2QR5mnivG6k&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;▶&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=Xz9Q38rmXi0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;▶&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Glossika Phonics&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=3057MbWmH1k&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;▶&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=MmGjJNGTuIs&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;▶&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&lt;h3&gt;Пара українському Г&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо вірити вищенаведеному твердженню (що український Г — це гортанний [ɦ] або глотковий [ʕ], але не велярний [ɣ]), то українські Г і Х не утворюють точної фонетичної пари:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt; &lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Дзвінкий&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Глухий&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Гортанний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;[ɦ]&lt;br&gt;&lt;sub&gt;український Г за твердженням деяких мовознавців&lt;/sub&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;[h]&lt;br&gt;&lt;sub&gt;англійський H у деяких мовців&lt;/sub&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Глотковий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;[ʕ]&lt;br&gt;&lt;sub&gt;український Г за твердженням деяких мовознавців&lt;/sub&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;[ħ]&lt;br&gt;&lt;sub&gt;англійський H у деяких мовців&lt;/sub&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Велярний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;[ɣ]&lt;br&gt;&lt;sub&gt;білоруський Г&lt;/sub&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;[x]&lt;br&gt;&lt;sub&gt;український і білоруський X&lt;/sub&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але в межах шкільної програми Г і Х таки називають парою. Я припускаю, через те що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;точної фонетичної пари однаково немає, а це найближчі відповідники;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;саме таким чином відбувається чергування (Х — Ш — С; Г — Ж — З; К — Ч — Ц; Ґ — (Д)Ж — (Д)З).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Тему передання іншомовних G і H в українській не розкриваю.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-02-04T20:55:23.740" LastActivityDate="2021-02-04T20:55:23.740" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6503" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6504" CreationDate="2021-02-06T20:04:27.497" Score="3" ViewCount="64" Body="&lt;p&gt;Чи потрібне тире у слогані: &lt;em&gt;&amp;quot;З користувача — в творця&amp;quot;&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3204" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-02-07T09:54:23.787" LastActivityDate="2021-02-07T12:53:54.140" Title="Чи потрібне тире у слогані &quot;З користувача — в творця&quot;?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6504" PostTypeId="2" ParentId="6503" CreationDate="2021-02-07T12:45:03.237" Score="3" Body="&lt;p&gt;Такий слоган &lt;strong&gt;не вимагає&lt;/strong&gt; постановки тире.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Генеральний регіонально анотований корпус української мови» версії 10 має &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%3Cs%3E+%5Bword=%22(?i)%D1%96?%D0%B7%22%5D+%5Btag=%22noun.*v_rod.*%22%5D+%5Bword=%22%D0%B2%7C%D1%83%7C%D1%83%D0%B2%D1%96?%22%5D+%5Btag=%22noun.*v_zna.*%22%5D+%5Bword=%22%5B.?!%E2%80%A6%5D%2B%22%5D?+%3C/s%3E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приклади без тире&lt;/a&gt;, зокрема: (про перетворення суб'єкта) &lt;em&gt;«із дранки в перепіранку»&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;«із яструбів у голуби»&lt;/em&gt;; (про зміну стану, яку, здається, можна вважати як перетворенням суб'єкта, так і фізичним переміщенням) &lt;em&gt;«із забуття в безсмертя»&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;«з пітьми у світло»&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;«з пустелі у пущу»&lt;/em&gt;; багато прикладів про фізичне переміщення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але тире &lt;strong&gt;можна й поставити&lt;/strong&gt;, наприклад, згідно з &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par121p4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 121.4&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil5.htm#par121p17&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 121.17&lt;/a&gt; «Українського правопису» 2015 року (с. 174 і с. 177 відповідно):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тире ставиться: &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На місці пропущеного члена речення, переважно присудка. [Вважаючи, що повне речення звучить «з користувача &lt;em&gt;перетворитися&lt;/em&gt; в творця» — коментар мій.] &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі для означення спеціально підкреслюваної паузи різного змістового й стилістичного характеру. [Вважаючи, що ми хочемо спеціально підкреслювану паузу — коментар мій.] &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Генеральний регіонально анотований корпус української мови» версії 10 має і &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%3Cs%3E+%5Bword=%22(?i)%D1%96?%D0%B7%22%5D+%5Btag=%22noun.*v_rod.*%22%5D+%5Bword=%22%5B%E2%80%94%E2%80%93%E2%88%92%E2%80%90-%5D%2B%22%5D+%5Bword=%22%D0%B2%7C%D1%83%7C%D1%83%D0%B2%D1%96?%22%5D+%5Btag=%22noun.*v_zna.*%22%5D+%5Bword=%22%5B.?!%E2%80%A6%5D%2B%22%5D?+%3C/s%3E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приклади з тире&lt;/a&gt;, зокрема: (про перетворення суб'єкта) &lt;em&gt;«із депутата — у політики»&lt;/em&gt;; (про зміну стану, яку, здається, можна вважати як перетворенням суб'єкта, так і фізичним переміщенням) &lt;em&gt;«з холоду — в жар»&lt;/em&gt;; кілька прикладів про фізичне переміщення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-02-07T12:53:54.140" LastActivityDate="2021-02-07T12:53:54.140" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6505" PostTypeId="2" ParentId="3871" CreationDate="2021-02-09T06:54:01.347" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Цікаво. Лінгвістичний переклад букви И з російської пишеться як буква І. Тому якщо російською написано БИРКА, то логічно, що українською це буде БІРКА.&#xA;Бо якби українською буква І писалася як російська буква Ы, то тоді б переклад слова БЫРКА українською логічно б писався БИРКА. І це було б правильно. А так, як пише БИРКА, то беззаперечно і безсумнівно це слово перекладається як БІРКА.&#xA;Хіба що слово БИРКА вживалося в Україні - Київській Русі ще задовго до того як появилася Московія і виникла російська мова. Якщо ці докази десь у літописах є, тоді я згідна називати БІРКУ БИРКОЮ.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3219" LastActivityDate="2021-02-09T06:54:01.347" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6506" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6507" CreationDate="2021-02-09T20:27:29.347" Score="7" ViewCount="648" Body="&lt;p&gt;Ось частина веснянки для контексту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Шум&amp;quot; (веснянка)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ой, нумо, нумо, заплетемо шума,&lt;br /&gt;&#xA;Шума заплетемо, гуляти підемо.&lt;br /&gt;&#xA;Ой, шум ходить, по воді бродить,&lt;br /&gt;&#xA;А шумиха рибу ловить.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-02-10T06:45:36.927" LastActivityDate="2022-05-14T20:34:00.963" Title="Що значить слово 'Шум' в однойменній веснянці?" Tags="|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6507" PostTypeId="2" ParentId="6506" CreationDate="2021-02-09T22:04:19.610" Score="7" Body="&lt;p&gt;З &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/news-55979577&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Порвали зелену шубу&amp;quot;: про що насправді пісня &amp;quot;Шум&amp;quot; Go_A, яку Україна везе на Євробачення&lt;/a&gt; на bbc.com:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Етнограф Валерій Войтович у книзі &amp;quot;Міфи та легенди давньої України&amp;quot;&#xA;відзначає, що &amp;quot;Шум&amp;quot; - це звертання до бога лісу Шума (або Шумлячого),&#xA;щоб природа прокинулася навесні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У деяких південнослов'янських мовах, зокрема сербській, слово &amp;quot;шум&amp;quot;&#xA;(&amp;quot;шума&amp;quot;) до цього часу означає &amp;quot;ліс&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Часті повтори у тексті слів з літерою &amp;quot;ш&amp;quot; (&amp;quot;Шума&amp;quot;, &amp;quot;Шуме&amp;quot;, &amp;quot;шуба&amp;quot;) -&#xA;це магічні заклинання, наприклад, щоб скоріше розпустилися дерева.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Набагато пізніше, вже у християнські часи, веснянка &amp;quot;Шум&amp;quot;&#xA;перетворилася просто на хоровод, який виконували на Великдень.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тоді ж, як вважав Михайло Грушевський, до пісні додали &amp;quot;жартівливі&#xA;пародійні рими&amp;quot;, коли &amp;quot;хоровод зійшов на просту забаву&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дотичне:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D1%88%D1%83%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зелений шум&lt;/a&gt; - густий листяний покрив на деревах у лісі, а також шелест, утворюваний ним. &lt;em&gt;Трістан блукав по лісі, ловив зелений шум, хотів йому віддати своє кохання й сум&lt;/em&gt; (Л. Укр., І, 1951, 409); &lt;em&gt;Зелений шум пливе над ними неначе маревом згадок, і карабінки за плечима хитає сумно коней крок&lt;/em&gt; (Сос., II, 1958, 411).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-02-10T18:38:36.947" LastActivityDate="2021-02-10T18:38:36.947" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6510" PostTypeId="1" CreationDate="2021-02-12T10:18:31.147" Score="6" ViewCount="82" Body="&lt;p&gt;Чомусь всюди пишуть &amp;quot;Лебовскі&amp;quot; або &amp;quot;Лебовські&amp;quot;.&#xA;Постало питання, як же ж правильно передавати подібні прізвища.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правопис 2019 року подає таке правило, с. 145:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;10&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Суфікси слов’янських прізвищ -ск(ий), -цк(ий), -ск(і), -цк(і), -sk(i),&#xA;-ck(i), -dzk(i), -sk(ý), -ck(ý) передаємо відповідно через -ськ(ий), -цьк(ий), - дзьк(ий): Бронéвський, Даргомúжський, Маякóвський, Мýсоргський, Острóвський; Гомулúцький, Городéцький; Грýдзький,&#xA;Завáдзький; так само з ь пишемо російські прізвища на -ск(ой),&#xA;-цк(ой): Луговськúй (Луговськá), Трубецькúй (Трубецькá).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож правильно буде &amp;quot;Лебовський&amp;quot;? А в жіночому &amp;quot;Лебовська&amp;quot;?&lt;br /&gt;&#xA;Власне, чи можна стверджувати, що це саме слов'янске прізвище?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3229" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-02-12T14:39:20.037" LastActivityDate="2021-02-12T14:39:20.037" Title="Великий Лебовс(ь)кі чи Лебовський? І як у жіночому роді?" Tags="|переклад|from-english|правопис|власні-назви|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6512" PostTypeId="2" ParentId="5121" CreationDate="2021-02-16T13:22:18.550" Score="5" Body="&lt;p&gt;Якщо ми говоримо про соцмережі, то треба дивитись на оригінал (тобто англійську версію), а не на спосіб запозичення/перекладу іншою, хай і близькою, мовою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Subscriber&amp;quot; цілком доречно перекладається словом &amp;quot;підписник&amp;quot;. &amp;quot;Sub-&amp;quot; у цьому випадку означає &amp;quot;під-&amp;quot;, &amp;quot;scribe&amp;quot; — &amp;quot;писати&amp;quot;. Якщо ми подивимось на типові значення цього слова &lt;a href=&quot;https://www.merriam-webster.com/dictionary/subscribe&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;у словнику&lt;/a&gt;, то побачимо, що багато з них обертаються навколо власне підпису:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;1 : to write (one's name) underneath : sign&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;2 a : to sign (something, such as a document) with one's own hand in token of consent or obligation&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;b : to set one's name to a paper in token of promise to give something (such as a sum of money)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому перекладати &amp;quot;subscriber&amp;quot; як &amp;quot;підписник&amp;quot; вважаю цілком доречним і ніяким не русизмом, щонайменше у контексті соцмереж та подібного.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Одне із значень — &amp;quot;підтримувати&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;3 : to feel favorably disposed&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;що є і в українській (&amp;quot;підписуюсь під кожним її словом&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastActivityDate="2021-02-16T13:22:18.550" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6513" PostTypeId="2" ParentId="6439" CreationDate="2021-02-16T14:03:18.543" Score="2" Body="&lt;p&gt;У початковому реченні у вас теж міняється точка роси, тому &lt;code&gt;&amp;quot;[...] точка роси незначно змінилась&amp;quot;&lt;/code&gt; є точною заміною. Якщо ж &lt;code&gt;&amp;quot;[...] точка роси незначно змінилась&amp;quot;&lt;/code&gt; вам не подобається, то і оригінал має не подобатись.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У свою чергу, можу запропонувати такі варіанти&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;... оцінка точки роси змінилась на незначну величину.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;... обчислене значення точки роси незначно змістилось [в плюс або мінус].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;... значення точки роси у межах похибки не змінилось [що і означає &amp;quot;незначно&amp;quot; на діалекті науки].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastEditorUserId="2994" LastEditDate="2021-02-16T16:26:37.630" LastActivityDate="2021-02-16T16:26:37.630" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6514" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6515" CreationDate="2021-02-16T14:36:47.590" Score="5" ViewCount="114" Body="&lt;p&gt;I am more specifically asking about when they mean 'to transfer something', not the other meanings like with перенести meaning to undergo and to postpone. I thought that generally вести was usually used with people and that нести would be used with objects, вести mening to lead and нести to mean carrry. So I imagined перевести would be used for when transffering people, and перенести for transffering inanimate objects. But that doesn't seem to be the reality, like in these examples:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гриценко перевів у надлишкове майно 919 танків - у три рази більше, ніж зараз є у ЗСУ - Вінник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here I would be expecting to see переніс, since they are transffering tanks.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як перенести всі дані з одного смартфона на інший&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;This one follows my reasoning&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як перевести гроші з Польщі в Україну&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як перевести бізнес в онлайн?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як перевести оплати в телефон і почати користуватися онлайн-банкінгом – поради експерта&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Again why not перенести.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Is it simply because you use some words with one and others with the other, or is there some logic I am too ignorant to notice.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3236" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-02-16T16:49:51.623" LastActivityDate="2021-02-16T17:12:08.140" Title="What is the difference between перенести and перевести?" Tags="|різниця-між-словами|дієслова|non-native-speaker|verb-prefixes|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6515" PostTypeId="2" ParentId="6514" CreationDate="2021-02-16T17:12:08.140" Score="2" Body="&lt;p&gt;(Very superficial answer, I haven't looked deeply, please feel free to correct me.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перенести derives from нести — to carry. The primary meaning is that you &lt;em&gt;physically carry something&lt;/em&gt; from one place to another. But it can also be used (idiomatically?) at least in the following cases:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;carry (transfer) &lt;em&gt;data/information&lt;/em&gt; from one location to another (e.g. “я переніс дані зі старого комп'ютера на новий” — I moved data from old PC to new PC).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перевести derives from вести — to lead. The primary meaning is that &lt;em&gt;somebody follows you&lt;/em&gt; and in that way you make them to change their location. But it can also be used (idiomatically?) at least in the following cases:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;make something to change its &lt;em&gt;state&lt;/em&gt;, turn something to other &lt;em&gt;mode&lt;/em&gt;, ascribe somebody to other &lt;em&gt;category&lt;/em&gt; (e.g. “перевести війська в режим бойової готовності” — to put army into combat readiness).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;So:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гриценко перевів у надлишкове майно 919 танків…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;It's not about moving tanks, it's about &lt;em&gt;reclassifying&lt;/em&gt; as a “excessive property”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як перевести гроші з Польщі в Україну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;For wire transfers:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;перенести гроші (the worst idea):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;You could say “як перенести гроші через польсько-український кордон” (how to carry money across the Polish-Ukrainian border) — but that would mean literally carrying bags of cash (not a wire transfer) on your feet (not even using any transport; (пере)нести in its original meaning relates only to carrying by feet; for carrying via any transport use (пере)везти).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;You may probably try extending data/information transferring semantics to virtual money in some cases (something like “я переніс усі свої заощадження в надійніший банк” — I moved all my savings to more reliable bank), but it's a quite limited set of cases (particularly, it must be obvious from the context that we are talking about non-cash money, because otherwise the physically-carrying-cash-by-feet connotation will prevail). In the discussed quote it would sound just weird.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;перевести гроші (probably not the best but sometimes used way):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The state-changing/mode-turning/category-ascribing semantics can probably be extended to virtual money — i.e. like “a wire transfer is &lt;em&gt;ascribing the money to another account&lt;/em&gt;”. Перевести гроші is &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma%3D%22%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B8%7C%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B8%22%5D+%5Blemma%3D%22%D0%B3%D1%80%D0%BE%D1%88%D1%96%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;sometimes used&lt;/a&gt; and even is &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/perevodyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mentioned in some old dictionaries&lt;/a&gt;; however modern style guides often discourage its usage (&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/antusurzhuk/perevodutu-j-perekazuvatu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://onlinecorrector.com.ua/uk/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://onlinecorrector.com.ua/uk/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8-%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;). (Maybe перевести гроші can be considered as an &lt;em&gt;obsolete&lt;/em&gt; way to say about money transfers that is still alive only due to Russian influence, but I can't say that for sure, maybe it's still perfectly correct but just not so often used.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;переказати гроші:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Казати means to say, to tell, and переказати means to retell, so it's not fully clear for me how the meaning of переказати гроші arouse. Never-the-less переказати гроші is the most popular way to say about wire transfers nowadays.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як перевести бізнес в онлайн?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;That's about &lt;em&gt;transforming&lt;/em&gt; your business (so, again, category/mode/state changing).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як перевести оплати в телефон і почати користуватися онлайн-банкінгом…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Probably somewhat poorly-worded way to say that you &lt;em&gt;change the way you make your payments&lt;/em&gt;, i.e. &lt;em&gt;transform&lt;/em&gt; your payment-related habits.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-02-16T17:12:08.140" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6516" PostTypeId="2" ParentId="6480" CreationDate="2021-02-19T00:02:41.827" Score="2" Body="&lt;p&gt;Математична позначка &lt;strong&gt;«%»&lt;/strong&gt; може називатися &lt;strong&gt;«ПРОЦЕНТ»&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;«ВІДСОТОК»&lt;/strong&gt;. &lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D1%81%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wiki&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Особливості вжитку термінів «ПРОЦЕНТ» і «ВІДСОТОК» у фінансовій сфері:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Процент // &lt;a href=&quot;https://old.bank.gov.ua/doccatalog/document?id=112997&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Банківська енциклопедія&lt;/a&gt; (стор.356, С.Г. Арбузов, Ю.В. Колобов, В.І. Міщенко).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРОЦЕНТ&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;(Interest) – дохід, який сплачується&lt;/strong&gt; (нараховується) позичальником на користь кредитора &lt;strong&gt;у вигляді плати за використання&lt;/strong&gt; залучених на&#xA;визначений строк &lt;strong&gt;коштів або майна&lt;/strong&gt;. До &lt;em&gt;П.&lt;/em&gt; включають: платіж за&#xA;використання коштів або товарів (робіт, послуг), отриманих у кредит;&#xA;платіж за використання коштів, залучених у депозит; платіж за&#xA;придбання товарів у розстрочку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проценти нараховуються у вигляді відсотків на основну суму&#xA;заборгованості або фіксованих сум. У разі коли залучення коштів&#xA;здійснюється шляхом продажу облігацій, казначейських зобов’язань або&#xA;ощадних (депозитних) сертифікатів, емітованих позичальником, сума П.&#xA;визначається шляхом нарахування відсотків на номінал такого цінного&#xA;паперу, виплати фіксованої премії чи виграшу або шляхом визначення&#xA;різниці між ціною розміщення та ціною погашення такого цінного паперу&#xA;(сума дисконту). Платежі за іншими цивільно-правовими договорами,&#xA;незалежно від того, чи встановлені вони в абсолютних (фіксованих)&#xA;цінах або у відсотках до суми договору або до іншої вартісної бази, не&#xA;вважають П.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Процент // &lt;a href=&quot;http://ndi-fp.nusta.com.ua/files/doc/slovnyk-finpravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СЛОВНИК фінансово-правових термінів&lt;/a&gt;&#xA;(стор. 415-416, за ред. Л.К.Воронової).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Процент – це:&lt;/strong&gt; 1) сота частка числа, прийнятого за ціле, за одиницю; 2)&#xA;&lt;strong&gt;дохід&lt;/strong&gt;, одержуваний за кожні 100 грошових одиниць, вкладених у банк; 3)&#xA;&lt;strong&gt;плата&lt;/strong&gt;, одержувана кредитором від боржника за користування відданими в&#xA;позику грішми; 4) &lt;strong&gt;винагорода&lt;/strong&gt;, обчислювана залежно від обороту, доходу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Процент – плата позичальника у боргових (кредитних) відносинах&lt;/strong&gt;.&#xA;Розрізняють такі його форми: депозитний, позиковий, обліковий.&#xA;&lt;em&gt;Процент депозитний&lt;/em&gt; – плата банків за кошти, що зберігаються на&#xA;депозитних (вкладних) рахунках клієнтів. &lt;em&gt;Процент позиковий&lt;/em&gt; – одна з&#xA;центральних категорій ринкової економіки, що є формою ціни позичених&#xA;коштів (капіталу). Він являє собою винагороду, яку заощадження&#xA;приносять тому, хто дає гроші в борг, а також ціну, яку сплачує&#xA;позичальник кредитору. Кількісно позиковий процент може бути&#xA;визначений нормою або ставкою. Норма процента обчислюється відношенням&#xA;доходу кредитора від наданого кредиту до абсолютної величини цього&#xA;кредиту. Розмір процентної ставки визначає співвідношення попиту і&#xA;пропозиції кредитних ресурсів. Крім того, на величину процента&#xA;впливають такі чинники, як політика центрального емісійного банку,&#xA;циклічні та сезонні коливання кон’юнктури, темпи інфляції, зміна&#xA;валютного курсу, стан платіжного балансу та інші. &lt;em&gt;Процент обліковий&lt;/em&gt; –&#xA;це: 1) плата, що знімається банками за авансування грошей шляхом&#xA;купівлі (обліку) векселів, цінних паперів, купонів, облігацій та інших&#xA;боргових зобов’язань до настання термінів оплати за ними. Дорівнює&#xA;різниці між номіналом боргового зобов’язання та сумою, сплачуваною&#xA;банком у разі дострокового викупу, цього зобов’язання;  2) позиковий,&#xA;кредитний процент, стягуваний банками за надання міжбанківського&#xA;кредиту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;УКРАЇНОМОВНА СУТНІСТЬ ВИЗНАЧЕНОСТІ СЛІВ-ТЕРМІНІВ «ПРОЦЕНТ» ТА «ВІДСОТОК», &lt;a href=&quot;https://essuir.sumdu.edu.ua/bitstream-download/123456789/76710/1/Zaitsev_Sydorenko_Avtorske%20svidotstvo_%E2%84%96_94509.PDF&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Наукова стаття, 2019&lt;/a&gt; (Зайцев О.В., Сидоренко О.П.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;у фінансах&lt;/strong&gt; слово-термін &lt;strong&gt;«процент» – це сума грошей, що виступає формою плати, яку сплачує позичальник кредитору за користування&#xA;позиченими коштами&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Неможливо до золотих монет (гульденів) докладати &lt;strong&gt;«%»&lt;/strong&gt;, докладати&#xA;можливо лише гроші, а вони в такому контексті фрази мають назву&#xA;&lt;strong&gt;«проценти», а не «відсотки»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, терміни &lt;strong&gt;«процент» і «відсоток»&lt;/strong&gt; в загальному вжитку рівнозначні, але в банківській справі та кредитно-фінансовій сфері, якщо йдеться про суму грошей до сплати за використання позичених коштів або майна (в натуральному вимірі), треба вживати термін &lt;strong&gt;«Процент»&lt;/strong&gt;. Фінансові уствнови зазвичай надають визначення цього терміну в Договорі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фінансовий &lt;strong&gt;«ПРОЦЕНТ»&lt;/strong&gt; – це сума грошей, що вимірюється у валютних одиницях і може позначатися як &lt;strong&gt;UAH&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;$&lt;/strong&gt; та ін. Фінансовий &lt;strong&gt;«ПРОЦЕНТ»&lt;/strong&gt; не може бути позначений знаком &lt;strong&gt;«%»&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-02-20T16:27:01.137" LastActivityDate="2021-02-20T16:27:01.137" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6517" PostTypeId="2" ParentId="5732" CreationDate="2021-02-19T00:46:25.793" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ДОБУ́ТОК&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис 2019&lt;/a&gt;: визначає, що у словах із постійним наголосом невиразний звук перевіряємо за словником:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mila.co.ua/2017/12/03/slovnyk-nagolosiv/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;СЛОВНИК НАГОЛОСІВ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2021-02-19T00:46:25.793" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6519" PostTypeId="2" ParentId="6012" CreationDate="2021-02-22T18:25:02.683" Score="2" Body="&lt;p&gt;Looks like Ukrainian text encoded in &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/KOI8-U&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;KOI8-U&lt;/a&gt; or &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/KOI8-RU&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;KOI8-RU&lt;/a&gt; (which contain the whole Ukrainian alphabet) and decoded in &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/KOI8-R&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;KOI8-R&lt;/a&gt; (letters not used in Russian alphabet are replaced with frame-drawing characters).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1156" LastActivityDate="2021-02-22T18:25:02.683" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6520" PostTypeId="1" CreationDate="2021-02-28T11:40:43.197" Score="6" ViewCount="124" Body="&lt;p&gt;Добрий день! Дуже часто послуговуюся такою конструкцією: &lt;em&gt;&amp;quot;Предмет А мислиться як предмет Б&amp;quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&amp;quot;Письменник витлумачує предмет А як...&amp;quot;&lt;/em&gt; і т.д. Наскільки вдало (з погляду збереження змісту) можна замінити оце &lt;em&gt;&amp;quot;як&amp;quot;&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;&amp;quot;в ролі&amp;quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&amp;quot;у значенні&amp;quot;&lt;/em&gt; тощо? Які ще є варіанти? Сполуку &amp;quot;в якості&amp;quot; не підтримую -- вважаю її калькою з російського &amp;quot;в качестве&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3151" LastActivityDate="2023-04-10T18:34:34.950" Title="Сполучник &quot;як&quot; (у значенні &quot;в якості чогось&quot;) - чим замінити?" Tags="|словосполучення|сполучники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6521" PostTypeId="2" ParentId="6398" CreationDate="2021-03-01T12:27:01.627" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Rhotacism_(sound_change)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Rhotacism&lt;/a&gt; + &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Ruki_sound_law&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;iurk rule&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Pedersen%27s_law&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Pedersen's law&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3308" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-03-02T06:11:11.030" LastActivityDate="2021-03-02T06:11:11.030" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6524" PostTypeId="2" ParentId="769" CreationDate="2021-03-04T21:04:51.243" Score="-2" Body="&lt;pre&gt;&lt;code&gt;download -&amp;gt; скачати з сервера&#xA;&#xA;upload &amp;lt;- залити на сервер&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;" OwnerUserId="3278" LastEditorUserId="3278" LastEditDate="2021-03-04T21:11:33.260" LastActivityDate="2021-03-04T21:11:33.260" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6525" PostTypeId="1" CreationDate="2021-03-06T13:23:18.880" Score="1" ViewCount="129" Body="&lt;p&gt;Чи є електронні курси української мови які можуть навчити правильної вимови ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3345" LastActivityDate="2021-06-04T16:10:21.730" Title="Як навчитися розмовної українській мові?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6528" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6534" CreationDate="2021-03-09T15:46:43.070" Score="7" ViewCount="136" Body="&lt;p&gt;Судячи з назв статей в українській вікіпедії, немає сталого перекладу слова &amp;quot;authority&amp;quot; в значенні&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;a person or organization having power or control in a particular, typically political or administrative, sphere.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%B0%D0%BD_%D0%B7_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%B4%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Міжнародний орган з морського дна&lt;/a&gt;, але &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BD%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Палестинська національна адміністрація&lt;/a&gt;. Обидві назви очевидно просто перекладені з російської.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є якийсь кращий варіант?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="564" LastActivityDate="2021-07-24T18:21:48.877" Title="Переклад слова &quot;Authority&quot; в назвах організацій" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6529" PostTypeId="1" CreationDate="2021-03-09T16:01:57.240" Score="8" ViewCount="1021" Body="&lt;p&gt;Deep Learning — галузь машинного навчання (machine learning), що використовує багатошарові штучні нейронні мережі для розв'язання різних задач - від класифікації до машинного перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стаття у Вікіпедії перекладає &lt;code&gt;deep learning&lt;/code&gt; як &lt;code&gt;глибинне навчання&lt;/code&gt;, однак зустрічається і варіант &lt;code&gt;глибоке навчання&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Який варіант є правильним?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2021-04-06T14:10:12.183" LastActivityDate="2021-04-10T11:12:58.493" Title="Deep Learning: глибинне чи глибоке навчання?" Tags="|переклад|терміни|прикметники|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6530" PostTypeId="2" ParentId="6528" CreationDate="2021-03-10T03:49:39.530" Score="0" Body="&lt;p&gt;Не думаю, що можна дати єдиний переклад на всі випадки життя.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;управа&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;влада&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;уряд&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;регулятор&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;бюро&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;офіс&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;упорядковувач&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;наглядач&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;адміністрація&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;провід&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;керівництво&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;зверхність - &lt;em&gt;Під нівеляці́йною зве́рхністю моско́вською.&lt;/em&gt; (Куліш)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-07-24T18:21:48.877" LastActivityDate="2021-07-24T18:21:48.877" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6531" PostTypeId="2" ParentId="853" CreationDate="2021-03-10T14:07:23.300" Score="0" Body="&lt;p&gt;міркували тут над перекладом &amp;quot;uninstall and delete&amp;quot;&lt;br/&gt;&#xA;на тепер є такий варіант &amp;quot;вилучити і видалити&amp;quot;&lt;br/&gt;&#xA;до того були різні поки не зупинились на схемі дія-протидія&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;install/uninstall  - залучити/вилучити&#xA;add/delete - додати/видалити&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;тобто, за цієюж логікою для коментаря мабуть буде&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;add/delete(remove) - додати/видалити&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;залучити коментар... якось дивно&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3278" LastActivityDate="2021-03-10T14:07:23.300" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6534" PostTypeId="2" ParentId="6528" CreationDate="2021-03-13T12:07:23.623" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/dicts/euro&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-французько-німецько-український словник термінології Європейського Союзу 2007 (“Лабораторія наукового перекладу”)&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;European Food Safety Authority (EFSA)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Європейський орган з безпечності харчових продуктів (ЄФСА; EFSA)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;managing authority&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;орган управління &lt;em&gt;[допомогою]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;authority&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;[див. також service; body; office; institution; agency]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;орган [влади]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;paying authority&lt;/strong&gt;&#xA;платіжний орган&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Загалом, &lt;strong&gt;орган&lt;/strong&gt;, як на мене, цїлком підходе, бо воно в-одночас авторитетне і не обовязково керівне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Трїба також зазначити, же тий приклад про Палестину &lt;em&gt;може&lt;/em&gt; бути недорїчним, бо назву не змінити, оскільки вже затверџена за свойою лоґікою (цїлком можливо від СССР) і документово, наприклад &lt;a href=&quot;https://mfa.gov.ua/embassies/palestina&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наше МЗС&lt;/a&gt; називає йих саме так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Представництво України при Палестинській Національній Адміністрації (Відділення Посольства України в Державі Ізраїль при ПНА)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Декотрі взагалі перекладають як автономія:  &lt;em&gt;be&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://be.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%86%D1%96%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D0%B0%D1%9E%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Білоруська&quot;&gt;аўтаномія&lt;/a&gt;,  &lt;a href=&quot;https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%B0%D0%B2%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Бʼґарська&quot;&gt;автономия&lt;/a&gt;,  &lt;a href=&quot;https://cs.wikipedia.org/wiki/Palestinsk%C3%A1_autonomie&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Чеська&quot;&gt;autonomie&lt;/a&gt; ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо вдати ся до чистомовства, то тут буде шчось на зразок &lt;strong&gt;самоуправи&lt;/strong&gt; або спросчено &lt;strong&gt;влада&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;волода&lt;/em&gt;), бо &lt;em&gt;авто&lt;/em&gt; тут зазвичай то &lt;em&gt;влада&lt;/em&gt; чи в тому дусі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;from &lt;em&gt;auctor&lt;/em&gt; &amp;quot;master, leader, author&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклади з гинших мов:  &lt;a href=&quot;https://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D1%83%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Пн. Македонська&quot;&gt;самоуправа&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2021-03-13T12:07:23.623" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6535" PostTypeId="2" ParentId="6529" CreationDate="2021-03-13T13:28:30.457" Score="3" Body="&lt;p&gt;Почну з того, що із &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B5_%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедією&lt;/a&gt; в цьому питанні буде складно сперечатися. Це ресурс, який з'являється в ґуґлі першим на запит deep learning, і цю статтю переглядає &lt;a href=&quot;https://pageviews.toolforge.org/?project=uk.wikipedia.org&amp;amp;platform=all-access&amp;amp;agent=all-agents&amp;amp;redirects=0&amp;amp;range=latest-90&amp;amp;pages=%D0%93%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B5_%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;досить багато&lt;/a&gt; людей. Та перейдімо до доступних методів аналізу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;ГРАК&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Корпус не допомагає: три результати за запитом &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;reload=&amp;amp;iquery=%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B5%20%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;queryselector=iqueryrow&amp;amp;lemma=&amp;amp;phrase=&amp;amp;word=&amp;amp;char=&amp;amp;cql=&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;fc_lemword_window_type=both&amp;amp;fc_lemword_wsize=5&amp;amp;fc_lemword=&amp;amp;fc_lemword_type=all&amp;amp;usesubcorp=&amp;amp;fsca_doc.author=&amp;amp;fsca_doc.translator=&amp;amp;fsca_doc.authTrans=&amp;amp;fsca_doc.born=&amp;amp;fsca_doc.title=&amp;amp;fsca_doc.date=&amp;amp;fsca_doc.mediaName=&amp;amp;fsca_doc.locCode=&amp;amp;fsca_doc.region=&amp;amp;fsca_doc.publicationCity=&amp;amp;fsca_doc.publisher=&amp;amp;fsca_doc.publication=&amp;amp;fsca_doc.uri=&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;глибинне навчання&lt;/a&gt;&amp;quot; й ті самі три результати за запитом &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?iquery=%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%BE%D0%BA%D0%B5%20%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;corpname=grac10&amp;amp;corpus-search-form=true&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;глибоке навчання&lt;/a&gt;&amp;quot;. Ці результати немає сенсу аналізувати й порівнювати, бо це навіть близько не узус і не вибірка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;GOOGLE&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Доведеться звернутися до менш надійного Google. Знову маємо приблизно однакові результати: &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B5%20%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%22&amp;amp;client=firefox-b-d&amp;amp;sxsrf=ALeKk033X0yil8b5rpTybYhOrrDmfIrVxQ:1615639027895&amp;amp;ei=87FMYOWZNqnnrgSWy4SgBA&amp;amp;start=110&amp;amp;sa=N&amp;amp;ved=2ahUKEwil396ypK3vAhWps4sKHZYlAUQ4WhDy0wN6BAgEEEs&amp;amp;biw=1472&amp;amp;bih=715&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;12 сторінок&lt;/a&gt; результатів на запит &amp;quot;глибинне навчання&amp;quot; й &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%BE%D0%BA%D0%B5%20%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%22&amp;amp;client=firefox-b-d&amp;amp;sxsrf=ALeKk005ZXravZY7eJZr_RHXqIbfm2GYsg:1615639037134&amp;amp;ei=_bFMYKDfB-mgrgTp54qYAw&amp;amp;start=130&amp;amp;sa=N&amp;amp;ved=2ahUKEwjg0ZK3pK3vAhVpkIsKHemzAjM4WhDy0wN6BAgEEEs&amp;amp;biw=1472&amp;amp;bih=715&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;14 сторінок&lt;/a&gt; результатів за запитом &amp;quot;глибоке навчання&amp;quot;. Спробую порівняти джерела на перших двох сторінках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За глибинне навчання: Вікіпедія, &lt;a href=&quot;https://courses.prometheus.org.ua/courses/course-v1:UQ+DLTP101+2018_T3/about&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;онлайн-курси Prometheus&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://sites.google.com/a/kubg.edu.ua/integrovani-sistemi/masinne-navcanna-machine-learning-glibinne-navcanna-deep-learning/vvedenna-u-glibinne-navcanna&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КУБГ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://ir.lib.vntu.edu.ua/bitstream/handle/123456789/22575/98.%20%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D1%80%D1%83%D0%BD%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D0%B4%D0%BE%D1%86%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96%20%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D0%B3%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%20%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D0%B4%D0%BB%D1%8F%20%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B2%27%D1%8F%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%87%D1%96%20%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BF%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F%20%D0%BD%D0%B5%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B4%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D1%85%20%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BD.%20%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%BA%2C%20%D0%9C%D0%B5%D1%81%D1%8E%D1%80%D0%B0.pdf?sequence=1&amp;amp;isAllowed=y&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВНТУ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://kse.ua/ua/kse-course/glibinne-navchannya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КШЕ&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://rep.ksma.ks.ua/jspui/bitstream/123456789/196/1/Kudryavtseva_deeper.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ХДМА&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://courses.ed-era.com/courses/course-v1:British_Council+BC1+2020/about&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;онлайн-курси ED-ERA&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://cloud-5.bitp.kiev.ua/?page_id=450&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Віртуальний центр цифрової науки&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.glosbe.com/uk/en/%D0%93%D0%BB%D0%B8%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B5%20%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%87%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник glosbe&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://zp.edu.ua/sites/default/files/konf/gnzkgd.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Запорізька Політехника&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.britishcouncil.org.ua/sites/default/files/programa_klyuchovi_uminnya_21-go_stolittya.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Британська рада&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://moodle.znu.edu.ua/course/view.php?id=9295&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗНУ&lt;/a&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За глибоке навчання: видавництво &lt;a href=&quot;https://balka-book.com/ua/iskusstvennyiy_intelekt_neyronnyie_seti-19/glubokoe_obuchenie-58993&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Пітер Прес&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.inter-nauka.com/issues/2018/11/3951&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Научний журнал Интернаука&lt;/a&gt;, сайт &lt;a href=&quot;https://evergreens.com.ua/ua/articles/neural-network.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;evergreens.com.ua&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://science.lpnu.ua/sites/default/files/journal-paper/2020/feb/21058/var1ksm-19-99-104.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НУ&amp;quot;ЛП&amp;quot;&lt;/a&gt; і ще декілька неясних видань.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоч я і поважаю Львівську політехніку, але тут вона, очевидно, в меншості. Можна зробити висновок, що в науковому узусі більше прижилося &amp;quot;глибинне навчання&amp;quot;, а в загальному узусі використовуються обидва словосполучення, хоч Вікіпедія перехиляє його в бік &amp;quot;глибинного навчання&amp;quot;. Якби я станом на зараз обирав, яке використовувати словосполучення, я би обрав &lt;strong&gt;глибинне навчання&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Словник&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словник не допомагає. Глибинний і глибокий часто мають взаємозамінні значення. Не можна чітко сказати, яке з них більше пасує. Орієнтуватися таки доведеться на узус. З іншого боку, у визначенні deep learning йдеться про шари, і слово &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghlybynnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;глибинний&lt;/a&gt;&amp;quot; використовується поруч із &amp;quot;шарами&amp;quot; в інших контекстах:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знання будови &lt;strong&gt;глибинних шарів&lt;/strong&gt; Землі допомагає вивчати розміщення різних мінеральних корисних копалин в її надрах (Наука і життя, 1, 1957, 22);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, всі факти свідчать на користь &lt;strong&gt;&amp;quot;глибинного навчання&amp;quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2021-04-05T22:50:20.197" LastActivityDate="2021-04-05T22:50:20.197" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6536" PostTypeId="2" ParentId="3390" CreationDate="2021-03-13T15:13:21.363" Score="3" Body="&lt;p&gt;Якщо подивится на ГРАК-10, то в текстках частіше вживається &amp;quot;підбити підсумки&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;CQL для пошуку:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;[lemma=&amp;quot;підвести&amp;quot;][][lemma=&amp;quot;підсумок&amp;quot;]&lt;/code&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%B2%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B8%22%5D%5B%5D%5Blemma=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%BA%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;60 результатів&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;[lemma=&amp;quot;підбити&amp;quot;][][lemma=&amp;quot;підсумок&amp;quot;]&lt;/code&gt; — &lt;a href=&quot;http://www.parasolcorpus.org/bonito/run.cgi/first?corpname=grac10&amp;amp;queryselector=cqlrow&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%B8%22%5D%5B%5D%5Blemma=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%81%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%BA%22%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;217 результатів&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="3365" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-03-13T15:20:18.670" LastActivityDate="2021-03-13T15:20:18.670" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6539" PostTypeId="2" ParentId="769" CreationDate="2021-03-15T18:43:30.830" Score="0" Body="&lt;p&gt;Download — Отримати / Забрати / Змінити&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Upload — Викласти / Зберегти / Додати / Прикріпити&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Все залежить від контексту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;не вживати “скачати” — це більш стосується до того, щоб щось скатати в трубочку, а “закачати” — приблизно те саме значення. “Залити” — не підходить, бо хто куди і що лиє.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2679" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-03-16T07:12:01.833" LastActivityDate="2021-03-16T07:12:01.833" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6543" PostTypeId="2" ParentId="5963" CreationDate="2021-03-17T12:20:10.140" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?sl=en&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=prompt&amp;amp;op=translate&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ґуґл каже:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;assist or encourage (a hesitating speaker) to say something.&lt;br /&gt;&#xA;&amp;quot;“And the picture?” he prompted&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, що саме це значення використане в &lt;em&gt;command prompt&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна використати слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zazyv&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зазив&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАЗИ́В&lt;/strong&gt;, у, &lt;em&gt;чол., рідко.&lt;/em&gt; Те саме, що запрошення. — &lt;em&gt;Коли ти кличеш мене до себе, то я радуюсь твойому&lt;/em&gt; [твоєму] &lt;em&gt;зазиву і радо піду за тобою&lt;/em&gt; (Іван Франко, VI, 1951, 116).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Командний зазив&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те, що слово &lt;em&gt;зазив&lt;/em&gt; рідко вживане може допомогти уникнути платунини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;РЕД: Спав на думку ще один варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Запит команди&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-04-17T01:35:18.653" LastActivityDate="2021-04-17T01:35:18.653" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6544" PostTypeId="2" ParentId="5102" CreationDate="2021-03-18T18:19:10.950" Score="0" Body="&lt;p&gt;Я пропоную перекладати &lt;em&gt;заавансований&lt;/em&gt;. Саме так це слово вживають поляки: &lt;em&gt;zaawansowany poziom&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/101/53399/1062410.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексикон львівський&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;аавансований&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;заавансований&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;який триває від якогось часу, перебуває не в початковій стадії розвитку; обізнаний &lt;em&gt;(ст)&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;досвідчений, вправний &lt;em&gt;(ст)&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;Сюди приходили студенти зі своїми дівчатами, бо місце було близько до університету і відповідно погано освітлене, так що можна було навіть робити деякі заавансовані рухи рук дівчині під столом, і ніхто цього не бачив, а навіть як бачив, то не звертав уваги, бо самий був зайнятий тією самою роботою&lt;/em&gt; (Тарнавський З.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="3376" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-09-25T20:19:20.340" LastActivityDate="2021-09-25T20:19:20.340" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6563" PostTypeId="1" CreationDate="2021-03-23T14:36:20.740" Score="5" ViewCount="1286" Body="&lt;p&gt;Результати дитячої творчості (малюнки, витинанки, аплікації і т.і.) узагальнено в україномовному середовищі наразі називаються &amp;quot;поробками&amp;quot;, але цього слова в жодному зі словників на r2u не знаходжу. Це новотвір чи калька? Чи правильно почати казати &amp;quot;рукотвори&amp;quot; чи &amp;quot;саморобки&amp;quot; замість поробки?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="224" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2021-03-23T16:23:58.360" LastActivityDate="2021-03-23T17:29:24.257" Title="Поробки, саморобки чи рукотвори?" Tags="|вибір-слова|калька|існування-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6564" PostTypeId="2" ParentId="6563" CreationDate="2021-03-23T17:29:24.257" Score="2" Body="&lt;p&gt;Ось перші трапляння кожного слова, що я знайшов (у «Генеральному регіонально анотованому корпусі української мови» і Google Книгах):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Поробка — 1957:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Карпо ще майстрував різні дрібні поробки для базару: люльки, ложки, качалки, макогони, дзиги, фуркала, свищики, сопілки.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;// Андрій Химко, «У пазурах вампіра. I. Шляхами до прийднів», 1957.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Саморобка — &lt;s&gt;1961&lt;/s&gt; &lt;s&gt;1925&lt;/s&gt; 1909:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Біля станка валялись обкоровані осикові полінця і лежало кілька пачок зв'язаної стружки, що напрочуд пахла свіжою рибою. — Розглядаєш мою саморобку? — обізвався позаду Зіновій Петрович.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;// Михайло Стельмах, «Правда і кривда», 1961.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найперше для чого треба воску, це свічки виробляти: наближається свято, селянки заходяться коло свічок, свічка-саморобка в ярого воску, кажуть, угодніша богові; воскову свічку засвічують на Страсть, нею роблять хрести на одвірках, на вікнах, на сволоці; страсна свічка забезпечує худобу проти нечистої сили; її становлять у хліві, щоб відьма не мала приступу до корови.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;// &lt;a href=&quot;https://www.nibu.kyiv.ua/elfond/shulgyna_pasichnyctvo/shulgyna_pasichnyctvo.pdf#page=61&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Шульгина Л., «Пасічництво», 1925&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Саморобка, -ки, ж. Самодѣльная вещь.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;// &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/index?wordid=49291&amp;amp;page=1066&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Борис Грінченко, «Словарь української мови», 1909&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Рукотвір — 1970:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Давно йде про нього добра слава: і килими, і вишивки бехівчан, мабуть, не мають собі рівних на Поліссі, бо в самих рукотворах відбита суть цього поетичного краю.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;// Василь Скуратівський, «Село славне килимами» (у «Народна творчість та етнографія», 1970).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Складається враження (можливо, помилкове, бо не факт, що ці трапляння справді перші, та й загалом мої висновки доволі слабо обґрунтовані), що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Саморобка&lt;/em&gt; найстаріше. Утім це слово означає будь-що зроблене самотужки, необов'язково на простому рівні і, тим більше, дитячими руками.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Поробка&lt;/em&gt; новіше. Цілком можливо, це калька з російського &lt;em&gt;поделка&lt;/em&gt;. Але, зрештою, калькування — це просто один зі способів словотворення (зловживати ним не варто, але й демонізувати теж).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Рукотвір&lt;/em&gt; здається найновішим. Утім, не виключаю, що воно вживалося й раніше, просто доволі рідко (можливо, у якомусь поетичному контексті чи високому стилі), і через це важко знайти трапляння.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-03-23T17:29:24.257" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6565" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6567" CreationDate="2021-03-26T12:41:50.497" Score="5" ViewCount="103" Body="&lt;p&gt;З Шевченкового &amp;quot;Не хочу я женитися&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нема кому привітати&lt;/strong&gt;,&#xA;&lt;br&gt;Ні з ким пожуритись,&#xA;&lt;br&gt;Треба було б молодому,&#xA;&lt;br&gt;Треба б одружитись.&#xA;&lt;br&gt;Минулися молодії&#xA;&lt;br&gt;Веселії літа,&#xA;&lt;br&gt;Немає з ким ости[г]лого&#xA;&lt;br&gt;Серденька нагріти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;br&gt;&lt;strong&gt;Нема кому зострінути&lt;/strong&gt;,&#xA;&lt;br&gt;Затопити хату,&#xA;&lt;br&gt;&lt;strong&gt;Нема кому&lt;/strong&gt; води тії&#xA;&lt;br&gt;Каліці &lt;strong&gt;подати&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чому в цьому випадку вживається давальний відмінок? Яке походження цієї фрази?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це питання мені задала людина, яка вивчає українську мову як іноземну.&#xA;Я не зміг відповісти сам, тому прошу допомоги.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3053" LastActivityDate="2021-03-26T16:36:26.580" Title="Чому вживаємо давальний відмінок у &quot;нема кому [щось зробити]&quot;" Tags="|граматика|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6567" PostTypeId="2" ParentId="6565" CreationDate="2021-03-26T15:52:39.873" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це стосується не лише негативних формулювань («нема/немає кому»), а й позитивних («було/є/буде кому»):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Робіть що знаєте, аби б біля мене були, щоб &lt;strong&gt;було кому&lt;/strong&gt; мене при смерті доглядіти. // Григорій Квітка-Основ'яненко, «Козир-дівка», 1838.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гарне запитання. А й справді, тут логічніші були б називний і родовий (і так, звісно, теж кажуть): «є той, хто &amp;lt;щось робив би&amp;gt;» і «нема того, хто &amp;lt;щось робив би&amp;gt;» («хто» завжди в називному, а відмінок «той/того» залежить від «є» чи «нема»). Ми навіть маємо через це омонімію, наприклад «нема кому написати листа»: «нема того, хто написав би» чи «нема того, хто прочитав би»?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чесно, я не знаю справжньої відповіді, але, може, тут семантика &lt;strong&gt;вручення завдання, давання ролі, призначення функції&lt;/strong&gt;, мовляв: «нема кому [призначити функцію] привітати», «нема кому [призначити функцію] зострінути», «нема кому [призначити функцію] подати каліці воду».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кажуть же, наприклад, «мені є що робити» («мені» у давальному відмінку) або «от кому тепер прибирати після тебе?» («кому» у давальному відмінку) — мені здається, це той самий мотив призначення функції.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=6191&amp;amp;page=226&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови у 20 томах&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; для «бути» є щось подібне про «діставатися, випадати на долю», але там радше акцент на покарання, ніж на завдання/роль/функцію:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якби ти знала, що &lt;strong&gt;мені&lt;/strong&gt; вчора &lt;strong&gt;було&lt;/strong&gt; за те, що з тобою ходила гойдатися до Ривки… (Леся Українка)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Було їй&lt;/strong&gt; уже за той модний передчасний хвіст [зачіску], критикували на шкільних… зборах (О. Гончар).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Загалом я бачу, що давальний відмінок використовується доволі широко, наприклад «мені холодно» («мені байдуже») — тут комусь дістається навіть не завдання чи покарання, а просто стан.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Грубо підсумовуючи — у давальному відмінку стоїть той, хто щось отримує, але:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;отримує необов'язково від конкретної людини, може отримувати невідомо від кого або «від всесвіту»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;отримує необов'язково щось конкретне, може отримувати щось абстрактне/уявне;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;отримуване необов'язково загальновизнане/постійне, це може бути й щось, що існує суто один момент в уяві мовця.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-03-26T16:36:26.580" LastActivityDate="2021-03-26T16:36:26.580" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6599" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6600" CreationDate="2021-04-02T10:44:56.243" Score="4" ViewCount="351" Body="&lt;p&gt;В угодах про нерозголошення конфіденційності інформації є дві сторони:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сторона 1, що надає конфіденційну інформацію.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сторона 2, що отримує конфіденційну інформацію.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дуже часто їх називають &lt;em&gt;розкриваюча сторона&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;приймаюча сторона&lt;/em&gt;, що, на мій погляд, не є вірним з точки зору правил української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пошук в Google показує, що подібне написання є досить розповсюдженим явищем.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Які замінники можете порадити?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-04-02T15:54:43.450" LastActivityDate="2021-04-12T12:07:28.760" Title="&quot;Розкриваюча&quot; і &quot;приймаюча&quot; сторони в угоді про нерозголошення конфіденційної інформації" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6600" PostTypeId="2" ParentId="6599" CreationDate="2021-04-02T23:42:48.957" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Сторона-розкривач&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;сторона-отримувач&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;сторона-одержувач&lt;/em&gt;). Ці слова вже мають деякий вжиток:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Крім цього, угодою мають бути обов’язково встановлені конструкції доступу для третіх осіб (наприклад співробітників компанії-одержувача або субпідрядників). На практиці вони різняться від письмового повідомлення &lt;em&gt;сторони-розкривача&lt;/em&gt; про кожну особу, яка отримує доступ до інформації, до підписання окремих договорів про нерозголошення з ними.&lt;br /&gt;&#xA;-- &lt;a href=&quot;https://zkg.ua/dohovir-pro-nerozholoshennya-konfidentsijnoji-informatsiji-nda/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Договір про нерозголошення конфіденційної інформації (NDA)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2021-04-02T23:42:48.957" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6604" PostTypeId="2" ParentId="5391" CreationDate="2021-04-03T06:58:32.253" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Думаю, правильніше вживати питомо українське: &lt;strong&gt;Ні пера ні пуху!&lt;/strong&gt; Як це робив майстер слова славетний Остап Вишня. Посилання на джерело: &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine6-13.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine6-13.pdf&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3485" LastActivityDate="2021-04-03T06:58:32.253" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6606" PostTypeId="2" ParentId="5703" CreationDate="2021-04-03T10:34:47.383" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;гойра&lt;/em&gt; походе від  &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/hajr%C3%A1#Hungarian&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;[ˈhɒjraː]&quot;&gt;&lt;em&gt;hajrá&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котре має переважно два значеня, в тому числї і для &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=vYUjAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B3%D0%BE%D0%B9%D1%80%D0%B0%22&amp;amp;dq=%22%D0%B3%D0%BE%D0%B9%D1%80%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Lizanec P. Magyar-ukrán nyelvi kapcsolatok, частина І, 1970&quot;&gt;запозики&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вираз підбадьору, заохоти, пітримки тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;пр. &lt;em&gt;вперед, (Динаме!)&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;ну&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;мерщій&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;ура&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Кінець або стан такого &lt;em&gt;(поспіх)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-03T10:45:53.210" LastActivityDate="2021-04-03T10:45:53.210" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6607" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6613" CreationDate="2021-04-03T10:41:37.493" Score="5" ViewCount="363" Body="&lt;p&gt;Стаття вікіпедії містить метааналіз та мета-аналіз в одному тексті. Схожа ситуація зі словниками й енциклопедіями. Чи є різниця? Чи можна зробити вибір між ними із загальних міркувань? Яка форма імовірніше залишиться в майбутньому?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="748" LastActivityDate="2021-04-04T15:53:05.490" Title="Метааналіз чи мета-аналіз чи мета аналіз?" Tags="|правопис|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6613" PostTypeId="2" ParentId="6607" CreationDate="2021-04-04T15:53:05.490" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par25p4a&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Український правопис» 2015, § 25.4.а&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Разом пишуться&lt;/strong&gt; усі складноскорочені слова й похідні від них: Нацбанк, Міносвіти, міськрада, облвиконком, профспілка, соцстрах; профспілковий, соцстрахівський. Сюди належать і всі складноскорочені з першими частинами: авіа-, авто-, агро-, біо-, вело-, водо-, газо-, геліо-, гео-, гідро-, екзо-, екстра-, електро-, зоо-, ізо-, квазі-, кіно-, космо-, лже-, макро-, &lt;strong&gt;мета&lt;/strong&gt;-, метео-, мікро-, мілі-, моно-, мото-, нео-, палео-, псевдо-, радіо-, рентгено-, соціо-, стерео-, супер-, теле-, термо-, турбо-, фоно-, фото- й под.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=34&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Український правопис» 2019, § 35.4.2&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Разом пишемо&lt;/strong&gt; слова з першими регулярно вживаними іншомовними компонентами на голосний та приголосний: абро-, авіа-, авто- (‘само’, ‘автоматичний’), агро-, аеро-, аква-, алко-, арт-, астро-, аудіо-, біо-, боди-, боді- (перед голосним), веб-, геліо-, гео-, гідро-, дендро-, екзо-, еко-, економ-, етно-, євро-, зоо-, ізо-, кібер-, &lt;strong&gt;мета&lt;/strong&gt;-, метео-, моно-, мото-, нарко-, нео-, онко-, палео-, пан-, пара-, поп-, прес-, псевдо-, соціо-, теле-, фіто-, фолк- (фольк-), фоно- та ін.: аброморфéма, авіарéйс, автовідповідáч, агробíзнес, аеромéтод, акватéхніка, алкотéст, артрúнок, астрокорéкція, аудіоальбóм, біоцúкл, бодибíлдинг, бодіáрт, вебсторíнка, геліоцéнтр, геополíтика, гідропáрк, дендропáрк, екопродýкти, економклáс, етногýрт, єврозо́на, євроремóнт, зоосáд, кібермашúна, &lt;strong&gt;метамóва&lt;/strong&gt;, метеостáнція, моновистáва, мотокрóс, наркобíзнес, неомодерні́ст, онколікáрня, панамерикáнський, параолімпíєць, попмýзика, попгýрт, пресконферéнція, псевдонаýка, псевдогромадя́нський, соціосфéра, телехрóніка, фітотерапíя, фолкгýрт, фолькмýзика, фонозáпис; так само слова з питомими компонентами іно- (іншо-, інако-), лже-: інові́рець, іншові́рець, інакодýмець, іншодýмець; лжепрорóк, лжесвíдок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка. Якщо такі іншомовні компоненти приєднані до власного імені, то їх пишемо з дефісом: пан-Єврóпа, псéвдо-Фáуст.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=204725&amp;amp;page=1606&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 20 томах, стаття «&lt;strong&gt;метаана́ліз&lt;/strong&gt;»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;МЕТААНА́ЛІЗ&lt;/strong&gt;, [родовий відмінок однини — метаана́ліз]у, ч[оловічий рід]. Об'єднання результатів декількох досліджень методами статистики для перевірки однієї або кількох взаємопов'язаних наукових гіпотез. &lt;em&gt;Дистрофікам та людям, які страждають ожирінням, передчасна смерть загрожує однаково. До такого висновку вчені дійшли, провівши &lt;strong&gt;метааналіз&lt;/strong&gt; даних, отриманих за підсумками 51 дослідження&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-04-04T15:53:05.490" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6617" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6619" CreationDate="2021-04-05T16:38:43.587" Score="7" ViewCount="132" Body="&lt;p&gt;I’m having trouble finding a proper Ukrainian word for “style-defining” i.e., “the one that defines (creates) a style”. I know that this is (probably) a participle, and Ukrainian doesn’t have a lot of those, but if it is possible, I would like it to be a single word.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;I’ve tried “стилеутворюючий“, but this seems to be derived from Russian. Also, there are options like “стилеутворювальний”, “стилетворчий”, but I’m not sure which one is correct, if any.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Is there such a word in Ukrainian, ignoring the “той, що утворює стиль” construct?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3498" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2021-04-06T14:10:29.527" LastActivityDate="2021-04-11T09:24:25.193" Title="What would be the correct word for “style-defining”?" Tags="|from-english|росіянізм|словотворення|одним-словом|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6619" PostTypeId="2" ParentId="6617" CreationDate="2021-04-05T17:47:35.980" Score="7" Body="&lt;p&gt;I suggest &lt;strong&gt;стилевизначальний&lt;/strong&gt; as a translation. It's already being used in some scientific articles:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лагода О.М. Худ.-образні особливості костюма в дизайні одягу кінця ХХ – початку ХХІ ст.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки костюм, як стилеутворююче і &lt;strong&gt;стилевизначальне&lt;/strong&gt; явище, ідентифікатор особистості та його художньо-образні особливості в дизайні...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Соколова С. О. Префіксальний словотвір дієслів у сучасній українській мові:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;...однак, саме архітектура стає &lt;strong&gt;стилевизначальним&lt;/strong&gt; критерієм у процесі пошуків національної своєрідності...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ігор Качуровський. Фоніка.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Усі ці щойноназвані випадки (рима строфотворча, жанротворча, &lt;strong&gt;стилевизначальна&lt;/strong&gt; і т. п. ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Style is &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=style&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стиль&lt;/a&gt;&amp;quot;, define is &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=define%20&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;визначати&lt;/a&gt;&amp;quot;. Seems to be working.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Both &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D1%83%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D1%8E%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9&amp;amp;client=firefox-b-d&amp;amp;sxsrf=ALeKk01wr0Zm6Zvex5HW08-7BgxMTJahYA:1618132879990&amp;amp;ei=j79yYIT3O8SMrwSLn57oCw&amp;amp;start=140&amp;amp;sa=N&amp;amp;ved=2ahUKEwjE-orc7vXvAhVExosKHYuPB704ggEQ8tMDegQIARBL&amp;amp;biw=1472&amp;amp;bih=715&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стилеутворюючий&lt;/a&gt;&amp;quot; and &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%B5%D1%83%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9&amp;amp;client=firefox-b-d&amp;amp;sxsrf=ALeKk01IU0xzRBk7TZsVcjBRbqTrsmIxDA:1618132722822&amp;amp;ei=8r5yYLPTMa6OrwTGupBY&amp;amp;start=120&amp;amp;sa=N&amp;amp;ved=2ahUKEwizlJKR7vXvAhUux4sKHUYdBAs4ggEQ8tMDegQIAhBM&amp;amp;biw=1472&amp;amp;bih=715&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стилеутворювальний&lt;/a&gt;&amp;quot; are used as well. I would not oppose using any of them if I was your editor. Some editors would strongly oppose &amp;quot;стилеутворюючий&amp;quot;, though.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2021-04-11T09:24:25.193" LastActivityDate="2021-04-11T09:24:25.193" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6620" PostTypeId="2" ParentId="6529" CreationDate="2021-04-06T13:25:26.790" Score="2" Body="&lt;h1&gt;Витяги&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Олекса Синявський, 1941&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Норми української літературної мови → Словотвір → Наростки прикметникові&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 100. Значіння їх і вживання&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;27&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;-кий&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-окий&lt;/strong&gt;) — дуже поширений наросток при інших наростках (&lt;strong&gt;-ський&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-енький&lt;/strong&gt;…), але й сам буває при деяких пнях:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а) при іменникових пнях: &lt;em&gt;соло́дкий, швидки́й, струнки́й, шорстки́й, боязки́й, пухки́й&lt;/em&gt;…, де подекуди він уже не відчувається як наросток, надто в &lt;strong&gt;-окий&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;широкий, глибокий, високий&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;31&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;-ний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ній&lt;/strong&gt; — найширше вживаний наросток при різних пнях і з різноманітним значінням:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а) при іменникових пнях на означення &lt;em&gt;матеріялу&lt;/em&gt;, далі &lt;em&gt;відношення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ґатунку&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;властивости&lt;/em&gt; (але в меншій мірі, як &lt;strong&gt;-астий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-истий&lt;/strong&gt;): &lt;em&gt;молочний, пшеничний, залізний, камінний, мідний, розумний, бездоганний, срібний, житній, оксамитний, будівельний, народній, барвний&lt;/em&gt;… (отже наближається значінням, а іноді й спадається з &lt;strong&gt;-овий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-яний&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Висновок&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якшчо &lt;em&gt;грубо&lt;/em&gt; і не забувати про &lt;em&gt;переважно&lt;/em&gt;, то:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Глибокий&lt;/em&gt; просто позначає прикметність до &lt;em&gt;глибу&lt;/em&gt;, в тому числі &lt;em&gt;глиб-ини&lt;/em&gt;. Тобто „подібний” глибині.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Глибинний&lt;/em&gt; позначає те саме, але радше зі властивостями. Тобто „шчось є са́мою” глибиною.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна підставяти слова як &lt;em&gt;низький&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;низинний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;рівень&lt;/em&gt;, аби легше сприйняти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як розумію, тут &lt;em&gt;deep&lt;/em&gt; наведене як подібність чи мету, тому надаю перевагу на користь &lt;strong&gt;глибокий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2021-04-06T13:25:26.790" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6621" PostTypeId="2" ParentId="6529" CreationDate="2021-04-06T13:32:58.847" Score="7" Body="&lt;p&gt;Навчання не проходить &amp;quot;на глибині&amp;quot;, а йде повністю, з поверхні до найглибшого місця.  Наприклад, &lt;strong&gt;глибинна&lt;/strong&gt; бомба вибухає на певному шарі, на певній глибині. А навчання &lt;strong&gt;глибоке&lt;/strong&gt;, бо навчання відбувається скрізь. А не лише на глибинних шарах. Більше того, в англійській learning is deep, тому що мережа - глибока.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось, наприклад, цитата з  Deep Learning Book by Ian Goodfellow and Yoshua Bengio and Aaron Courville&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.deeplearningbook.org/contents/intro.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.deeplearningbook.org/contents/intro.html&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;The hierarchy of concepts enables the computer to learn complicated&#xA;concepts by building them out of simpler ones. If we draw a graph&#xA;showing how these concepts are built on top of each other, the graph&#xA;is deep, with many layers. For this reason, we call this approach to&#xA;AI deep learning&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, є протиставлення shallow learning vs deep learning. Це протиставлення встрачається при перекладі &amp;quot;глибинний&amp;quot;, натомість з'являється додатковий сенс, якого не було. Приклад: кажуть про &amp;quot;глибинний зміст&amp;quot;, мова йде про неочевидний зміст, захований на глибині, а не лежить на поверхні. В нейромережах, у свою чергу, зміст розподілений по всіх шарах, а не десь на певній глибині.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3501" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2021-04-10T11:12:58.493" LastActivityDate="2021-04-10T11:12:58.493" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6622" PostTypeId="2" ParentId="213" CreationDate="2021-04-06T14:29:12.850" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;If sound is not alone in syllabe like in &lt;em&gt;піт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вирій&lt;/em&gt; then it is [i] like in English &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/key&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;key&lt;/a&gt; [kiː], &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/keep&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;keep&lt;/a&gt; [kiːp] but shorter.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;If alone in syllabe, and next sound is not &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; or &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt; like &lt;em&gt;Іван&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;імовірно&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;іти&lt;/em&gt; then it &lt;em&gt;can be&lt;/em&gt; a &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Semivowel&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;semivowel&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; aka [i̯]. It is shorter than common &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;. That why mentioned words can be writed also as &lt;em&gt;Йван&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ймовірно&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;йти&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Same but next sound is &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; or &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt; like &lt;em&gt;інший&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ірод&lt;/em&gt; then it is &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;. That why mentioned words can be rarely writed also as &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/21407-ynshyj.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;инший&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/21420-yrod.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ирод&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;If vowel after &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, and they are in the same syllabe like in &lt;em&gt;йод&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Йосип&lt;/em&gt; then it is [j] like in English &lt;em&gt;yield&lt;/em&gt; [jiːld], &lt;em&gt;yo-yo&lt;/em&gt; [joʊ.joʊ]. For example &lt;em&gt;найочевидніша&lt;/em&gt; is out this rule because &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; are not in the same syllabe.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In other cases it is a just [i̯].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;If stressed then it is like English &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/six&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;six&lt;/a&gt; [sɪks].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;If not then it can be sound close to unsressed &lt;strong&gt;e&lt;/strong&gt;. Yeah, &lt;em&gt;мене&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;мине&lt;/em&gt; are very similar even for Ukrainian, and it is popular mistake when someone write write &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; instead &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; or back way.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;So in result do we have &lt;strong&gt;ий&lt;/strong&gt; as [ɪi̯] &lt;em&gt;(бий)&lt;/em&gt; or [ɪj] &lt;em&gt;(прийом)&lt;/em&gt;? Yes.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And &lt;strong&gt;ій&lt;/strong&gt; as [ii̯] &lt;em&gt;(бій)&lt;/em&gt; or [ij] &lt;em&gt;(ійон)&lt;/em&gt;? Well, yes, but actually not always.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In some cases &lt;strong&gt;i&lt;/strong&gt; it is just &lt;strong&gt;„soft” и&lt;/strong&gt; aka &lt;strong&gt;ьи&lt;/strong&gt; which it is [ʲɪ]. It is not so hard to find out because you need just compare with &lt;strong&gt;„hard” и&lt;/strong&gt; for this. It is always for all adjective: &lt;em&gt;синій&lt;/em&gt; ['sɪnʲɪi̯] which is from &lt;em&gt;синь + ий&lt;/em&gt;, and we have „hard” in &lt;em&gt;червоний&lt;/em&gt;  [t͡ʃer'ʋɔnɪi̯] which is &lt;em&gt;червон + ий&lt;/em&gt;. That is why &lt;strong&gt;ій&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;ий&lt;/strong&gt; can sound simillar for author of question.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Source. Олекса Синявський. Норми української мови, &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/ortoepia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ортоепія&lt;/a&gt;.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-06T20:16:54.607" LastActivityDate="2021-04-06T20:16:54.607" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6623" PostTypeId="2" ParentId="6529" CreationDate="2021-04-06T17:39:26.290" Score="2" Body="&lt;p&gt;Для правильного перекладу треба розуміти який сенс вкладено у англійське слово &lt;strong&gt;deep&lt;/strong&gt; в оригінальному терміні. Наскільки я розумію, &lt;strong&gt;deep&lt;/strong&gt; використовується для позначення розміру мережі, тобто на мою думку &lt;strong&gt;глибокий&lt;/strong&gt; буде більш правильно, оскільки це слово може використовуватися як характеристика розміру. Натомість &lt;strong&gt;глибинний&lt;/strong&gt; не має такого значення, тому досить дивно чому саме його було обрано як основний варіант перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3508" LastActivityDate="2021-04-06T17:39:26.290" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6624" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6625" CreationDate="2021-04-07T08:53:07.383" Score="4" ViewCount="1459" Body="&lt;p&gt;Скажіть, будь ласка, як правильно &lt;em&gt;телефонувати з іншого номера&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;з іншого номеру&lt;/em&gt;. Наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я зателефоную тобі з іншого номер&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я зателефоную тобі з іншого номер&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Незалежно від того як правильно, поясніть, будь ласка, чому так, а не так.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1516" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-07T13:57:05.730" LastActivityDate="2021-04-07T13:57:05.730" Title="Як правильно &quot;телефонувати з іншого номера&quot; чи &quot;з іншого номеру&quot;?" Tags="|іменники|родовий-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6625" PostTypeId="2" ParentId="6624" CreationDate="2021-04-07T09:38:04.600" Score="5" Body="&lt;p&gt;Це доволі легко перевірити за словником  (наприклад: &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=61344&amp;amp;page=1961&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словники української мови»&lt;/a&gt; в 20 томах і &lt;a href=&quot;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Словники України онлайн»&lt;/a&gt; від УМІФ) — вважається, що слово &lt;em&gt;номер&lt;/em&gt; в усіх значеннях у родовому відмінку має закінчення &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чому так, пояснити доволі важко. Правила вибору між &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt; в закінченнях родового відмінка доволі складні, неконкретні й час від часу змінюються (зокрема є група назв міст, яким правопис 2015 рекомендував давати закінчення &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;, а правопис 2019 – закінчення &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;). Загальна тенденція, на мій погляд, полягає в тому, що «конкретніші» речі тяжіють до &lt;em&gt;-а&lt;/em&gt;, а «абстрактніші» — до &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt; (однак ця тенденція не абсолютна), тому я не здивуюся, якщо колись казатимуть і «нема номеру», однак наразі &lt;em&gt;номер&lt;/em&gt; підпадає під &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=88&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 82.2.1.1.2.в правопису 2019&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Закінчення -а (у твердій та мішаній групах), -я (у м’якій групі) мають іменники чол. роду: &amp;lt;…&amp;gt; Назви  неістот  у  звичайній  та  зменшено-пестливій  формі,  що  позначають конкретні предмети, зокрема: &amp;lt;…&amp;gt; &lt;strong&gt;терміни  іншомовного  походження,  які  позначають&lt;/strong&gt;  предмети, структурні  елементи,  геометричні  тіла  та  їхні  частини,  &lt;strong&gt;математичні&lt;/strong&gt;, лінгвістичні  &lt;strong&gt;поняття&lt;/strong&gt;: а́тома, ве́ктора, елеме́нта, еліпсо́їда, інтегра́ла, като́да, ква́рка, квадра́та, коефіціє́нта, ко́нуса, ко́синуса, цилі́ндра; а́фікса, інтерфі́кса, локати́ва, пре́фікса, су́фіксата   ін.,   але си́нтаксису, фразеологі́зму (про інші категорії термінів див. п. 2)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(У &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil2.htm#par48p2ye&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;§ 48.2.є правопису 2015&lt;/a&gt; те саме написано більш поверхнево: «терміни іншомовного походження, які означають елементи будови чогось, конкретні предмети, геометричні фігури та їх частини: атома, катода, конуса, радіуса, ромба, сегмента, сектора, синуса, шківа тощо, а також українські за походженням суфіксальні слова-терміни: відмінка, додатка, займенника, знаменника, іменника, трикутника, чисельника, числівника тощо; але: виду, роду, також синтаксису, складу, способу (про інші категорії термінів див. п. 3)» — тут поєднано те, що в новішому правописі стало окремими пунктами § 82.2.1.1.2.в і § 82.2.1.1.2.г.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-04-07T09:38:04.600" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6626" PostTypeId="2" ParentId="5142" CreationDate="2021-04-07T16:14:27.390" Score="1" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;просити&lt;/em&gt; точно не є, саме такі терміни красше уживати, росіянізмом чи московізмом, бо &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B8#25729&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;походе&lt;/a&gt; шче від прасловянського &lt;em&gt;prositi&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відмінки теж збіжні з гиншими дійословами, наприклад &lt;em&gt;носити&lt;/em&gt;: уставною &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нормою&lt;/a&gt; 1оо є &lt;em&gt;ношу&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;прошу&lt;/em&gt;, де &lt;a href=&quot;https://wsjp.pl/do_druku.php?id_hasla=7501&amp;amp;id_znaczenia=0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;польською&lt;/a&gt; подібна відміна &lt;em&gt;прошїчь&lt;/em&gt; (prosić) на &lt;em&gt;проше&lt;/em&gt; (proszę); для степових &lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:CVKiK44moPQJ:www.irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe%3FC21COM%3D2%26I21DBN%3DUJRN%26P21DBN%3DUJRN%26IMAGE_FILE_DOWNLOAD%3D1%26Image_file_name%3DPDF/znptdau_2013_2(5)__21.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;говірок&lt;/a&gt; відповідно &lt;em&gt;носю&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;просю&lt;/em&gt;. Шчо теж певним чином підтверджує на давність і розповсюдженість слова. Тому тут жодних сумнївів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому красше розглянути як саме утворило ся слово &lt;em&gt;прохати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спершу можна просто списати на &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%85%D0%B0%D1%82%D0%B8#25304&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;парабіжність&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt; для північних прасловянских говірок. Ось приклади &lt;a href=&quot;http://194.44.152.155/files/Visniki/Ukrain_studia/Ukrain_studia%202001-%203.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;декотрих&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://movoznavstvo.org.ua/index.php?option=com_attachments&amp;amp;task=download&amp;amp;id=584#page=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слів&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;колисати — колихати, волосатий — волохатий&lt;/em&gt;. В такому разі то просто парабіжні слова. Окремо зазначу, же московська теж має &lt;a href=&quot;https://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=/usr/local/share/starling/morpho&amp;amp;basename=morpho%5Cvasmer%5Cvasmer&amp;amp;method_word=substring&amp;amp;text_word=%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%85%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;прохать&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котре підписано, так розумію як курське (Слобідщина), але наразі ужив, звісно, ширший. Тому закиди на &lt;em&gt;просити&lt;/em&gt; удвічі дивнїші.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна також зазначити про &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_diyeslovo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;протяжність — наворотність&lt;/a&gt;, де &lt;em&gt;прохати&lt;/em&gt; навортне через наростка &lt;em&gt;ати&lt;/em&gt;, тобто повторювальна дїя. Є шче архаїчна форма &lt;a href=&quot;https://archive.org/details/slovn10/page/n165/mode/2up?view=theater&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;прошати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і похідне  від нього, передусїм для північної і значної центральної України, &lt;em&gt;прашати&lt;/em&gt; через аканя. Порівняйте, де подібні чергуваня: &lt;em&gt;виносити&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;виношу&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/5627-vynoshaty.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;виношати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;ходити&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;ходжу&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khodzhaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ходжати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-07T17:14:56.270" LastActivityDate="2021-04-07T17:14:56.270" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6627" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6629" CreationDate="2021-04-07T17:42:03.350" Score="6" ViewCount="148" Body="&lt;p&gt;В назвах міст Катару часто можна зустріти першою частиною &lt;em&gt;Al&lt;/em&gt;, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Al-%CA%BDArish&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Al `Arish&lt;/a&gt; (العريش)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Al_Ghuwariyah&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Al Ghuwariyah&lt;/a&gt; (الغويرية)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Al_Khor_(city)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Al Khor&lt;/a&gt; (الخور)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Al_Wakrah&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Al Wakrah&lt;/a&gt; (الوكرة)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як ці назви перекласти українською? Цікавить перша частина, на просторах інтернету можна знайти переклад як &lt;em&gt;Аль-&lt;/em&gt;, так і &lt;em&gt;Ель-&lt;/em&gt;. Навіть на Google Картах одночасно вони присутні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2303" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-04-07T22:05:38.690" LastActivityDate="2021-04-07T22:05:38.690" Title="Як правильно перекласти назви міст в Катарі українською?" Tags="|переклад|власні-назви|from-arabic|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6628" PostTypeId="2" ParentId="6627" CreationDate="2021-04-07T19:29:31.880" Score="3" Body="&lt;p&gt;Є «Газетир (покажчик) географічних назв світу» від ДНВП «Картографія» 2006 року (&lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20170911024801/http://ukrmap.com.ua:80/services/kodeksi-ustalenoji-praktiki/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в Internet Archive&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://chtyvo.org.ua/authors/Minekoresursiv_Ukrainy/Hazetyr_pokazhchyk_heohrafichnykh_nazv_svitu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у бібліотеці «Чтиво»&lt;/a&gt;), там містяться зокрема такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Назва українською&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Назва національною або латинкою&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Рід об'єкта&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Країна&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Вакра&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Al Wakrah&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нас. пункт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Вусайль&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Al Wusayl&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нас. пункт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Гувайла&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Al Huwaylah&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нас. пункт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Ґувайр&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Al Ghuwayr&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колодязь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Джамалія&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Al Jamalīyah&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нас. пункт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Кір'ана&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Al Kir ́ānah&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нас. пункт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Матбах&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Maţbakh, Ra`s al&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;м.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Удейд&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;`Udeid, Khōr al&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;зат.&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Харрара&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Al Kharrārah&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нас. пункт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Хаур&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Al Khawr&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нас. пункт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ель-Хувайр&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Al Khuwayr&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нас. пункт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ен-Нукайа&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;An Nuqay`ah&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нас. пункт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ер-Райян&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Ar Rayyān&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нас. пункт&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Катар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда цей газетир:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;часом суперечить правопису й іншим вагомим джерелам (і я не певен, що у випадку розбіжності він матиме пріоритет; але принаймні це ті назви, що будуть на географічних картах);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;можливо, дещо застарів — 2006 рік (але я не знаю, чи існує новіша версія).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-04-07T19:31:03.167" LastActivityDate="2021-04-07T19:31:03.167" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6629" PostTypeId="2" ParentId="6627" CreationDate="2021-04-07T19:29:49.727" Score="5" Body="&lt;p&gt;Це запитання можна розділити на декілька частин:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Голосна — &lt;code&gt;/а/&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;/е/&lt;/code&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приголосна — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;асимільована&lt;/a&gt; чи ні;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приголосна перед &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B0%D0%BC%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гамзою&lt;/a&gt; — асимільована чи ні;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Відмінність правил &lt;em&gt;української&lt;/em&gt; граматики при транскрипції/транслітерації власних назв від інших іноземних, як-то англійської.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Почнемо з початку&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Означений артикль &lt;code&gt;аль-&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; більшістю діалектів арабської вимовляється ближче до &lt;code&gt;/аль-/&lt;/code&gt; ніж &lt;code&gt;/ель-/&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Традиційно, англійською записується &lt;code&gt;al-&lt;/code&gt;, і тому багато тих, хто не знайомий з арабською фонетикою, читають це за правилами англійської мови: &lt;code&gt;/el-/&lt;/code&gt;, причому без подальшої палаталізації (пом'якшення) звуку &lt;code&gt;/л/&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приголосний звук &lt;code&gt;/л/&lt;/code&gt; має тенденцію до асиміляції — тобто, зазнає &lt;em&gt;зміни&lt;/em&gt; на приголосний, з якої починається наступне слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вищезгаданий ефект відбувається не завжди. Приголосні поділяються на &lt;em&gt;сонячні&lt;/em&gt; (сильні) і &lt;em&gt;місячні&lt;/em&gt; (слабкі). Приголосний в &lt;code&gt;/аль/&lt;/code&gt; зазнає асиміляції лише перед сонячними приголосними.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Повний список &lt;em&gt;сонячних&lt;/em&gt; приголосних: &lt;code&gt;t, th, d, dh, r, z, s, sh, ṣ, ḍ, ṭ, ẓ, n&lt;/code&gt;. Таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Аладдин — пишеться Ala' &lt;strong&gt;al&lt;/strong&gt; Din, читається /ала &lt;strong&gt;ад&lt;/strong&gt;-дін/&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Абдаррахман — пишеться Abd &lt;strong&gt;al&lt;/strong&gt; Rahman, читається /абд &lt;strong&gt;ар&lt;/strong&gt; рахман/&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Шарм ель Шейх — пишеться Şarm-&lt;strong&gt;üş&lt;/strong&gt; Şeyh , читається /шарм &lt;strong&gt;аш&lt;/strong&gt; шейх/ &lt;code&gt;[ˈʃɑɾm eʃˈʃeːx]&lt;/code&gt; (зауважте варіативність голосного звуку)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Альдебаран (зірка) — пишеться al Dabarān, читається /&lt;strong&gt;ад&lt;/strong&gt; Дібаран/&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;але:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;аль-Ватан&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;аль-Хорезмі — від імені цього математика походить &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BC#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;алгоритм&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;алкоголь — походить від &lt;em&gt;al Kuhl&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окремо стоїть звук &lt;em&gt;гамза&lt;/em&gt;, який вимовляють зімкненням голосових зв'язок, і щодо якого &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Arabic_definite_article#The_hamza_in_al-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;точаться суперечки&lt;/a&gt;, чи він спричиняє асиміляцію в &lt;code&gt;/аль/&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Практика трансляції українською&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, є два підходи: &lt;em&gt;транскрипція&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;транслітерація&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Транслітерація&lt;/strong&gt; передбачає дослівне перенесення літер одна за одною засобами цільової &lt;em&gt;абетки&lt;/em&gt; (української кирилиці);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Транскрипція&lt;/strong&gt; переносить &lt;em&gt;звучання&lt;/em&gt; засобами цільової &lt;em&gt;мови&lt;/em&gt; (української).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Єдиного правила щодо вибору підходу — не існує. Особисто мені більше подобається транскрипція, але транслітерація простіша, бо не вимагає знання правил мови-джерела.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Велика Українська Енциклопедія &lt;a href=&quot;https://vue.gov.ua/%D0%94%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BA%D0%B0:%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%96%D0%BD%D1%88%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонує&lt;/a&gt; такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Частка &lt;em&gt;«аль»&lt;/em&gt; (або &lt;em&gt;«ель»&lt;/em&gt;) і похідні від неї (&lt;em&gt;«аз», «ас», «аш»&lt;/em&gt; тощо) в арабських іменах і географічних назвах пишуться через дефіс, в іменах і всередині географічних назв – з малої літери (&lt;em&gt;ат-Табарі, Ксар-ельБухарі&lt;/em&gt;), на початку географічних назв – з великої (&lt;em&gt;Ель-Джа-діда, Ет-Тіб&lt;/em&gt;). Назви статей подаються за основним ім’ям (&lt;em&gt;Біруні&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;аль-Біруні&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але з прикладів вище бачимо, що досить часто використовується саме транслітерація, і пишемо &lt;code&gt;аль-&lt;/code&gt; (-Дебаран).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-04-07T19:52:44.543" LastActivityDate="2021-04-07T19:52:44.543" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6630" PostTypeId="5" CreationDate="2021-04-07T22:06:50.940" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-04-07T22:06:50.940" LastActivityDate="2021-04-07T22:06:50.940" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6631" PostTypeId="4" CreationDate="2021-04-07T22:06:50.940" Score="0" Body="Для запитань про переклад з арабської мови / For questions about translation from Arabic" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-04-07T22:06:50.940" LastActivityDate="2021-04-07T22:06:50.940" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6632" PostTypeId="5" CreationDate="2021-04-07T22:10:13.387" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-04-07T22:10:13.387" LastActivityDate="2021-04-07T22:10:13.387" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6633" PostTypeId="4" CreationDate="2021-04-07T22:10:13.387" Score="0" Body="Для запитань про переклад з грецької і давньогрецької мови / For questions about translation from Greek (including Ancient Greek)" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-04-07T22:10:13.387" LastActivityDate="2021-04-07T22:10:13.387" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6634" PostTypeId="2" ParentId="529" CreationDate="2021-04-10T11:02:30.697" Score="6" Body="&lt;p&gt;Людмила Даниленко у розвідці &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://journals.pan.pl/Content/116793/PDF/2020-02-SOR-09-Danilenko.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Український пантелик та його рецепція у слов’янських мовах (до походження фразеологізму збити з пантелику)&lt;/a&gt;&amp;quot; припускає, що &amp;quot;пантелик&amp;quot; міг бути вигаданий Котляревським при написанні &amp;quot;Енеїди&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До  третього  видання  1809  р.  на  базі  першого  словника  1798  року письменник  склав  новий,  значно  розширений  українсько-російський  словник, що  мав  свою  пагінацію,  під  назвою &amp;quot;Словарь малороссийских слов, содержащихся в Энеиде и многих иных в Малороссии употребительных, исправленный, умноженный и дополненный словами для четвертой части&amp;quot;. Порівняння словників із трьох прижиттєвих видань &amp;quot;Енеїди&amp;quot; І. Котляревського показало, що слово &lt;em&gt;пантелик&lt;/em&gt;, записане  у  формі &lt;em&gt;панталикъ&lt;/em&gt;, тлумачилося  як &lt;em&gt;глузд&lt;/em&gt;:  «панталикъ, глуздъ»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &amp;quot;Енеїді&amp;quot; Котляревського богиня  Юнона просить бога вітрів Еола потопити Енеєві кораблі, а тому рядок &lt;em&gt;Ізбий Енея з пантелику&lt;/em&gt; прочитується як ʻзбий з дороги, з &amp;lt;морської&amp;gt; путіʼ&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;пантелик&lt;/em&gt; можна вважати спорідненим з дінд. &lt;em&gt;pánthāh&lt;/em&gt; «стежка, дорога, путь», гр. &lt;em&gt;pátos&lt;/em&gt; ʻстежкаʼ, &lt;em&gt;póntos&lt;/em&gt; ʻмореʼ та утвореним додаванням тюркського суфікса -lyk-,  поширеного  у  складі  іменників  зі  значенням  “місце”,  пор.  тат. &lt;em&gt;tašlyk&lt;/em&gt; “кам'янисте місце”, &lt;em&gt;Кагарлик&lt;/em&gt; “місто в Київській області”. У такому разі слово &lt;em&gt;пантелик&lt;/em&gt; первісно могло  означати “морська  путь”, де суфікс  -лик- у процесі засвоєння увійшов до складу кореня.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Пантелик&lt;/em&gt; – явно бурлескний  словесний  витвір,  перекручене  звукове  оформлення  чи  імітація слова &lt;em&gt;толк&lt;/em&gt;. І. Котляревський  скористався  типовим  стилістичним  прийомом, властивим  бурлескній  манері  викладу,  заради  гумору  й  комізму.  Можливо, письменникові це знадобилося для рими: &lt;em&gt;сватоньку-старику&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;з пантелику&lt;/em&gt;, як у строфі &lt;em&gt;филозопи&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;крутопопи&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="36" LastActivityDate="2021-04-10T11:02:30.697" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6637" PostTypeId="2" ParentId="6599" CreationDate="2021-04-12T12:07:28.760" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;У частині випадків&lt;/strong&gt; сторони можна назвати &lt;em&gt;замовник&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;виконавець&lt;/em&gt;. Хоча стророна, що надає доступ до конфіденційної інформації, — не завжди замовник, а сторона, яка отримує доступ до конфіденційної інформації, — не завжди виконавець, але в частині випадків це так, тому іноді такі позначення доречно застосувати (особливо, якщо угода про нерозголошення є частиною пакета документів, і в решті документів пакети сторони називають так само).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Також зазначу, що не кожна угода про нерозголошення має стророну, що надає доступ до конфіденційної інформації, і сторону, що отримує доступ до конфіденційної інформації, — угоди про нерозголошення також бувають &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%A3%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%BE_%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&amp;amp;oldid=30559335#%D0%92%D0%B8%D0%B4%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;взаємні&lt;/a&gt; і навіть &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Non-disclosure_agreement#Multilateral&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;багатосторонні&lt;/a&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-04-12T12:07:28.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6638" PostTypeId="1" CreationDate="2021-04-12T23:32:02.470" Score="7" ViewCount="502" Body="&lt;p&gt;Насамперед мене бентеже сполука &lt;em&gt;іменника&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;прикметника&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;, без джерел, наводе сполуки виду:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прикметник&lt;/strong&gt; + &lt;strong&gt;іменник&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;steel blue&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;синя сталь&lt;/em&gt;. При цьому на просторах щодо кольору можна зустрїти наприклад &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C+%D1%81%D0%B8%D0%BD%D1%8F%22&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;сталь синя&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%BE+%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%B5%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;золото старе&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, шчо схоже на випадок з біолоґією: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B0_%D1%81%D1%96%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;гуска сіра&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B0_%D1%87%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ворона чорна&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, через шчо можлива плутанина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прикметник&lt;/strong&gt; + &lt;strong&gt;прикметник&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;аndroid green&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;андроїдний зелений&lt;/em&gt;. По сутї, прямий переклад з Анґлійської.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прикметник&lt;/strong&gt; + &lt;strong&gt;родовий іменник&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;Brandeis blue&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;блакитний Брандейса&lt;/em&gt;. Зручно проти &lt;em&gt;Брандейський блакитний&lt;/em&gt;, тобто коли власні назви.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Складений через дефіс&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;amaranth pink&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;амарантово-рожевий&lt;/em&gt;. Короше за повну форму, але його не всюди застосувати чи менш естетичне, коли прикметників більше за двох.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Помітно, же для анґлійської то просто&lt;sup&gt;*&lt;/sup&gt; іменник як &lt;strong&gt;прикметник&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;прикметник&lt;/strong&gt;. Також подеколи є записи через дефіс як &lt;em&gt;violet-eggplant&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;* переважно, бо подеколи є явне перетвореня до прикметника за допомогою наростка наприклад &lt;em&gt;-ian&lt;/em&gt; як в &lt;em&gt;Persian blue&lt;/em&gt;. Правда, і тут можна посперечати ся і тлумачити як іменник: &lt;em&gt;блакитний персів&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Візьму до прикладу &lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/mars-red&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Mars red&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, з котрого можна зустрїти переклади як: &lt;a href=&quot;https://yunata.032.ua/news/105385&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;марсіанський червоний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://decorashop.com.ua/tovary-dlia-khudozhnykiv-i-dekoratoriv/farby-akrylovi/farba-akrylova-acrilico-mars-chervonyi.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Марс червоний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.p-advice.com/color-theory-know-your-reds&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;червоний Марс&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.venicebiennalesiria.com/254-best-wallet-cases-for-iphone-8-plus-in-2021&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;марсово-червоний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якшчо брати за найпростїшою уніфікацію, то для мене най-красшим способом буде другий. Але то суто для мене. Тож чи є десь офіційний перелік кольорів чи поради?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-05-13T22:22:46.510" LastActivityDate="2023-09-10T06:08:50.327" Title="Офіційні назви кольорів" Tags="|терміни|прикметники|складні-прикметники|" AnswerCount="3" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6639" PostTypeId="1" CreationDate="2021-04-13T12:40:01.723" Score="6" ViewCount="109" Body="&lt;p&gt;Помітив, що в міжмережжі часто вживають слово &lt;em&gt;транспортова&lt;/em&gt;, але я звик чути &lt;em&gt;транспортна&lt;/em&gt;, наприклад &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;транспортна система&lt;/a&gt;. Як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ціла низка суфіксів другої групи виступає в якісних та відносно-якісних прикметниках у поєднанні з основами іменників та дієслів: &lt;em&gt;-на-, -лив-, &lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; на означення якостей і властивостей людини (&lt;em&gt;правдивий, хворобливий, сонний&lt;/em&gt;); …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, поєднуючись з основами іменників, що є назвами будівлі, її частини, територіальних установ, виражає ознаки предметів за просторовими відношеннями (&lt;em&gt;стінний годинник, районний відділ&lt;/em&gt;), за призначенням (&lt;em&gt;віконна рама, хатнє збіжжя, машинний завод&lt;/em&gt;). У поєднанні з основами іменників, що позначають пори року, дня, відлік &lt;em&gt;часу&lt;/em&gt;, суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; передає ознаку за часом: &lt;em&gt;річний, столітній, денний, осінній, жнивний.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як можна побачити варіант &lt;em&gt;транспортний&lt;/em&gt; підходить під ознаку предметів за призначенням, бо для транспорту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найбільш уживані суфікси відносних прикметників &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt;, -ан-(-ян-), &lt;strong&gt;-ов-&lt;/strong&gt;, -ев-(-єв-)&lt;/em&gt; виступають на означення матеріалу, з якого зроблено предмет: &lt;em&gt;мідний, гречаний, пшоняний, березовий, смушевий, баєвий.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Суфікс &lt;em&gt;-ів-&lt;/em&gt; у формах прикметників жіночого й середнього роду однини та в множині виступає в різних фонетичних варіантах: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ов(а)&lt;/strong&gt;, -ов(е), -ов(і)&lt;/em&gt; - у прикметниках, утворених від іменників другої відміни твердої групи (&lt;em&gt;брат - братів - братова - братове - братові; Петро - Петрів - Петрова - Петрове - Петрові); -ев(а), -ев(е), -ев(і)&lt;/em&gt; - у прикметниках, утворених від іменників другої відміни м'якої і мішаної груп (&lt;em&gt;коваль—ковалів—ковалева - ковалеве—ковалеві; Ігор - Ігорів - Ігорева -Ігореве - Ігореві; товариш — товаришів — товаришева - товаришеве - товаришеві&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від назв тварин та інших істот творяться присвійні прикметники за допомогою суфіксів -&lt;em&gt;ач-(-яч-), -ій, -ин-(-їн-), &lt;strong&gt;-ов-&lt;/strong&gt;, -ев-&lt;/em&gt; або нульового суфікса: &lt;em&gt;котячий, козячий, орлій, журавлиний, зміїний, тигровий, коневий (і конячий), ведмежий.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Здавалось би, що для &lt;em&gt;-ов-&lt;/em&gt; місця нема, але ось є примітка, в якій зустрічається слово &lt;em&gt;крановий&lt;/em&gt;, то може й &lt;em&gt;транспортовий&lt;/em&gt; можна?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка. Суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ов-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; приєднується до основ іменників першої і другої відмін твердої групи (&lt;em&gt;кран - крановий, липа - липовий, діло - діловий&lt;/em&gt;) та м'якої і мішаної, якщо наголос у прикметнику падає на закінчення (&lt;em&gt;плащ - плащовий, руль - рульовий&lt;/em&gt;). Суфікс &lt;em&gt;-ев-(-ев-)&lt;/em&gt; виступає після основ іменників першої і другої відмін м'якої і мішаної груп, якщо наголос в утвореному прикметнику падає на корінь або на суфікс (&lt;em&gt;соя - соєвий, мить -миттєвий, спориш - споришевий, життя - життєвий і життьовий&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="3556" LastActivityDate="2022-06-22T17:07:25.657" Title="Транспортна чи транспортова" Tags="|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6640" PostTypeId="2" ParentId="6638" CreationDate="2021-04-13T20:35:15.883" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як я вже писав у коментарі, я не бачу принципової різниці між 2-м та 3-м (як на мене це питання лише смаку та милозвучності: андроїдний зелений vs. зелений «Адроїда», Брандейсів (брандейсівський) блакитний vs. блакитний Брайдеса), відповідно лишаються 1-й, 2-й (≈3-й) і 4-й.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я не знаю щодо офіційних/стандартних назв, але, по-моєму, всі три способи мають право на існування і я не бачу причин звужувати вибір (усі три способи доречні, але частково в різних випадках).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1-й спосіб (синя сталь, рожевий персик, блакитне небо) — це формально не назви кольорів (адже сталь — це матеріал, персик — це плід тощо). Якщо контекст задано, то ці словосполучення застосовні; або ж контекст можна явно задати, додавши слово &lt;em&gt;колір&lt;/em&gt; — «спідниця кольору синьої сталі», «автомобіль кольору рожевого персика», хоча це дещо довго/одноманітно; але поза контекстом використання такого способу може мати недолугий чи навіть неграмотний вигляд. Перевагою цього способу є те, що ми як завгодно точно означувати колір, не обмежуючи кількість слів (кольору стиглого рожевого персика, що так добре визрів під лагідними променями сонця одеського лану). Коротко: «+» — можна описувати колір як завгодно точно чи поетично; «−» — поза контекстом формально нелогічне, а явне додавання слова &lt;em&gt;колір&lt;/em&gt; робить фрази довшими/одноманітнішими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;2-й (3-й) спосіб (Брандейсів блакитний або блакитний Брандейса) — це вже зазначення кольору (на «персиковий рожевий» уже неможливо заперечити, мовляв, персик — це плід, а не колір). Але ми все ще не завжди можемо використовувати такі означення в реченні без слова &lt;em&gt;колір&lt;/em&gt; (а іноді навіть і з ним не можемо): у словосполученні «доларовий зелений светр» обидва прикметника (і &lt;em&gt;доларовий&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;зелений&lt;/em&gt;) стосуватимуться іменника (тобто виходитиме &lt;em&gt;доларовий светр&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;доларовий зелений&lt;/em&gt;). Також цей спосіб дає дещо менші засоби для уточнення, ніж попередній. Отже: «±» — формально коректне, але використовувати в реченні без слова &lt;em&gt;колір&lt;/em&gt; все ще не завжди можливо; «±» — порівняно високі можливості для вточнювання, але граматично ми все-таки обмеженіші, ніж у 1-му способі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;4-й спосіб з погляду граматики, наскільки я знаю (виправте мене, будь ласка, якщо я помиляюся), накладає жорткі обмеження. Річ у тім, що дефіс у, наприклад, «жовто-зелений стіл» позначає, що стіл &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; жовтий, &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; зелений (а не те, що слово &lt;em&gt;жовтий&lt;/em&gt; є просто вточненням до слова &lt;em&gt;зелений&lt;/em&gt;). Відповідно ми не можемо написати, наприклад, &lt;em&gt;брандейсівсько-блакитний&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;брандейсово-блакитний&lt;/em&gt;, бо формально це означатиме &lt;em&gt;брандейсів(ський) і блакитний&lt;/em&gt; (а не &lt;em&gt;по-брандейсівському блакитний&lt;/em&gt;, як нам би хотілося). Хоча це не може виступати аргументом проти інших варіантів написання (якщо не через дефіс, а окремо чи разом: &lt;em&gt;брандейсівсько блакитний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;брандейсовоблакитний&lt;/em&gt;), але я не знаю, чи використовуються вони десь; також, можливо, такий спосіб застосовний, коли перша частина хоча б частково має семантику кольору (золотисто-жовтий) або вся пара широковживана. Зате, коли такий спосіб можна застосувати, воно відмінюватиметься як повноцінний прикметник. Отже: «−» — не завжди можна так складати пару; «+» — якщо можна, то результат добре інтегрується будь-куди без додавання слова &lt;em&gt;колір&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-04-13T20:35:15.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6644" PostTypeId="2" ParentId="447" CreationDate="2021-04-16T02:44:07.687" Score="0" Body="&lt;p&gt;Новѣший &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Словник української мови&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; [&lt;em&gt;у 20 томах&lt;/em&gt;] вже не маїть позначки &lt;em&gt;діалектне&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//sum20ua.com/Entry/index?wordid=53476&amp;amp;page=1705&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;НАВЗА́ЄМ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;присл&lt;/em&gt;. Те саме, що &lt;strong&gt;взає́мно&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Доповненнє від себе, в котрому також зібрані «слушні» зауваги від відписів до видалених недовідповѣдѣв.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То правда, же ляська маїть &lt;a href=&quot;//wsjp.pl/do_druku.php?id_hasla=51461&amp;amp;id_znaczenia=5159823&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;nawzajem&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, але то не єʼ доводом проти &lt;em&gt;взаємно&lt;/em&gt; через низка причин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Перше&lt;/em&gt; і очевидне. Якшчо сусѣдня мова маїть такого ж слова, то не значить, же то слово відти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Друге&lt;/em&gt; і останнє. За такими думками можна виступати і проти &lt;em&gt;взаємно&lt;/em&gt;. Бо ляська цѣлком маїть такого кореня: &lt;a href=&quot;//wsjp.pl/do_druku.php?id_hasla=34943&amp;amp;id_znaczenia=4050116&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;wzajemny&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//wsjp.pl/do_druku.php?id_hasla=51467&amp;amp;id_znaczenia=5151807&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;wzajemność&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. І взагалі єʼ мовознавча думка від &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D1%94%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ-а&lt;/a&gt;, див. другий пункт:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;очевидно, результати лексикалізації виразу псл. &lt;em&gt;*ѵъ zajьmъ&lt;/em&gt;, утвореного з прийменника &lt;em&gt;ѵъ&lt;/em&gt;(&lt;em&gt;n&lt;/em&gt;) та іменника &lt;em&gt;zajьmъ&lt;/em&gt;, похідного від дієслова &lt;em&gt;zajьmati&lt;/em&gt; (корінь &lt;em&gt;jьm-&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;ję-&lt;/em&gt;, той самий, що і в дієсловах &lt;em&gt;ма́ти, займа́ти, я́mu, йня́ти&lt;/em&gt;);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;можливо, що прикметник &lt;em&gt;взаємний&lt;/em&gt; в українську мову, як і в чеську, запозичено з польської;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;р. &lt;em&gt;взаи́мный&lt;/em&gt;, бр. &lt;em&gt;узае́мны&lt;/em&gt;, п. &lt;em&gt;wzajemny&lt;/em&gt;, ч. &lt;em&gt;vzájemný&lt;/em&gt;, слц. &lt;em&gt;vzájomný&lt;/em&gt;, вл. &lt;em&gt;wzajomny&lt;/em&gt;, болг. &lt;em&gt;взаи́мен&lt;/em&gt;, м. &lt;em&gt;взаемен&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;заемен&lt;/em&gt;, схв. &lt;em&gt;у́зајаман&lt;/em&gt;, слн. &lt;em&gt;vzajémen&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Припускаю, причина тому &lt;em&gt;єм&lt;/em&gt;. Тому декотрі чистомовцї взагалѣ &lt;a href=&quot;//fb.com/7PINYENKO/posts/333581133915783/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;можуть&lt;/a&gt; порадити слова як &lt;a href=&quot;http://services.ulif.org.ua/grinch/Entry/search/%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;обопільно&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%8E%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;обоюдно&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ітд. Але маю зауваги.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Там слово &lt;em&gt;можливо&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Кореня &lt;em&gt;jьm-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ję-&lt;/em&gt; самі по собі непрості, бо мають дуже-дуже багато різних похідних. Нагадаю також про &lt;em&gt;-взаїм-&lt;/em&gt;, котрого тут не розглядали окремо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;І про всяк, слово &lt;em&gt;навза*м&lt;/em&gt; не нове. Наприклад можна знайти як записане, а отже словно вже існувало, в:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;листѣ, &lt;a href=&quot;//l-ukrainka.name/Corresp/1893/18930223.html#Line4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1893 року&lt;/a&gt;, Лесї Українки до Драгоманова;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Остаточно» (як кажуть галичани) я ніяк не можу постерегти логіки в поступуванні «січовиків» та й інших – то вони з тими попами &lt;strong&gt;навзаєм&lt;/strong&gt; лаються і «собак вішають», то знов усякі гречності і прихильності строять для якихсь там клинів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;книзѣ &lt;em&gt;Крашанка русинам и полякам на Великдень 1882 року&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=mI3ofKCaQpgC&amp;amp;pg=PA13&amp;amp;q=%22%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D0%B7%D0%B0%D0%B5%D0%BC%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1882 року&lt;/a&gt;, Кулеша:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Взива́ючи себе́ &lt;strong&gt;навза́ем&lt;/strong&gt; Христо́вим проти́вниками, обі́дві сто́роні хапа́ють за по́лу вся́кого зустрі́чного и попері́чного, оббрі́хують сво́іх антакгоні́стів и грубия́нськими и найделікатні́йшими вира́зами, лестя́ть и насміха́юцця, вгово́рюють и знуща́юцця, блага́ють и погро́жують, обма́нюють и тира́нять, підкупо́вують и вбива́ють на смерть, аби́ ті́лько поперетя́гувати люде́й иш чужо́і фа́брики суеві́рства у свою́ вла́сну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;…ітд. І тут згадані лише класіки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-02-04T22:27:26.767" LastActivityDate="2023-02-04T22:27:26.767" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6645" PostTypeId="2" ParentId="5941" CreationDate="2021-04-16T13:44:29.063" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Співслуживець саме нормально)це моя думка&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3566" LastActivityDate="2021-04-16T13:44:29.063" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6646" PostTypeId="2" ParentId="5941" CreationDate="2021-04-16T22:58:19.763" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Колега (колежанка)&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;побратим&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Служба буває на &lt;a href=&quot;https://protocol.ua/ua/pro_dergavnu_slugbu_vid_10_12_2015_889_viii_stattya_6/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;державних посадах&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;http://kamadm.gov.ua/press-tsentr/item/6397-viiskova-sluzhba-za-kontraktom-vymohy-pilhy-ta-vakansii&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;військовою&lt;/a&gt;. Український відповідник залежатиме від контексту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Колега&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://slova.com.ua/word/%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;колежанка&lt;/a&gt;) (лат. collega) — товариш за фахом, місцем праці, за навчанням у вищій школі тощо. Особа тієї самої професії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%BF%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Побратим&lt;/a&gt; — соратник по якій-небудь діяльності, сподвижник; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pobratym&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;названий брат&lt;/a&gt;; товариш по боротьбі, битві, боях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-04-17T06:22:01.830" LastActivityDate="2021-04-17T06:22:01.830" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6647" PostTypeId="2" ParentId="2728" CreationDate="2021-04-16T23:41:59.100" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://webpen.com.ua/pages/Morphology_and_spelling/spelling_endings_nouns_I_case.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Правопис закінчень іменників І відміни&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У родовому відмінку множини відбувається &lt;strong&gt;словозміна&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;слово &lt;strong&gt;вівця&lt;/strong&gt; має форму &lt;strong&gt;овець&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дошка&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;дощок&lt;/strong&gt;,&#xA;&lt;strong&gt;зморшка&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;зморщок&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;гра&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;ігор&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/VtoYH.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/VtoYH.png&quot; alt=&quot;Дошка родовий відмінок множини&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-04-17T06:44:55.257" LastActivityDate="2021-04-17T06:44:55.257" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6648" PostTypeId="2" ParentId="6308" CreationDate="2021-04-17T00:41:16.090" Score="0" Body="&lt;p&gt;Термін &lt;strong&gt;критична діяльність&lt;/strong&gt; відноситься до будь-якої конкретної діяльності за розкладом, яка є частиною критичного шляху, який відбувається в межах графіку проекту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Критично-необхідна операція&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Життєво необхідна діяльність&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ключовий процес життєзабезпечення&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2021-04-17T00:41:16.090" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6650" PostTypeId="1" CreationDate="2021-04-18T14:50:32.323" Score="2" ViewCount="135" Body="&lt;p&gt;Я був думав, що подібно до &lt;em&gt;зліченний&lt;/em&gt; має бути &lt;em&gt;переліченний&lt;/em&gt;, але &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=enumerable&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мейнарович і Кратко не згодні&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;enumerable&lt;/strong&gt; = [ɪ'nju:mərəbl] &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; зліче́нний; перелічни́й &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; нумеро́вний&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я так розумію, що варіант &lt;strong&gt;-енн&lt;/strong&gt; може мати місце коли заміна наростка на  &lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt; призводить немилозвучності, але ж тут ми маємо два однакові корені.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Матчастина від &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/162&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кочерга О., Пілецький В., 2010&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Почнімо із прикметників, що вказують на здатність бути підданим певній дії (тобто &lt;em&gt;пасивну&lt;/em&gt; здатність). Такі науково-технічні терміни неодноразово аналізував Виталь Моргунюк (див., наприклад, його публікації в матеріялах попередніх конференцій &lt;em&gt;СловоСвіт&lt;/em&gt;; докладний огляд його підходів див. у 1). Згадані прикметники найчастіше утворюємо від префіксових перехідних дієслів, додаючи суфікс &lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt; до дієслівного твірної основи й водночас відтинаючи від неї суфікси &lt;strong&gt;-и-, -а-, -і-, -ну-&lt;/strong&gt; : &lt;em&gt;змін-и-ти/змін-н-ий, передбач-и-ти/ передбач-н-ий, згин-а-ти/згин-н-ий, розв’яз-а-ти/розв’яз-н-ий, розгад-а-ти/ розгад-н-ий, вигой‑і‑ти/вигой-н-ий, стис-ну-ти/стис‑н‑ий.&lt;/em&gt; Якщо твірна дієслівна основа містить у своєму складі суфікс &lt;strong&gt;-ва-&lt;/strong&gt;, то від нього відтинаємо кінцевий голосний: &lt;em&gt;розли-ва- -ти/розли-в-ний, зли-ва- ти/зли-в-н-ий, розсу-ва -ти/ розсу‑в‑ний.&lt;/em&gt; Якщо суфікс &lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt; із якихось причин не може поєднатися з кінцевим приголосним твірної дієслівної основи, добираємо видову пару й утворюємо прикметника від неї: &lt;em&gt;перевести/перевод-и-ти/перевід-н-ий, перенести/перенос-и-ти/ перенос‑н‑ий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли ж і надалі ми не можемо утворити прикметника (точніше, виходить щось немилозвучне та кострубате, як-от: *вгамувати — *вгамний, порівняти — *порівнний, знищити — &lt;em&gt;знищний&lt;/em&gt;), тоді прикметник можна утворити таким чином: а) від твірної дієслівної основи з суфіксом &lt;strong&gt;-ува-&lt;/strong&gt; відтяти кінцевий голосний &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, відновити в усіченому суфіксі первинний голосний &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; та додати суфікса &lt;strong&gt;-н-&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;вгам-ува-ти&lt;/em&gt; ( давніше &lt;em&gt;вгамовати - вгам-ов-ний&lt;/em&gt;); б) від твірної дієслівної основи відітнути дієслівний суфікс &lt;strong&gt;-а-&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;-и-&lt;/strong&gt; і додати прикметниковий &lt;strong&gt;-анн-&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;-енн-&lt;/strong&gt; : &lt;em&gt;порівн-я-ти, порівн-янн-ий, знищ-и- ти -знищ-енн-ий, узагальн-и-ти -узагальн-енн-ий;&lt;/em&gt; в) перетворити дієприкметника на прикметника, змінивши місце наголосу: &lt;em&gt;вáрений — варéний, пéчений — печéний&lt;/em&gt; або використати дієприкметника без змін: &lt;em&gt;комбінований, мішаний&lt;/em&gt; (тобто ад’єктивувати дієприкметника).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2021-06-03T00:47:24.753" Title="Чому перелічний, а не переліченний?" Tags="|прикметники|суфікси|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6651" PostTypeId="1" CreationDate="2021-04-18T21:08:02.077" Score="8" ViewCount="466" Body="&lt;p&gt;Чи хто знає чому в українській мові, слова тюркського походження &amp;quot;кавун&amp;quot; та &amp;quot;гарбуз&amp;quot; мають інше значення ніж в мовах тюркських народів, наприклад у кримських татар:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;kavun&lt;/em&gt; - диня&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;karpuz&lt;/em&gt; - кавун&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;qabaq&lt;/em&gt; - гарбуз&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1815" LastActivityDate="2022-07-28T03:01:44.760" Title="Українські слова &quot;кавун&quot; та &quot;гарбуз&quot;" Tags="|запозичені-слова|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6652" PostTypeId="2" ParentId="6065" CreationDate="2021-04-18T22:52:52.010" Score="4" Body="&lt;p&gt;Саме слово &amp;quot;во&amp;quot; є питомим - &lt;a href=&quot;http://ukraineclub.net/sites/default/files/field/pdf/etymolog_slovnyk_tom4.pdf#page=124&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ IV, 124&lt;/a&gt;: о² (вигук, вказівна частка), [во] &amp;quot;ось&amp;quot;, первісно вказівний займенник праіндоєвропейського походження. Є частиною гинших складених займенників: &amp;quot;(в)ото&amp;quot;, &amp;quot;(в)осе&amp;quot; та гинші.  &amp;quot;В&amp;quot; у давньоруському &amp;quot;вото&amp;quot; виникло через &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;протезу&lt;/a&gt;, а &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%B0_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;синкопа&lt;/a&gt; &amp;quot;ото&amp;quot; → &amp;quot;от&amp;quot; і дала &amp;quot;вот&amp;quot;, тому ні, це не є росіянізмом (брав інформацію &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/laik#t10373&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;). Щодо самого походження значіння &amp;quot;выражение одобрения, поощрения, согласия&amp;quot; у &amp;quot;во&amp;quot; - оскільки такі слова, як &amp;quot;ось&amp;quot; чи &amp;quot;он&amp;quot;, вживаються &amp;quot;для підсилення кількісної або якісної характеристики кого-, чого-небудь&amp;quot; (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;он&amp;quot;, СУМ-11&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/osj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;ось&amp;quot;, СУМ-11&lt;/a&gt;), то точно сказати складно, проте я більше схиляюся до думки, що такий розвій слова в українській мові не був питомим, а набув певного поширення в нашій мові через змосковщення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А &amp;quot;види + во&amp;quot;, &amp;quot;печи + во&amp;quot; - се зовсім не те. &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/publ/ukrajinskij_pravopis_2007/pravopis_osnovi_slova/pravopis_sufiksiv_imennikovi_sufiksi/12-1-0-311&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут&lt;/a&gt; читаємо таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Суфікс -ив-(о), що вживається для вираження збірних, понять, які означають матеріал або продукт праці, пишемо тільки з и: вариво, добриво, куриво, меливо, мереживо, місиво, морозиво, паливо, печиво, прядиво, але: марево (не матеріал і не продукт праці).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2873" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-04-20T07:14:54.603" LastActivityDate="2021-04-20T07:14:54.603" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6653" PostTypeId="2" ParentId="6650" CreationDate="2021-04-19T03:13:43.870" Score="2" Body="&lt;p&gt;Про наростка &lt;strong&gt;-енн-&lt;/strong&gt; можна читнути ві проєктному правопису 1999 року. Він хоч далеко не чинний, але непогано розкриває суть.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/26.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 26&lt;/a&gt;. Прикметникові і дієприкметникові суфікси&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Прикметникові суфікси &lt;strong&gt;-анн-(ий)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-енн-(ий)&lt;/strong&gt;, які вживаються для підкреслення найвищої міри ознаки, пишемо з двома &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;невблага́нний, нездола́нний, неоціне́нний, несказа́нний, нескінче́нний, страше́нний&lt;/em&gt; (але &lt;em&gt;жада́ний&lt;/em&gt;, бо в ньому немає такого підкреслення) (див. &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/23.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 23&lt;/a&gt;, п. 2). Такі прикметники завжди мають наголос на суфіксі, що відрізняє їх від дієприкметників, утворених від дієслівних коренів за допомогою суфіксів &lt;strong&gt;-ан-(ий)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ен-(ий)&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;ба́жаний, незлі́чений, неоці́нений, неподо́ланий, неска́заний, нескі́нчений&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/23.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 23&lt;/a&gt;. Подвоєння приголосних&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Буквосполучення &lt;strong&gt;нн&lt;/strong&gt; пишемо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а) у наголошеному суфіксі &lt;strong&gt;-енн-(ий)&lt;/strong&gt; прикметників, які вказують на більшу, ніж звичайна, чи найбільшу міру якості або можливість й неможливість дії: &lt;em&gt;височе́нний, здорове́нний, силе́нний, невблага́нний, недоторка́нний, нездійсне́нний, нездола́нний, незліче́нний, незрівня́нний, непримире́нний, несказа́нний, страше́нний, числе́нний, нескінче́нний&lt;/em&gt; та в прикметнику &lt;em&gt;стара́нний&lt;/em&gt; з відтінком підсилення (див. &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/pravopys/pravXXI/26.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 26&lt;/a&gt;, п. 2);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;б) у прикметниках на &lt;strong&gt;-енн-(ий)&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-янн-(ий)&lt;/strong&gt; старословʼянського походження: &lt;em&gt;благослове́нний, блаже́нний, мерзе́нний, огне́нний, окая́нний; свяще́нний, спасе́нний&lt;/em&gt;, а також &lt;em&gt;боже́ственний&lt;/em&gt;. Буквосполучення &lt;strong&gt;нн&lt;/strong&gt; зберігається в іменниках та прислівниках, утворених від таких прикметників: &lt;em&gt;нездола́нність, нездола́нно, числе́нність, числе́нно&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклад має &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=36591&amp;amp;page=1153&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;злі́чений&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=208108&amp;amp;page=1153&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зліче́нний&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. Тлуми з словника в 20 книгах i &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Синявський&lt;/a&gt; згідні з цим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Злі́чений&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;. Дієпр. пас. до &lt;strong&gt;злічи́ти&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зліче́нний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;мат.&lt;/em&gt; Елементи якого можна занумерувати натуральними числами; зчисленний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Синявський навіть зазначає коли треба додавати &lt;strong&gt;-ен-&lt;/strong&gt;, а &lt;strong&gt;-енн-&lt;/strong&gt; має подібну поведінку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_diyeslovo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 89&lt;/a&gt;. Дієприкметники&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тільки треба памʼятати, що перед &lt;strong&gt;-ний&lt;/strong&gt; буде &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;) в усіх дієприкметниках тоді, коли вони творяться від дієйменників із приголосним (крім &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;, або &lt;strong&gt;ну&lt;/strong&gt; перед &lt;strong&gt;-ти&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;нести – несений, носити – ношений, вертіти – верчений, напоїти – напоєний, одягнути – одягнений&lt;/em&gt; тощо. В інших випадках голосний перед &lt;strong&gt;-ний&lt;/strong&gt; той самий, що і в дієйменнику.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Схоже, тут О. Кочерга, В. Пілецький надають геть не матчастину, а уяву, про шчо вони і самі зазначають, бо наприклад з тих ж &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/porivnjannyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;порівнянний&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://slovnyk.me/dict/vts/%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знищенний&lt;/a&gt;, узагальненний&lt;/em&gt;  останє не існує..&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але лишило ся питанє — відки &lt;em&gt;перелічний&lt;/em&gt;? Насправді тут нічого складного: корїнь справді один, але &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пнї&lt;/a&gt; ріжні. Як вже знаємо, умовне &lt;em&gt;переліченний&lt;/em&gt; то від дїйослова &lt;em&gt;переліч-ити&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;перелічний&lt;/em&gt; від іменника &lt;em&gt;перелік&lt;/em&gt; (пор. &lt;em&gt;бічний&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;бік&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За тлумом, наприклад &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови Видавництво „Перун”, 2005.&quot;&gt;ВТСУМ&lt;/a&gt;-а, теж добре підходе.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перелічний&lt;/strong&gt; Якого можна перелічити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна навести схожу пару з гиншими словами з тлумами від СУМ-11-а: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розкладний&lt;/a&gt; – &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розкладений&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Розкладни́й&lt;/strong&gt; Який можна розкласти, розсунути, розгинаючи, розпрямляючи в місцях згину, зʼєднання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Розкла́дений&lt;/strong&gt; Дієпр. пас. до &lt;strong&gt;розкла́сти&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому часто &lt;strong&gt;іменник&lt;/strong&gt; + &lt;strong&gt;ний&lt;/strong&gt; зі значенєм „який можна“ добре пасує до Анґлійського наростка &lt;strong&gt;able&lt;/strong&gt;. А &lt;strong&gt;-енн-&lt;/strong&gt;, котрого радять, теж можна умовно, але лише для декотрих слів, бо може мати гиншого значеня і поки немає узуса для загала.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-20T19:17:53.467" LastActivityDate="2021-04-20T19:17:53.467" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6655" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6663" CreationDate="2021-04-21T12:17:41.143" Score="4" ViewCount="1378" Body="&lt;p&gt;Дізнався на &lt;a href=&quot;https://web.posibnyky.vntu.edu.ua/icgn/radomska_ukr_mova/3.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сайті&lt;/a&gt;, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові прийменник по вживають з іменниками, займенниками, числівниками; конструкції з ним виражають такі відношення&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а) часові: по обіді, маю відпустку по 15 березня, приїду по святах&#xA;(іноді можна замінити іменником у родовому відмінку з прийменником&#xA;після – після свят);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;б) об’єктні: погладив по голівці, по коліна у воді;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;в) &lt;strong&gt;мети: пішов по воду, пішла по гриби (і за грибами), поїхав по рибу;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;г) кількісні відношення: по 25 осіб у групі; працює по 10 годин на&#xA;добу;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;д) найчастіше вживаємо цей прийменник на позначення просторових&#xA;відношень: по садочку ходжу&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також на цій сторінці також вказано:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;прийти по делу(рос) — прийти у справі(укр)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але чому тоді &amp;quot;&lt;em&gt;піти по хліб&lt;/em&gt;&amp;quot; &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=dRavIhdKoL0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правильно&lt;/a&gt;, але &amp;quot;&lt;em&gt;піти по справах&lt;/em&gt;&amp;quot; &lt;a href=&quot;https://youtu.be/Pu_kWFpU9fE?t=52&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;неправильно&lt;/a&gt;, хоча в обох випадках використовують прийменник для позначення мети.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2664" LastActivityDate="2021-04-28T07:37:26.113" Title="Вживання прийменника &quot;по&quot; в конструкціях мети" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6657" PostTypeId="2" ParentId="1053" CreationDate="2021-04-22T18:43:01.117" Score="0" Body="&lt;p&gt;А як щодо слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/jarmis&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ярміс&lt;/a&gt; як українського аналогу до лайфхак?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3586" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-04-23T07:05:09.413" LastActivityDate="2021-04-23T07:05:09.413" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6659" PostTypeId="2" ParentId="5220" CreationDate="2021-04-23T20:27:41.630" Score="1" Body="&lt;p&gt;Додам, же згаданий тут &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?highlight=on&amp;amp;w=%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt; також наводе &lt;strong&gt;рожде́ник&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Рожде́ник&lt;/strong&gt; – родитель.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український словник ділової мови 1930р. (М. Дорошенко, М. Станиславський, В. Страшкевич)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Родитель&lt;/strong&gt; – ба́тько, рожде́ник (-ка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Рожде́ник&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ка&lt;/strong&gt;, м. Родитель. Рк. Левиц.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Має лише одну перевагу над &lt;em&gt;родитель&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;-&lt;a href=&quot;https://ukrlit.net/info/criticism/staroslovyanizm.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тель&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — церковнословянський наросток, а &lt;em&gt;-ник&lt;/em&gt; — словянський. Але, схоже, одразу втрачає перевагу через сполуку &lt;em&gt;-жд-&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;-дж-&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;-ж-&lt;/em&gt;, порівняйте: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?highlight=on&amp;amp;w=%D1%83%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;урожденець&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; з &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?&amp;amp;highlight=on&amp;amp;w=%D1%83%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;уродженець&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D1%83%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%86%D1%8C%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;уроженець&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?highlight=on&amp;amp;w=%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рождати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; з &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?highlight=on&amp;amp;w=%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;роджати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?highlight=on&amp;amp;w=%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рожати&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; ітд. Тому на український лад наче мусе бути &lt;strong&gt;ро(д)женик&lt;/strong&gt;, але такого ужитку не знаходю.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-04-24T13:37:23.067" LastActivityDate="2021-04-24T13:37:23.067" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6660" PostTypeId="2" ParentId="2946" CreationDate="2021-04-26T23:21:42.297" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правда на сторонї філолоґів&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B7%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;очевидно, запозичення з російської мови;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;р. &lt;em&gt;здра́вствуй&lt;/em&gt;, як і болг. &lt;em&gt;здра́сти&lt;/em&gt; «привіт», походить від стсл. &lt;em&gt;съдравьствоуи&lt;/em&gt;, що пояснюється як скорочення форми 1-ї ос. одн. &lt;em&gt;съдравьствоуѭ&lt;/em&gt; «поздоровляю» (Соболевский ЖМНП 1897, листопад, 63) або як форма наказового способу від &lt;em&gt;съдравьствовати&lt;/em&gt; «бути здоровим» (Dickenmann RS 21, 133);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Очевидність, звісно, залишена лише для мовознавцїв, але спробуймо розібрати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тут прямо сказано про запозику з Московської. Я не мовознавець, пак не маю прямих тверджень, але трохи трохи умовно обрїзю і сказю, же запозика з Церковно-Словянською, бо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Частоуживані відти слова зберегли свою форму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Московська теж має наступну властивість.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Видно відсутність &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;повноголосся&lt;/a&gt;, тобто коли з &lt;em&gt;*or&lt;/em&gt; маємо &lt;em&gt;oro&lt;/em&gt; за тим ж корньом: Московське &lt;em&gt;здрав-ие&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;здоров-и̑а&lt;/em&gt;. Тому якби перенести на Український лад, то було би на зразок &lt;em&gt;здоровувати&lt;/em&gt;, а отже &lt;em&gt;здоровуйте&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Навмисно поки не писав &lt;em&gt;здоровствувати&lt;/em&gt;, бо цього наростка &lt;em&gt;-ств-&lt;/em&gt; трїба дослїдити. Хоч воно &lt;em&gt;може&lt;/em&gt; мати спільність з наростком &lt;em&gt;-ство&lt;/em&gt;, як в &lt;em&gt;мастерство&lt;/em&gt;, але однаково постає питаннє доцїльність уживу в дїйословах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також зазначу, же є такі вирази:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Бути здоров(им)&lt;/strong&gt;, має ту ж змислову суть, як вже зазначено в ЕСУМ-і, шчо і &lt;em&gt;здоровствувати&lt;/em&gt;. І є достатньо уживаним, причому не лише при чханнї, а також при &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/47/53399/317367.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вітаннях і просчаннях&lt;/a&gt;, часто без дїйослова &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt; і з укороченим прикметником &lt;em&gt;здоров&lt;/em&gt;. Існують чимало похідних, наприклад &lt;em&gt;здоровенькі були&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зичити [доброго] здоровʼя&lt;/strong&gt;, котре уживане в прямому змислї як побажаннє, тому, з мойого досвіду, зазвичай буває як окреме вітаннє чи просчаннє, але не як вітаннє, хоча може десь і так.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме з &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=136966&amp;amp;page=1132&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;здоро́витися&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, з котрого буде &lt;em&gt;здоровтеся&lt;/em&gt;, шчо значе &lt;em&gt;почувати ся здоровим&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2021-04-26T23:21:42.297" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6661" PostTypeId="1" CreationDate="2021-04-27T19:20:33.700" Score="4" ViewCount="174" Body="&lt;p&gt;Як саме утворити йменник від слова &amp;quot;посмертний&amp;quot;? Проглянувши словники й корпус мови, я не знайшов такого. Мені здається, що буде &amp;quot;посмерття&amp;quot;, та я в цій царині не сильний, тому, можливо, використовую якийсь не той спосіб словотворення. Є якісь гарно розписані правила словотворення? А також цікаво, чи можна такий новотвір використовувати як заміну &amp;quot;after life&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2873" LastActivityDate="2021-04-27T19:20:33.700" Title="Як утворити іменник від слова &quot;посмертний&quot;" Tags="|переклад|іменники|словотворення|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6662" PostTypeId="2" ParentId="1053" CreationDate="2021-04-27T19:52:48.493" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Я би запропонував слово &lt;strong&gt;життєрада&lt;/strong&gt;, звучить доволі приємно і відразу зрозуміла суть&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="310" LastActivityDate="2021-04-27T19:52:48.493" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6663" PostTypeId="2" ParentId="6655" CreationDate="2021-04-28T07:37:26.113" Score="3" Body="&lt;p&gt;Коли ви йдете по хліб, ви маєте на меті купити собі хліба і в результаті мати хліб. Коли ви йдете по гриби, ви маєте на меті назбирати грибів і в результаті мати гриби. Коли ви йдете по хліб, по гриби, воду, по рибу і так далі, метою цього є мати оте, по що ви йшли.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли ви йдете &amp;quot;по справах&amp;quot;, що є вашою метою?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="767" LastActivityDate="2021-04-28T07:37:26.113" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6664" PostTypeId="2" ParentId="504" CreationDate="2021-05-10T11:22:48.477" Score="0" Body="&lt;p&gt;Дієслова дати, їсти і відповісти (розповісти) не належать ні до першої, ні до другої дієвідміни. Це тзв. архаїчна дієвідміна. Їсти і відповісти відмінюються за одним зразком.&#xA;Отже, їм, відповім&#xA;їси, відповіси&#xA;їдять, відповідять&#xA;їж, відповіж ітд.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3642" LastActivityDate="2021-05-10T11:22:48.477" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6665" PostTypeId="2" ParentId="504" CreationDate="2021-05-10T14:50:58.957" Score="2" Body="&lt;p&gt;Дїєслово &lt;em&gt;відповісти&lt;/em&gt; належе до окремої дїєвідміни, як виняткову. Правопис &lt;a href=&quot;https://files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2019 року&lt;/a&gt; виокремює такі: &lt;em&gt;да́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ї́сти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;відпові́сти́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розпові́сти́&lt;/em&gt; i &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt;. І подає такі відмінки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Особа&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;1&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відпові́м&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповімо́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;2&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповіси́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповісте́&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;3&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відпові́сть&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;даду́ть ві́дповідь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, третя особа множини майбутнього часу відсутня, як і наш наказовий, натомість радять вживати &lt;strong&gt;&lt;em&gt;дати&lt;/em&gt; + відповідь&lt;/strong&gt;, а отже &lt;em&gt;дайте відповідь&lt;/em&gt; чи десь так.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якшчо забути про державну українську і поглянути шчодо &lt;em&gt;відповіж&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;відповідж&lt;/em&gt;. Таке справді є, особливо якшчо дїєслова, котрі на &lt;em&gt;-сти&lt;/em&gt;,&#xA;запишуть ся в повноцїнну третю дїєвідміну. Сюди входять ті ж згадані дїєслова, хіба шчо можна виокремити &lt;em&gt;єсти&lt;/em&gt; і викинути &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt;. Тоді мати ймемо десь таку будову, якшчо брати сучасну правописну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наказовий&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Особа&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;1&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-жмо&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;2&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-ж&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-жте&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Майбутнїй чи теперїшний час, залеже від доконаностьи&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Особа&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;1&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-м&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-мо&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;2&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-си&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-сте&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;3&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-сть&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-дять&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Минулий&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Число&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Чоловічий&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Жїночий&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Середнїй&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;Однина&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-в&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-ла&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-ло&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;Множина&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-ли&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-ли&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-ли&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому на &lt;em&gt;їж&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;відповіж&lt;/em&gt;, a на &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://nashe.com.ua/song/24212&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Не стій, коню, коло плота, не їдж околота&quot;&gt;їдж&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;відповідж&lt;/em&gt;. Зараз &lt;em&gt;да(д)ж&lt;/em&gt; звучати йме дуже дивно, але воно досї стрїчає ся в слові як &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D0%B6%D0%B1%D0%BE%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;да(д)жбог&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;дайбог&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не зовсїм по темі, але зазначу, же ця дїєвідміна може наближувати ся до гинших, наприклад заміна &lt;em&gt;-си&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;-(и)ш&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;їш&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;їсиш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;даш&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;дасиш&lt;/em&gt; ітд; шче мати гинші відгалуження, &lt;a href=&quot;https://shron2.chtyvo.org.ua/Naukove_tovarystvo_imeni_Shevchenka/Khronika_Ch_52.pdf#page=13&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нп&lt;/a&gt; &lt;em&gt;-си&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;-сь&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;дась&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;їсь&lt;/em&gt; ітд; або вже згадане тут &lt;em&gt;-дж&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;-ж&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-05-10T16:03:31.750" LastActivityDate="2021-05-10T16:03:31.750" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6666" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6667" CreationDate="2021-05-11T23:41:38.587" Score="3" ViewCount="135" Body="&lt;p&gt;I am wondering which to use визначник (1) or детермінатив (2), I am looking for the Ukrainian translation for &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Determiner&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;determiner&lt;/a&gt;. Also, are my translations correct:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Demonstrative determiner = Демонстративний (1/2)?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Distributive determiner = Розподільний (1/2)?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Interogative determiner = Питальний (1/2)?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Possessive determiner = Присвійний (1/2)?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="1642" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-05-12T13:02:48.923" LastActivityDate="2021-05-12T13:02:48.923" Title="визначник чи детермінатив" Tags="|граматика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6667" PostTypeId="2" ParentId="6666" CreationDate="2021-05-12T07:11:03.160" Score="1" Body="&lt;p&gt;As far as I can see, this word can be translated in both ways, e.g.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;детермінатив — a lot of samples, e.g. you can search for &lt;a href=&quot;https://scholar.google.com/scholar?q=%22det%22+%22%D0%B4%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;&amp;quot;det&amp;quot; &amp;quot;детермінатив&amp;quot;&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; or some specific cases like &lt;a href=&quot;https://scholar.google.com/scholar?q=%22%D0%BF%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D0%B9+%D0%B4%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;&amp;quot;присвійний детермінатив&amp;quot;&lt;/code&gt;&lt;/a&gt; on Google Scholar;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;визначник:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://dspace.pdpu.edu.ua/jspui/handle/123456789/347&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;А. С. Федорчук “Стратегії кодування ядерних дієслівних актантів”&lt;/a&gt;:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;DET — визначник (англ. determiner)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://inmad.vntu.edu.ua/graduate/dis_Yahimovich.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;О. В. Яхимович “Інформаційна технологія пошуку ключових слів на основі парсингу англомовних текстів”&lt;/a&gt;:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відомим винятком є те, що у деяких з наборів даних присвійний визначник (наприклад, такий як «my») у певний момент отримує…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;The word “детермінатив” is more used. It is even listed in some dictionaries, e.g. &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2&amp;amp;dicts=17&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Є. І. Гороть, Л. М. Коцюк, Л. К. Малімон, А. Б. Павлюк “Великий англо-український словник” (2011)&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;determinative [dɪˈtɜ:mɪnɘtɪv] п&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;…&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;грам.&lt;/em&gt; визначальне слово; &lt;strong&gt;детермінатив&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(other translations listed &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=determinative&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt; also suggest “визначальне слово” and “детермінативне слово”, however I'm not sure it's exactly the same meaning). The word “визначник” is used more rarely, but it is a literal translation of the word “determiner”, so it also should be understood.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The thing is that as far as I know the term itself is used not so often in Ukrainian linguistics, at least at average levels of Ukrainian linguistics (e.g. those taught at school). For example most of demonstrative determiners, distributive determiners, interrogative determiners and possessive determiners are classified as вказівні займенники (demonstrative pronouns), означальні займенники (“defining” pronouns), питальні займенники (interrogative pronouns) and присвійні займенники (possessive pronouns) for wide audience (and most of dictionaries also classify them in this way).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2021-05-12T07:11:03.160" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6668" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6669" CreationDate="2021-05-15T12:49:19.090" Score="-1" ViewCount="92" Body="&lt;p&gt;Не можу знайти як провідмінювати хідля / хідлі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Хідлі, лів,&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;м. мн. Ходули. Паничі учаться на хідлях ходити. Вх. Зн. 76.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 4. — С. 400.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А також прикметник.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-05-19T13:51:01.750" LastActivityDate="2021-05-19T13:51:01.750" Title="Як провідмінювати хідля / хідлі?" Tags="|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6669" PostTypeId="2" ParentId="6668" CreationDate="2021-05-17T13:50:33.293" Score="3" Body="&lt;p&gt;По-перше, я поки що не бачу підстав вірити, що в однині це слово має саме форму «хідля»: (авторитетні) словники наводять лише множину, «Генеральний регіонально анотований корпус української мови» і «Google форми слова «хідля» не знають. Цілком можливо, що в однині це слово справді має форму «хідля» (рідковживану, тому не зазначену словниками), але також можливо, що це слово не має форми однини (як-от «двері»), або навіть іноді вживається з якись іншими (неочікуваними) формами однини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ураховуючи, що &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BB%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;всі відомі мені словники&lt;/a&gt; дають форму родового відмінка множини з -ів, можу припустити, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Це слово належить до м'якої групи 1-ї відміни й відмінюється аналогічно до слова «тесля» (див. таблицю в &lt;a href=&quot;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словниках України онлайн» від УМІФ&lt;/a&gt;) — от тільки в знахідному відмінку множини, звісно, буде -і (а не -ів), бо це неістота (на відміну від «тесля»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Це слово належить до м'якої групи 2-ї відміни й відмінюється аналогічно до «корабель», «пароль», «шпиталь» (див. там само).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;У будь-якому разі це буде:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Форма множини&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Називний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;хідлі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Родовий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;хідлів&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Давальний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;хідлям&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Знахідний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;хідлі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Орудний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;хідлями&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Місцевий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;хідлях&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Кличний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;хідлі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-05-17T13:58:55.003" LastActivityDate="2021-05-17T13:58:55.003" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6670" PostTypeId="1" CreationDate="2021-05-23T06:50:00.167" Score="3" ViewCount="334" Body="&lt;p&gt;У деяких ділових документах використовують capitalized terms – терміни, написані з великої літери. Так, на сайті Антимонопольного комітету України (далі – Комітет) я знайшов ось такі визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://amcu.gov.ua/storage/app/uploads/public/5f8/43e/d5f/5f843ed5f2be6671871301.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://amcu.gov.ua/storage/app/uploads/public/5f8/43e/d5f/5f843ed5f2be6671871301.pdf&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Заявник у Заяві 1 зазначив, що 30.04.2019 переглянув &lt;strong&gt;рекламний відеоролик&lt;/strong&gt; послуги «Ідеальний роумінг» Товариства (&lt;strong&gt;далі – Рекламний ролик&lt;/strong&gt;), що активно транслюється на телебаченні та в мережі Інтернет, у якому йдеться про можливість здійснення дзвінків у роумінгу за тарифом 1 грн за 1 хвилину і користування Інтернетом за тарифом 0,1 грн за 1 Мб.&#xA;Заявник 1 зазначає, що після перегляду &lt;strong&gt;Рекламного ролика&lt;/strong&gt; вирішив ознайомитись з умовами послуги «Ідеальний роумінг», проте умови послуги не розміщені у відкритому доступі на офіційній сторінці сайту Товариства, попри те, що в &lt;strong&gt;Рекламному ролику&lt;/strong&gt; повідомляється, що умови послуги зазначені на сайті Товариства.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://amcu.gov.ua/storage/app/sites/1/imported_content/5d690f00f2752.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://amcu.gov.ua/storage/app/sites/1/imported_content/5d690f00f2752.pdf&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідач у відповіді на вимогу Комітету від 07.09.2017 № 127-26/09-9683 повідомив, що рекламу власних послуг із використанням Тверджень у друкованих рекламних матеріалах, зовнішній рекламі, відеороликах та на власному сайті здійснював на основі результатів &lt;strong&gt;дослідження&lt;/strong&gt; «Аналіз даних 3G покриття операторів мобільного зв'язку України», проведеного компанією «InMind» (далі − &lt;strong&gt;Дослідження&lt;/strong&gt;). Результати &lt;strong&gt;Дослідження&lt;/strong&gt; Товариство надало Комітету.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також написання термінів з великої літери використовується у &lt;a href=&quot;https://www.profiwins.com.ua/uk/letters-and-orders/dpsu.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;листах Державної податкової служби України&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, один раз термін написаний з малої літери, при цьому йому дається деяке спеціальне позначення, і в подальшому цей термін пишеться з великої літери. Наскільки я знаю, відповідної норми Правопису не існує.&#xA;Теоретично можна за цією логікою розробити, наприклад, таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я можу зауважити, що виділення термінів і написання їх з великої літери іноді використовують в &lt;strong&gt;офіційно-діловому&lt;/strong&gt; (далі — &lt;strong&gt;Офіційно-діловий стиль&lt;/strong&gt;) і рідко в &lt;strong&gt;публіцистичному стилі&lt;/strong&gt; (далі — &lt;strong&gt;Публіцистичний стиль&lt;/strong&gt;), з таким же успіхом можна дістатися &lt;strong&gt;художнього стилю&lt;/strong&gt; (далі — &lt;strong&gt;Художній стиль&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна на практиці, наприклад при написанні курсової чи кваліфікаційної роботи, виділяти таким чином терміни, при цьому надалі пишучи їх з великої літери?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3688" LastEditorUserId="3688" LastEditDate="2023-11-25T08:17:32.877" LastActivityDate="2023-12-01T14:11:09.863" Title="Написання особливо означених термінів з великої літери" Tags="|терміни|правопис|велика-мала-літера|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6671" PostTypeId="2" ParentId="6670" CreationDate="2021-05-23T08:38:13.463" Score="4" Body="&lt;p&gt;Насправдï тут зазначені вирази є не просто термінами, а &lt;em&gt;скороченими найменуваннями&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;, тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Рекламний ролик&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;рекламний відеоролик послуги «Ідеальний роумінг» Товариства&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Дослідження&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;дослідження «Аналіз даних 3G покриття операторів мобільного звʼязку України», проведеного компанією «InMind»&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Причому вже помітно, же перший приклад має скорочення як &lt;em&gt;Товариство&lt;/em&gt;. А другий: &lt;em&gt;Відповідач, Комітет, Твердження, Товариство&lt;/em&gt;. Таке зроблено щонайменше з декількох причин:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Офіційно-дїловий стиль не заохочуює синомії чи розбіжність понятть, коли художнїй — цїлком.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Для спрощення сприйняття, таким часто послуговується і згаданий тут публіцистичний, і нп. науковий стиль, щоправда переважно на гинший манїр. Художнїй при тім не обовʼязково мусе бути легкоспийнятним.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Велика буква тут, аби розрізнити від загальних назв: &lt;em&gt;рекламний рокик&lt;/em&gt; може будь-який, а &lt;em&gt;Рекламий рокик&lt;/em&gt; — вже власна назва. А художнїй покладається на мети чи бажаннь творця, тому якщо на теє воля, то можна писати хоч будь-яке слово з великої.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже. Чи може художнїй стиль мати такого? Так, за останїм пунтком, а також, як вже влучно сказано на тій ж Віцї:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Художній стиль мовлення можна розглядати як узагальнення й поєднання &lt;em&gt;всіх стилів&lt;/em&gt;, оскільки письменники органічно вводять ті чи ті складники стилів до творів, надаючи їм більшої переконливості та правдивості в зображенні подій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але треба розуміти, же такий вжив буде вирізняти ся від звичного художнього, де зазвичай передають тонкостї самими словами (тою ж синомією), а не типоґрафією. Також в книгах зазвичай підкреслюють слово чи вирази курсивним чи жирним шрифтом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виноски&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Було б непогано відзнайти правила щодо таких. А такий термін узяв з &lt;a href=&quot;https://minjust.gov.ua/m/str_39629&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Про затвердження Вимог щодо написання найменування юридичної особи або її відокремленого підрозділу&lt;/a&gt; від Мінʼюста.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2021-05-23T08:38:13.463" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6673" PostTypeId="2" ParentId="6525" CreationDate="2021-06-02T23:00:23.803" Score="1" Body="&lt;p&gt;Найкращим способом буде практикуватись з мовцем української. Однак, серед інтернету я можу виділити наступні ресурси:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;E-language &lt;a href=&quot;http://emova.language-ua.online/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://emova.language-ua.online/&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;The official site of the Ukrainian language &lt;a href=&quot;https://ukrainskamova.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ukrainskamova.com/&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;LanguageTool:spelling service &lt;a href=&quot;https://languagetool.org/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://languagetool.org/uk/&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Info &lt;a href=&quot;http://www.mova.info/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://www.mova.info/&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Online courses «Lifehackes in Ukrainian» &lt;a href=&quot;https://ukr-lifehacks.ed-era.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://ukr-lifehacks.ed-era.com/&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Free courses of the Ukrainian Language &lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20190925095657/http://movaua.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://web.archive.org/web/20190925095657/http://movaua.org.ua/&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="3731" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-06-04T16:10:21.730" LastActivityDate="2021-06-04T16:10:21.730" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6674" PostTypeId="2" ParentId="6650" CreationDate="2021-06-02T23:14:16.310" Score="0" Body="&lt;p&gt;До &lt;strong&gt;зліченних іменників&lt;/strong&gt; відносять живі і неживі предмети, а також поняття і явища, які можна порахувати. Наприклад: два собаки, п'ять книжок, три мрії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До &lt;strong&gt;незліченних іменників&lt;/strong&gt; зазвичай належать ті, що позначають деяку масу або речовину. Наприклад: вода, сіль, м'ясо, багато / не багато сонця, дощу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перелічним&lt;/strong&gt; може бути &lt;strong&gt;номер&lt;/strong&gt; в армійському або фізкультурному строю, де &amp;quot;на перший-другий, розрахуйсь. Перелічні номери один, два кроки вперед; перелічні номери два, три кроки вбоки&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нумеровані&lt;/strong&gt; зазвичай бувать &lt;strong&gt;списки&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;рядки&lt;/strong&gt; у таблицях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Переліченний&lt;/strong&gt; - такого в українській мові не існує, але є &lt;strong&gt;порахований&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-06-03T00:47:24.753" LastActivityDate="2021-06-03T00:47:24.753" CommentCount="13" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6675" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6677" CreationDate="2021-06-05T20:09:05.780" Score="1" ViewCount="716" Body="&lt;p&gt;Час від часу бачу слово &amp;quot;подякував&amp;quot; як окреме та завершене речення (іноді навіть відокремлене в абзац) десь наприкінці повідомлення. Зазвичай воно зустрічається в тих самих контекстах, де більшість людей зазвичай вживають слово &amp;quot;дякую&amp;quot; чи ще якесь там &amp;quot;спасибі&amp;quot;. Воно начебто і не можна вважати це помилкою (людина пише, що вона подякувала, все гаразд), але чомусь ріже око.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як вважаєте, чи можна вважати використання слова &amp;quot;подякував&amp;quot; замість &amp;quot;дякую&amp;quot; загальновживаною практикою, чи це все ж таки помилка, яку не слід повторювати?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Подя... вибачте, дякую. :-)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2646" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-06-08T22:26:55.823" LastActivityDate="2021-06-08T22:26:55.823" Title="Чи є &quot;Подякував&quot; наприкінці листа загальновживаною практикою?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6677" PostTypeId="2" ParentId="6675" CreationDate="2021-06-06T06:09:49.663" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не бачу підстав для такого вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не бачу його на практиці — шукав у «Генеральному регіонально анотованому корпусі української мови» версії 12:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Для «дякую/дякуємо» і «дякую/дякуємо &amp;lt;комусь&amp;gt;» окремим реченням я бачу &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac12&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;cql=%3Cs%3E%20%22(?i)%D0%B4%D1%8F%D0%BA%D1%83(%D1%8E%7C%D1%94%D0%BC%D0%BE)%22%20%5Btag=%22.*dav.*%22%5D?%20%3C/s%3E&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;багато траплянь&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Для «подякував/подякувала» і «подякував/подякувала &amp;lt;комусь&amp;gt;» окремим реченням я бачу &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac12&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;cql=%3Cs%3E%20%22(?i)%D0%BF%D0%BE%D0%B4%D1%8F%D0%BA%D1%83%D0%B2%D0%B0(%D0%B2%7C%D0%BB%D0%B0)%22%20%5Btag=%22.*dav.*%22%5D?%20%3C/s%3E&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;жодного&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Не бачу теоретичних причин його вживати з погляду значення: &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=25494&amp;amp;page=845&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дякувати&lt;/a&gt; фактично означає «висловлювати подяку»¹, і наприкінці листа автор зазвичай саме висловлює її (у теперішньому часі), а не повідомляє, що колись раніше висловлював.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але мова — гручка річ: якщо Ви справді бачите часто таке вживання (я припускаю — у якомусь конкретному осередку) і якщо з часом воно поширюватиметься, то теоретично це може стати новою нормою (і значення слова може змінитися з «висловлювати вдячність» на, наприклад, «відчувати вдячність», мовляв, наприкінці листа автор писатиме, що відчув вдячність). Проте поки що такого поширення не бачу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;¹ Словник української мови у 20 томах каже, що &lt;em&gt;дякувати&lt;/em&gt; означає не лише «висловлювати, виражати подяку», а й «бути вдячним за щось». Але навіть у цьому разі форма теперішнього часу наприкінці листа доречніша, аніж доконаний вид минулого часу (окрім випадків, коли автор спочатку був вдячний, але на момент написання листа вже не вдячний). Окрім того я особисто не бачу в словнику прикладів, де вживання б підходило під «бути вдячним за щось» і при цьому не підходило під «висловлювати, виражати подяку», — по-моєму, значення «висловлювати, виражати подяку» достатньо.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2021-06-06T06:18:25.600" LastActivityDate="2021-06-06T06:18:25.600" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6679" PostTypeId="1" CreationDate="2021-06-08T19:58:26.160" Score="2" ViewCount="84" Body="&lt;p&gt;Підкажіть, будь ласка, чи має право на життя такий вираз: &amp;quot;Чекатимемо на нову можливість &lt;em&gt;бути корисними&lt;/em&gt; Вам&amp;quot;? Якщо ні - як краще висловитися? &amp;quot;можливість стати Вам в пригоді&amp;quot;? Або &amp;quot;можливість принести Вам користь&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2646" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-06-08T22:25:48.003" LastActivityDate="2021-06-11T09:30:28.060" Title="&quot;Бути корисними&quot;" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6681" PostTypeId="2" ParentId="1053" CreationDate="2021-06-19T21:25:15.983" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Трюк/виверт&lt;/strong&gt; (при самостійному застосуванні)&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Порада&lt;/strong&gt; (у випадку поширення лайфхаку)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оксфордський словник &lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/definition/lifehack&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;називає&lt;/a&gt; лайфхаком &lt;strong&gt;стратегію&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;техніку&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;A &lt;strong&gt;strategy&lt;/strong&gt; or &lt;strong&gt;technique&lt;/strong&gt; adopted in order to manage one's time and daily activities in a more efficient way.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Англійська &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Life_hack&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; говорить про &lt;strong&gt;трюк&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;викрут&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;найкоротший шлях&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;навик&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;новітній метод&lt;/strong&gt; (що є синонімом &lt;strong&gt;підходу&lt;/strong&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Any &lt;strong&gt;trick&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;shortcut&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;skill&lt;/strong&gt;, or &lt;strong&gt;novelty method&lt;/strong&gt; that increases&#xA;productivity and efficiency, in all walks of life.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ визначає &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/trjuk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;трюк&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;&amp;quot;спритну витівку, хитрий несподіваний прийом, виверт&amp;quot;&lt;/em&gt;, що, на мій погляд, цілком співпадає з англійським значенням &lt;em&gt;лайфхак&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, якщо ми ділимось &lt;strong&gt;вивертом&lt;/strong&gt; з кимось іншим, то це перетворюєтья на &lt;strong&gt;пораду&lt;/strong&gt;. А англомовний ресурс &lt;strong&gt;Lifehacker&lt;/strong&gt; можна порівняти з журналом &lt;strong&gt;Порадницею&lt;/strong&gt;, суть якого - давати корисні поради.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2021-06-19T21:25:15.983" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6682" PostTypeId="1" CreationDate="2021-06-20T20:36:00.813" Score="5" ViewCount="871" Body="&lt;p&gt;So as far as I am aware, in standard Ukrainian, when a nouns follows the numbers 2,3 and 4, they should take the nominative plural. But, when talking with some people today, they told me I shouldn't say &amp;quot;три хлопці&amp;quot; but instead &amp;quot;три хлопця&amp;quot;, sames goes with &amp;quot;чотири дівчини&amp;quot; instead of &amp;quot;чотири дівчата&amp;quot;. Is this the correct usage, or is this russism? Since the genitive singular would be the correct case in Russian here, I am not sure about Ukrainian now.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3236" LastEditorUserId="3236" LastEditDate="2021-06-20T22:26:27.993" LastActivityDate="2021-06-21T18:04:42.833" Title="Case usage with the numbers 2,3 and 4" Tags="|іменники|відмінювання|прикметники|числівники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6683" PostTypeId="2" ParentId="6682" CreationDate="2021-06-20T21:53:26.110" Score="2" Body="&lt;p&gt;The correct usage would be:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;два/три/чотири хлопці&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;дві/три/чотири дівчини&lt;/em&gt;¹;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Grammar books talk about &amp;quot;form of Nominative Plural with the stress of Genitive Singular&amp;quot;. Here's how &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_grammar#Numbers&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia puts it&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In general, the following rules are used to determine agreement between the cardinal number and a noun:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;In the nominative case, the nouns agree with the last number in any compound number. Nouns that must agree with a number ending in 2, 3, or 4 &lt;em&gt;are in the nominative plural, but retain the stress of the dual, that is the genitive singular&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Nouns, which must agree with a number ending in 5, 6, 7, 8, 9, 0, and all the teens are in the genitive plural.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In any other case, the nouns and numbers are in the same case.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Reading&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://zno.if.ua/?p=3542&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Узгодження числівника з іменником&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Числівник&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Числівник у праслов'янській мові&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;¹) &lt;em&gt;дівчата&lt;/em&gt;, with the diminutive &lt;code&gt;-ат-&lt;/code&gt; suffix, is a separate case, discussed in &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/2665/8&quot;&gt;this post&lt;/a&gt;. Also, some nouns obtain extra suffixes in declined and plural forms, like &amp;quot;mother&amp;quot;: &lt;em&gt;одна мати&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;дві мат&lt;strong&gt;ер&lt;/strong&gt;і&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-06-21T18:04:42.833" LastActivityDate="2021-06-21T18:04:42.833" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6684" PostTypeId="1" CreationDate="2021-06-20T23:45:38.253" Score="5" ViewCount="88" Body="&lt;p&gt;In standard Ukrainian, what case marking will an adjective take if it proceeds the numerals 2,3 and 4? So far I've only ecountered contradicting information on this. One website told me these phases: Three white horses; four beautiful girls and two big windows, should be constructed as:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;три білі коні&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чотири красиві дівчата&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;два великих вікна&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;The problem is, I talked with some people, and they told me it'd sound more natural if I said them as the following:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;три білих коня&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чотири красиві(их) дівчини&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;два великих вікна&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;So which of these two versions is considered standard?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;This is the follow-up on this question: &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/6682/&quot;&gt;Case usage with the numbers 2,3 and 4&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3236" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-06-21T18:11:57.587" LastActivityDate="2021-06-21T18:11:57.587" Title="Combining the numbers 2,3 and 4 with adjectives" Tags="|іменники|прикметники|числівники|declension|" AnswerCount="0" CommentCount="5" FavoriteCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6685" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6687" CreationDate="2021-06-23T13:27:04.407" Score="4" ViewCount="1498" Body="&lt;p&gt;Зустрічаю слово «сумуються» та словосполучення «не сумуються» на позначення чисел, які належить складати або не складати для одержання певного результату. &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/ua/news/uryad-zatverdiv-proceduru-konkursu-za-yakim-obiratimut-chleniv-nacagentstva-iz-zabezpechennya-yakosti-vishoyi-osviti&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Наприклад&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(…) Далі бали сумуються та переводяться у конкурсну таблицю. (…)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте слово «сумувати» в словнику зустрічав лише в значенні «журитися»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D1%81%D1%83%D0%BC%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМУВАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, ую, уєш, недок. Пройматися почуттям суму, журби; удаватися в тугу, журитися. (…)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;цьому прикладі&lt;/a&gt; натомість вжили «складаються»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо є стовпчик чисел, останнє (нижнє) число в якому підкреслене, то зазвичай йдеться про те, що всі числа у стовпчику складаються, а одержана сума записується нижче підкресленого числа.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, чи можна вживати «сумуються» в значенні «складаються» щодо чисел?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Доповнення: цікаво, що &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/djvu/etymolog_slovnyk.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;етимологічний словник&lt;/a&gt; подає «сумуватись» у значенні «обговорювати, домовлятися, радитися» як запозичення з російської чи білоруської.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2988" LastEditorUserId="2988" LastEditDate="2021-06-26T21:56:06.100" LastActivityDate="2021-06-26T21:56:06.100" Title="Чи є в українській мові слово «сумуються» у контексті рахування?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6686" PostTypeId="2" ParentId="6685" CreationDate="2021-06-23T20:09:29.650" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Мабуть, це є копiя вiд англiйського термiну &amp;quot;summation&amp;quot;. Але питання в тому, що у вас у текстi варiант &amp;quot;сумувати&amp;quot; написаний з помилкою, та потрiбно вживати подвiйне М - &amp;quot;суммувати&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад: &lt;a href=&quot;https://www.me.gov.ua/InfoRez/Details?id=cd804d21-cd17-4f0e-841b-573ba97e3390&amp;amp;lang=uk-UA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.me.gov.ua/InfoRez/Details?id=cd804d21-cd17-4f0e-841b-573ba97e3390&amp;amp;lang=uk-UA&lt;/a&gt; має вiрний варiант &amp;quot;суммувати&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3825" LastActivityDate="2021-06-23T20:09:29.650" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6687" PostTypeId="2" ParentId="6685" CreationDate="2021-06-24T11:05:53.673" Score="5" Body="&lt;p&gt;СУМ (майже каламбур виходить :) ) ще пропонує слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pidsumovuvaty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;підсумовувати&amp;quot;&lt;/a&gt; у сенсі &amp;quot;додавати якісь числа&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але питання, наскільки я розумію, не у тому, якими словами можна цю дію передати, а у тому, чи є &amp;quot;законним&amp;quot; саме слово &amp;quot;сумуватись&amp;quot; для позначення цієї дії. Якщо оцінювати виключно з точки зору словників, то, напевно, ні. Той же СУМ приводить &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sumuvannja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;сумування&amp;quot;&lt;/a&gt; лише як синонім до суму, але не до суми. У той же час, я не раз і не два зустрічав слово &amp;quot;сумувати&amp;quot; у значенні &amp;quot;додавати&amp;quot; (і від носіїв мови, і у технічних підручниках), тому думаю, що це цілком коректний варіант, який пора би вже і додати до словників.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastActivityDate="2021-06-24T11:05:53.673" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6688" PostTypeId="2" ParentId="1068" CreationDate="2021-06-26T12:20:51.370" Score="2" Body="&lt;p&gt;Світлина - українське слово українського походження, від українського - світло. Фотографія - українське слово іноземного походження, від грецького φωτός(світло) і латинского γραφική(зображення, малюнок, креслення...). Я б рекомендувала використовувати слово &amp;quot;світлина&amp;quot;, бо воно більш зрозуміле для нашого народу, більш характерне для корінної мови. Просто стало незвичним, через тотальну русифікацію більшість українських слів, нажаль, стали незвичними для українців, це наслідок колонізації.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3851" LastActivityDate="2021-06-26T12:20:51.370" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6690" PostTypeId="2" ParentId="6445" CreationDate="2021-07-04T16:29:46.747" Score="-2" Body="&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/7qsky.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt; гуманітарка пообіцяла про це колись поговорити, а поки тільки сказали, що ну звуку г-ґ після н в англійській точно нема))0&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3119" LastActivityDate="2021-07-04T16:29:46.747" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6691" PostTypeId="1" CreationDate="2021-07-04T17:32:53.410" Score="7" ViewCount="905" Body="&lt;p&gt;Пошукав в наявних онлайн словниках, і &lt;em&gt;глупість&lt;/em&gt; там не знайшов. Є тільки &lt;em&gt;глупий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;глупо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;глупота&lt;/em&gt;. Проте знайшов у творі «Крутіж» Б. Лепкого:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хтось якусь &lt;strong&gt;глупість&lt;/strong&gt; ляпне, підхоплять — і пішло. Наймудрішого чоловіка осмішать і забудуть, що, насміхаючись над своїми чільними людьми, самі з себе сміються.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, то слово &lt;em&gt;дурість&lt;/em&gt; має інший відтінок, і ним не можна замінити слово &lt;em&gt;глупість&lt;/em&gt;. Та й це дивно виглядає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;дурний — дурість,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;глупий — дурість?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="221" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-07-18T13:34:48.647" LastActivityDate="2022-09-02T12:10:53.690" Title="Чи існує слово глупість?" Tags="|існування-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6692" PostTypeId="2" ParentId="6463" CreationDate="2021-07-05T07:40:44.520" Score="0" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;a href=&quot;https://answiki.org.ua/1417-yak-pyshetsya-po-batkovi.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;По батькові&lt;/a&gt;» — це прислівник, який,  згідно з українським&#xA;правописом, маємо писати окремо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прислі́вник&lt;/a&gt; (лат. adverbium — «до дієслова», «при дієслові») — це&#xA;незмінна самостійна частина мови, що виражає ознаку дії, стан предмета&#xA;або ознаку якості і відповідає на питання як? де? звідки? наскільки?&#xA;якою мірою?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прислівник у реченні пов'язується з дієсловом, виконуючи роль&#xA;обставини дії, наприклад: Синіла (де?) навкруги далечінь (Гончар);&#xA;Дорога все глибше (як?) врізалась в ущелину, зверху (звідки?), зі&#xA;скель, покапувало. (М. Олійник)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Рідше прислівник входить у зв'язок з іменником, виконуючи роль&#xA;неузгодженого означення: Карлос вибрав шлях (який?) направо, Гвідо&#xA;вибрав шлях (який?) наліво. (Леся Українка) Менш типовою для частини&#xA;прислівників є роль присудка в односкладному реченні: Тихо, пустельно,&#xA;мов на краю світу. (О. Гончар)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або ж ім'я по батькові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B1%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Обста́вина&lt;/a&gt; — другорядний член речення, який пояснює слово зі&#xA;значенням ознаки, виражає якісно-означальну характеристику дії, стану&#xA;чи позначає, за яких обставин відбувається дія, вказує на спосіб, міру&#xA;або ступінь вияву дії або ознаки. Типовим, морфологізованим,&#xA;вираженням обставини є прислівник як? де? коли? звідки? для чого?&#xA;чому? наскільки? якою мірою? Обставина може виражатися відмінковими&#xA;формами іменника з прийменниками або без них, дієприслівником,&#xA;інфінітивом і фразеологічними зворотами прислівникового значення.&#xA;Підкреслюється на письмі штрихпунктиром: _ . _ . _ . _ .&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2927/%D1%8F%D0%BA-%D0%BF%D0%B8%D1%88%D0%B5%D1%82%D1%8C%D1%81%D1%8F-%D0%BF%D0%BE-%D0%B1%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot;&gt;По батькові&lt;/a&gt; — складова частина власного імені людини, що вказує на&#xA;ім'я батька.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто у виразі &amp;quot;Українські по батькові&amp;quot; ви пропустили слово &amp;quot;ім'я&amp;quot;. Бо мова йде про складову частину імені людини по батькові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastEditorUserId="2864" LastEditDate="2021-07-06T09:05:55.397" LastActivityDate="2021-07-06T09:05:55.397" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6693" PostTypeId="1" CreationDate="2021-07-06T17:52:56.240" Score="1" ViewCount="490" Body="&lt;p&gt;Адвокатське бюро є юридичною особою, створеною одним адвокатом, а адвокатське об’єднання — двома або більше адвокатами. Чи словосполучення “адвокатське бюро” та “адвокатське об’єднання” перекладаються англійською однаково (“law firm”)? Або ж є різні відповідники?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3688" LastActivityDate="2022-11-07T13:24:30.180" Title="Англійські відповідники: &quot;адвокатське бюро&quot; та &quot;адвокатське об’єднання&quot;" Tags="|терміни|словосполучення|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6694" PostTypeId="2" ParentId="6271" CreationDate="2021-07-11T17:55:33.437" Score="6" Body="&lt;p&gt;Late reply.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Just a quick note, Ukrainian linguists don't refer to this as &amp;quot;facultative animacy&amp;quot;. So I like to use the term &amp;quot;The second accusative case (другий знахідний відмінок)&amp;quot; or &amp;quot;The second form of the accusative case (друга форма знахідного відмінка)&amp;quot;, which are both  used by Л.М. Колібаба in her article &amp;quot;Новітні тенденції у функціонально-стильовому вживанні другого знахідного відмінка іменників в українській літературній мові початку XXI сторіччя&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Answering your first question, not many, at least officially. According to the &lt;a href=&quot;https://www.pravopys.net/#search=50&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис&lt;/a&gt; from 2015, only 6 nouns, mostly related to household items, can use either the nominative, or the &amp;quot;second accusative&amp;quot; form; those being: ніж - ножа (узяв), лист - листа (написав), дуб - дуба (зрізав), оліве́ць - олівця (поклав), карбованець - карбованця (дав), плуг - плуга (поставив).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;To your second question, all of them have the genitive ending -a/я, and are generally related to household items.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;For your third question, most Ukrainian linguistics seem supportive or the form, and embrace it,  the author of the famous book &amp;quot;Як ми говоримо&amp;quot;, mentions in the section &amp;quot;Родовий чи знахідний відмінок додатка?&amp;quot;: &amp;quot;на відміну від російської мови, в українській мові іменник-додаток часто стоїть у родовому, а не в знахідному відмінку... Отож, у першій фразі ліпше сказати: писати (читати) листа; та й у другій теж ближче буде до народнорозмовної української традиції&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Further more, in another article by Колібаба, &amp;quot;Закінчення знахідного відмінка іменників в історії українського правопису&amp;quot;, she states: &amp;quot;На сьогодні доведено, що форма знахідного відмінка на -а (-я) — це не штучно вигадана, а «жива ознака народної мови» [26: 255], «істотна й оригінальна»  [27:  218],  «традиційна  українська  форма  знахідного  відмінка» [10], «самобутня риса української мови» [18]&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;But the author from the book &amp;quot;Ukrainian grammar in tables and schemes&amp;quot; (rus. &amp;quot;Украинская грамматика в таблицах и схемах&amp;quot;), has this to say about them:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Such forms are widely used in the colloquial speech, but are not used in scientific style.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote class=&quot;spoiler&quot;&gt;&#xA;&lt;p&gt; &amp;quot;Такие формы широко употребительны в разговорной речи, но не используются в научном стиле.&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;But as far as I am aware, people use the ones I mentioned above pretty often in all social contexts, so do as you wish.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;There's way more to this, if you want to get some in depth view on this, you can read the article mentioned in the beginning of the post. It goes in depth about the possible development of these forms, and some other related discussions.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3236" LastEditorUserId="3236" LastEditDate="2021-07-13T13:51:33.173" LastActivityDate="2021-07-13T13:51:33.173" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6695" PostTypeId="2" ParentId="6691" CreationDate="2021-07-13T16:51:19.563" Score="1" Body="&lt;p&gt;Я можу сказати наступне про &lt;em&gt;глупість&lt;/em&gt;. Граматично форма утворена правильно. Також треба памʼятати, що крім такої форми існують ще й: &lt;em&gt;глупство&lt;/em&gt; (яке буде точним синонімом), &lt;em&gt;глупота&lt;/em&gt; (але краще до таке слово вживати стосовно до вчинків). Також є синоніми &lt;em&gt;дурість&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тупість&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D1%96%D1%8F/%D0%B3%D0%BB%D1%83%D0%BF%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;глупство&lt;/a&gt; поведінка, вчинки і т. ін., що суперечать здоровому глузду&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghlupstvo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГЛУПСТВО&lt;/a&gt;, а, &lt;em&gt;сер., рідко.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Властивість за значенням глупий. — &lt;em&gt;Ви велика людина і добре розпізнасте глупства і доброчинність у суспільстві&lt;/em&gt; (Натан Рибак, Помилка.., 1956, 274).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нерозумний вчинок, задум, вислів. [Ярош:] &lt;em&gt;Ні, поки ти молодий, ти не забезпечений від глупства&lt;/em&gt; (Іван Микитенко, I, 1957, 510); — &lt;em&gt;Не кажи, вуйку, глупства, — зашипіла озираючись Вінцусиха&lt;/em&gt; (Ігор Муратов, Буковинська повість, 1959, 152).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ghlupota&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ГЛУПОТА&lt;/a&gt;, и, &lt;em&gt;жін., рідко.&lt;/em&gt; Відсутність розуму, розсудливості, поміркованості; дурість. &lt;em&gt;Немає друга понад мудрість, Ні ворога над глупоту, Так, як нема любові в світі Над матірню любов святу&lt;/em&gt; (Іван Франко, XI, 1952, 66); &lt;em&gt;Я лишився з своїми думками, з своїм нерозгаданим питанням: як це так, що порожнеча зживається з повнотою, глупота з розумом?&lt;/em&gt; (Дмитро Ткач, Жди.., 1959, 66).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але не треба тут змішувати російські слова &lt;em&gt;дурной&lt;/em&gt; та українське &lt;em&gt;дурний&lt;/em&gt;.&#xA;Якщо в російській основне значення слова — це щось погане, не приємне (наприклад &lt;em&gt;дурной тон, дурной запах&lt;/em&gt;), то в український то буде &lt;em&gt;нерозумний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;глупий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3365" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-09-18T04:44:27.393" LastActivityDate="2021-09-18T04:44:27.393" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6696" PostTypeId="2" ParentId="77" CreationDate="2021-07-14T00:47:17.113" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правило наголосу в українських прізвищах&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Українські прізвища передаються на письмі відповідно до вимови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Прізвища, утворені від загальних назв, зберігають наголос загальної&#xA;назви.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Наголос на останньому складі мають прізвища з суфіксами &lt;strong&gt;-ак(-як)&lt;/strong&gt;:&#xA;Грабчак, Бариляк, Настасяк, Остап’як, Романчак, Савчак; &lt;strong&gt;-ук(-юк), -чук&lt;/strong&gt;: Захарук,&#xA;Бойчук, Біланчук, Шестопалюк. &lt;a href=&quot;http://http:/litmisto.org.ua/?p=22182&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Довідник українських прізвищ. Ю.К. Редько&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://udhtu.edu.ua/wp-content/uploads/2017/08/b7ae096b1e5cedc59c9371524703b474.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Прізвища іменникового типу&lt;/a&gt; відмінюються за зразком іменників відповідної відміни і групи (І, ІІ, ІІІ відміни; тверда, м’яка, мішана групи). До цієї групи належать прізвища, що походять від імен та загальних назв без зміни їх форми (Комашка, Галушка, Кочерга, Вітер, Лях, Журавель, Куліш), а також прізвища з суфіксами -ак, (-як), -ань, -ар, -ач, -евич, -ейко, -ець, -ник, -чук, -унь, -ун, -ик, -ич, -чак, -еня, -єня та ін. (Савченко, Коваленко, Масич, Ситар, Щербак, Лизун, Скрипник, Романюк, Вовчук, Зубеня, Сергієня) іпрізвища, утворені складанням основ різних частин мови (Рябошапка, Заплюйсвічка, Лизогуб, Підкуймуха, Тягнирядно, Держибаба, Живодер, Стрижикурка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Граматичні особливості, притаманні українським прізвищам&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також слід додати, що суфікси -енко, -єнко й -ук, -юк, є рівноважними,&#xA;бо чергування звуків утворилось через різні закінчення основ, до яких&#xA;приєднувався суфікс. Наприклад: Петро — Петренко, Петрик — Петриченко,&#xA;Гордій — Гордієнко, Михайло — Михайлюк (заради милозвучності частіше&#xA;використовується суфікс -юк, а не -ук), Бойко — Бойчук.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але в народній мові ці суфікси згодом набули рівного значення, тому&#xA;прізвища, які утворились від одного імені, зустрічаються в різних&#xA;варіантах, наприклад: Денисенко (Денис + енк + о), Денищенко (Дениско + енк + о), Романюк (Роман + юк), Романчук (Романко + ук). Тут маємо справу з чергуванням приголосних. Іноді помилково розглядаються&#xA;суфікси -ченко/щенко та -чук/щук. Справа в тім, що патронімічні&#xA;маркери -чук та -ченко утворюються від основ, що закінчуються на -ко:&#xA;Федько, Василько, Іванко; а патронімічні маркери -щенко та -щук&#xA;утворюються внаслідок чергування приголосних в основах, які&#xA;закінчуються на -ско: Дениско, Бориско, Фесько. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%BF%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%89%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;wiki&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2021-07-14T00:47:17.113" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6697" PostTypeId="2" ParentId="6691" CreationDate="2021-07-18T13:12:13.733" Score="6" Body="&lt;p&gt;Ольга Кобилянська використовує слово &lt;em&gt;глупість&lt;/em&gt; у романі «&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=Kh1KDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PP46&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Апостол черні&lt;/a&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;«&lt;strong&gt;Глупість&lt;/strong&gt;, Юлій?» — повторила Оксана уражено. — «&lt;strong&gt;Глупість&lt;/strong&gt;, Оксано, марнота, а коли хочеш, то чистий припадок, що кождому мужикові може в дорозі трапитися».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;глупість&lt;/em&gt; зустрічається в літературно-мистецькому публіцистичному журналі українців Словаччини «&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=vnNgAAAAMAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B3%D0%BB%D1%83%D0%BF%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22&amp;amp;dq=%22%D0%B3%D0%BB%D1%83%D0%BF%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Дукля&lt;/a&gt;», щоправда разом з нецензурною лексикою:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А Орко — не дурний же хлопець! — атакував навально, ще й повній мірі використовуючи той пащекуватий чортів антураж, — і ні секунди передиху! — тільки-но посуну фігуру, як він тут же: «Ага! Добре! Ти, голубчику, зробив велику дурницю!» — з пащек тим часом: «Га-га! Го-го! Дайʼму, дайʼму!» — тільки-но задумаюсь на хвильку, як він тут же: «А казали, що ти вмієш грати… я ось давно походив!» — з єхидством, а з пащек тим часом: «Ходи, кур-р-р… Орко все одно тебе розібʼє в пух і прах… не грай варʼята!» — пішов, пересунув фігуру, як сновида… а той знову: «Ось і спіймав я тебе — капець тобі!» — і руками, руками… над дошкою, ніби два орли стервʼятники, та хап мою вежу чи офіцера. «А це ще більша &lt;strong&gt;глупість&lt;/strong&gt; твоя!» «А зараз і твоїй королеві скручу голову!» «Ще хід — і піднімай руки!» «Ха-ха! — га-га!» «Здавайся, блядь!» «Орку, тисни, скурвого сина, тисни!»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іван Багряний використовує це слово в «&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=RSUaAQAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B3%D0%BB%D1%83%D0%BF%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22&amp;amp;dq=%22%D0%B3%D0%BB%D1%83%D0%BF%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;На новий шлях&lt;/a&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи треба підкреслювати наївність і печальну &lt;strong&gt;глупість&lt;/strong&gt; таких тверджень?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дмитро Кешеля вживає &lt;em&gt;глупість&lt;/em&gt; у «&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=3eowAAAAIAAJ&amp;amp;q=%22%D0%B3%D0%BB%D1%83%D0%BF%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22&amp;amp;dq=%22%D0%B3%D0%BB%D1%83%D0%BF%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C%22&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Пора грибної печалі&lt;/a&gt;»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А, Петрику, чим ти журишся, — спокійно відповів Великий речник. — На старість людина так само дуріє, як і за молодості. Біда лише в тому, що у старого &lt;strong&gt;глупість&lt;/strong&gt; набагато ширша і довша…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За допомогою &lt;a href=&quot;//books.google.com&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Google Книги&lt;/a&gt; можна знайти ще більше прикладів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У Etymological Dictionary of the Ukrainian Language Ярослава Рудницького, том І, на ст. 653 воно є серед похідних до слова &lt;em&gt;глупий&lt;/em&gt;, з посиланням на &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B5%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Українсько-німецький словник&lt;/a&gt; Желехівського:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Deriv. &lt;em&gt;глу́по, глупота́, &lt;strong&gt;глу́пість&lt;/strong&gt;, глу́пощі, глу́пство, оглупі́ти, доглу́патися,&lt;/em&gt; dial. &lt;em&gt;о́глуп&lt;/em&gt;, Wd. &lt;em&gt;туп[т]а́к, глупе́й, глупта́вий, глупува́тий&lt;/em&gt; (Желеховський 1, 144-145);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також, з посиланням на &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Лексис&lt;/a&gt; Лаврентія Зизанія:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;… глупость (1596 Зизаній), глу́пост (1627), глу́пство (1596 Зизаній, 1627 Беринда), …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вважаю, що наведені приклади доводять, що слово існує.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="665" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-07-18T13:58:16.297" LastActivityDate="2021-07-18T13:58:16.297" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6698" PostTypeId="2" ParentId="4044" CreationDate="2021-07-19T08:33:22.607" Score="0" Body="&lt;p&gt;Мікрохвилівка - тепер без запитань і офіційно. &lt;a href=&quot;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/0APyo.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/0APyo.png&quot; alt=&quot;мікрохвилівка&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3898" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2021-07-19T10:03:41.810" LastActivityDate="2021-07-19T10:03:41.810" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6700" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6701" CreationDate="2021-07-23T16:26:46.883" Score="2" ViewCount="62" Body="&lt;p&gt;So a friend recently came up asking me about this sentence:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;. . . Геґрід з величезних бобрових унтах . . .&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;What does 'з' mean here? would it mean the same as 'у' in this context: &amp;quot;Геґрід у величезних бобрових унтах&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3236" LastActivityDate="2021-07-23T19:18:38.797" Title="Using the locative case with &quot;з&quot;" Tags="|відмінювання|граматика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6701" PostTypeId="2" ParentId="6700" CreationDate="2021-07-23T19:18:38.797" Score="6" Body="&lt;p&gt;The &lt;em&gt;&amp;quot;з&amp;quot;&lt;/em&gt; here is clearly a typo.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Victor Morozov's &lt;a href=&quot;https://coollib.com/b/437573-dzhoan-ketlin-roling-sbornik-quotgarri-potter-7-knig-quot/read&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;localizaion&lt;/a&gt; of &amp;quot;Harry Potter and the Philosopher's Stone&amp;quot;, Chapter 11, reads the following (highlight mine):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Почався листопад, а з ним і великий холод. Гори довкола школи стали скидатися на брили сірої криги, а озеро виблискувало, як сталь. Землю щоранку вкривала паморозь. &lt;em&gt;Із горішніх вікон було видно, як Геґрід &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; довгій шубі з кротячого хутра, кроликових рукавицях і &lt;strong&gt;величезних бобрових унтах&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; старанно обчищав на полі для квідичу обмерзлі мітли.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2021-07-23T19:18:38.797" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6703" PostTypeId="1" CreationDate="2021-07-29T17:53:03.410" Score="3" ViewCount="143" Body="&lt;p&gt;Як слід писати &amp;quot;приватно(-)правовий&amp;quot; та &amp;quot;публічно(-)правовий&amp;quot; - разом або через дефіс? Згідно з Гуглом, &amp;quot;публічно-правовий&amp;quot; значно переважає над &amp;quot;публічноправовий&amp;quot;, а ось &amp;quot;приватно-правовий&amp;quot; має слабку перевагу над &amp;quot;приватноправовий&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3688" LastActivityDate="2021-07-29T17:53:03.410" Title="Приватноправовий та публічноправовий" Tags="|терміни|правопис|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6704" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6705" CreationDate="2021-08-01T01:17:20.283" Score="9" ViewCount="417" Body="&lt;p&gt;So in these examples:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;він якраз в магазині зараз.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я якраз хотіла зробити пару знімків того критого мосту по дорозі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якраз ії я розумію&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;I've seen people translate this usage of &amp;quot;якраз&amp;quot; as &amp;quot;actually&amp;quot;. Then in this case, what would the difference be if I'd used instead &amp;quot;насправді&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3236" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-08-01T03:07:58.907" LastActivityDate="2021-08-01T07:24:40.147" Title="Якраз meaning &quot;actually&quot;" Tags="|різниця-між-словами|граматика|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6705" PostTypeId="2" ParentId="6704" CreationDate="2021-08-01T03:07:46.880" Score="11" Body="&lt;p&gt;Dictionaries, indeed, translate &lt;em&gt;якраз&lt;/em&gt; as &lt;em&gt;actually&lt;/em&gt;. The problem is that both &lt;em&gt;якраз&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;actually&lt;/em&gt; have several different meanings that do not perfectly match:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Actually&lt;/em&gt; (1) = really; in fact;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;I will check what you're &lt;em&gt;actually&lt;/em&gt; doing.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;A good Ukrainian equivalent for this meaning would be &lt;em&gt;насправді&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Actually&lt;/em&gt; (2) = the truth is; surprisingly:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;I thought he's tall. &lt;em&gt;Actually&lt;/em&gt;, he's short.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here, &lt;em&gt;actually&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;якраз&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;As you may expect, words that have several meanings would not always retain all these meanings when translated.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ukrainian &lt;em&gt;якраз&lt;/em&gt; has a certain overlap with the English one, but not precisely. I believe it is better to explain it with short dialogues.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Якраз&lt;/em&gt; (1) = right at the moment; right at the opportunity.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Moment:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— You said he will go to the shop.&lt;br /&gt;&#xA;— You caught me right at the moment when he &lt;strong&gt;is&lt;/strong&gt; in the shop. — &lt;em&gt;Він &lt;strong&gt;якраз&lt;/strong&gt; у магазині&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Opportunity:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Let's go to a neighboring town.&lt;br /&gt;&#xA;— Good idea, I &lt;em&gt;just&lt;/em&gt; wanted to take a photo of that covered bridge in the midway — Я &lt;em&gt;якраз&lt;/em&gt; хотіла зробити пару знімків того критого мосту по дорозі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Note that &lt;em&gt;він якраз у магазині&lt;/em&gt; can be the opportunity, too:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— I forgot to buy milk.&lt;br /&gt;&#xA;— Call him to buy it for you. He's at the shop right now.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Якраз&lt;/em&gt; (2) = on the contrary; surprisingly;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Imagine a dialog:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— I understand her.&lt;br /&gt;&#xA;— No, you said don't understand anyone.&lt;br /&gt;&#xA;— (yes, I agree that I don't understand anyone, but) I &lt;strong&gt;do&lt;/strong&gt; understand her nevertheless. — &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Якраз&lt;/strong&gt; ії я розумію&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Якраз&lt;/em&gt; (3) = fit for&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;There's one more meaning of &lt;em&gt;якраз&lt;/em&gt;, just for completeness:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;These shoes &lt;em&gt;fit for&lt;/em&gt; me — Ці туфлі мені &lt;em&gt;якраз&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-08-01T07:24:40.147" LastActivityDate="2021-08-01T07:24:40.147" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6706" PostTypeId="1" CreationDate="2021-08-03T16:20:38.763" Score="1" ViewCount="176" Body="&lt;p&gt;Як буде українською російське слово &amp;quot;косяк&amp;quot; у значенні &amp;quot;травка&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3967" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-08-03T18:12:48.637" LastActivityDate="2021-08-06T14:00:58.693" Title="Російське слово &quot;косяк&quot; українською у значенні &quot;травка&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6708" PostTypeId="2" ParentId="3462" CreationDate="2021-08-05T17:16:31.370" Score="2" Body="&lt;p&gt;Олександр Пономарів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Валентина Олексіївна хоче з'ясувати, як правильно казати: я згідна чи&#xA;я згодна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У такому випадку кажемо: я згоден або я згодний, я згодна. А у вислові&#xA;копія з оригіналом згідна вживаємо саме цієї форми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blog-olexandr-ponomariv-43320813&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідні висновки можна також зробити з джерела нижче.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Великий тлумачний словник української мови. Бусел. 2005.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідний&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме, що згодний.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;До чого і з чим.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Придатний, корисний.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згодний&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Який дає, виявляє згоду у 1 значенні.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Який має однакові з кимось погляди, дотримується того самого способу дії.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо дослідити Етимологічний словник української мови А-Г. Том 1. 1982 рік, то там теж можна побачити різницю. Тобто слова мають певне спільне значення, але й одночасно мають своє.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сторінка 544.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Год.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідний - згодний, відповідний, придатний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згодний - який дає згоду, придатний.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Подібність можна також побачити і в парі годний та гідний. Які мають різні і дещо схожі значення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не зміг знайти різницю в значенні слів згоден і згодний. Але знайшов цікавий текст щодо цього який може щось пояснити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Українська граматика 1917 року&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прикметник.&#xA;278. Первісно відміняли ся, як речівники і кінчали ся в номінативі одн. м. р. на ъ, в ж.р. на а, в серед. р. на о: здоров(ъ), здоров-а,&#xA;здоров-о, повен (плънъ), повн-а, повн-о і відміняли ся як іменники&#xA;муж. або жін. роду. Така деклінація прикметників зві ся іменною,&#xA;відрізняючись від займенникової, якої кінцівки постали з кінцівок&#xA;відмінків ї, я, є: здоров-ъ+ї=здоровий, здоров-а+я=здоров-а,&#xA;здоров-о+є=здоров-е.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменна деклінація за часи прадавні вже вийшла з&#xA;ужитку, замінившись займенниковою, але багато форм її залишило ся в&#xA;язиці і вживає ся або як прикметники, або як прислівники.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastEditorUserId="2864" LastEditDate="2021-08-05T17:29:30.947" LastActivityDate="2021-08-05T17:29:30.947" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6709" PostTypeId="2" ParentId="6706" CreationDate="2021-08-06T14:00:58.693" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &amp;quot;косяк&amp;quot; — це далеко не лише російське слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пересвідчитися в цьому можна у СУМ-20:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=217575&amp;amp;page=1410&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОСЯ́К4&lt;/a&gt; , а́, ч., жарг. Цигарка з наркотичною травою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я писав твори на “відмінно” і розкурював &lt;strong&gt;косяки&lt;/strong&gt; з Грузином та його компанією (Ю. Андрухович); Мох забиває на всіх, забиває &lt;strong&gt;косяк&lt;/strong&gt; самостійно, бурмочучи при цьому щось про човен (Ю. Іздрик); Іноді, під ранок, до лавки приходили охоронці з банку, сиділи й забивали довгі, як травневі світанки, &lt;strong&gt;косяки&lt;/strong&gt; (С. Жадан); Коли &lt;strong&gt;косяк&lt;/strong&gt; був готовий, Смоковнік смачно розкурив його (Любко Дереш).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само використовують це слово й &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac11&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;keyword=%D0%BA%D0%BE%D1%81%D1%8F%D0%BA&amp;amp;attrs=word%2Ctag%2Csemtag&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;fc_lemword=%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=s%2Cg&amp;amp;refs=%3Ddoc.title%2C%23%2C%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.author&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&amp;amp;showcontext=lemma&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;c_itemsPerPage=100&amp;amp;c_customrange=1&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22iquery%22%2C%22arg%22%3A%22%D0%BA%D0%BE%D1%81%D1%8F%D0%BA%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22iqueryrow%22%2C%22iquery%22%3A%22%D0%BA%D0%BE%D1%81%D1%8F%D0%BA%22%7D%2C%22id%22%3A8943%7D%2C%7B%22name%22%3A%22context%22%2C%22arg%22%3A%22%5Blemma%3D%5C%22%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0%5C%22%5D%20(-5..5%2C-KWIC)%22%2C%22query%22%3A%7B%22name%22%3A%22context%22%2C%22pnfilter%22%3A%22p%22%2C%22queryselector%22%3A%22cqlrow%22%2C%22filfpos%22%3A-5%2C%22filtpos%22%3A5%2C%22cql%22%3A%22%5Blemma%3D%5C%22%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0%5C%22%5D%22%7D%2C%22id%22%3A1109%2C%22active%22%3Atrue%7D%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інші автори&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не бачу сенсу шукати переклад, коли слово &amp;quot;косяк&amp;quot; присутнє у різних значеннях у нашій мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2021-08-06T14:00:58.693" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6710" PostTypeId="1" CreationDate="2021-08-09T16:48:52.273" Score="6" ViewCount="689" Body="&lt;p&gt;Як буде &amp;quot;рубашка карты&amp;quot; українською? Можна скалькувати як &amp;quot;сорочка карти&amp;quot;, чи &amp;quot;тильна сторона&amp;quot;, але цікаво чи це правильний переклад.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додатковий контекст -- фраза &amp;quot;рубашкой вверх&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2069" LastActivityDate="2021-08-28T11:43:37.740" Title="&quot;Рубашка игральной карты&quot; українською?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6712" PostTypeId="1" CreationDate="2021-08-11T19:43:11.660" Score="2" ViewCount="193" Body="&lt;p&gt;Власне, легко знайти, що позиваються ДО суду, але в словниках нема прикладів саме в контексті позиватися ДО/НА людину/організацію/установу, яка щось порушує.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P. S. Підкажіть, будь ласка, український словник з дієслівного керування, просто змучилася вже від таких питань) Дякую завчасно)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2844" LastActivityDate="2021-08-13T11:50:04.100" Title="Позиватися НА чи ДО когось?" Tags="|прийменники|керування-відмінками|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6713" PostTypeId="2" ParentId="6712" CreationDate="2021-08-12T01:10:32.833" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Згідно з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічним тлумачним словником (1970—1980)&lt;/a&gt;, позиваються не &lt;em&gt;на&lt;/em&gt; і не &lt;em&gt;до&lt;/em&gt; когось, а &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zghidno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;з&lt;/em&gt; кимось&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;//&lt;/strong&gt; з ким. Мати з ким-небудь судову справу. Цур йому з дужим бороться, а з багатим позиваться! (Номис, 1864, № 1099); — Пан Стадницький знову позивається з лісовиками. Ще мало йому землі. У рік волі заховав од нас його батько золоту грамоту, а син хоче зовсім старцями поробити людей (Михайло Стельмах, I, 1962, 272);&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="767" LastActivityDate="2021-08-12T01:10:32.833" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6714" PostTypeId="2" ParentId="6712" CreationDate="2021-08-12T02:09:03.657" Score="2" Body="&lt;p&gt;Ось стаття &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/37130/33-Gorodenska4.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЯКЩО ПОЗИВАТИСЯ, ТО ЯК?&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%D0%93%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Катерини Городенської&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В одному з видань читаємо: &lt;em&gt;Він позивається &lt;strong&gt;на нотаріуса&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, в іншому — &lt;strong&gt;до&#xA;президента&lt;/strong&gt;, у третьому — &lt;strong&gt;проти організаторів&lt;/strong&gt;. Пор.: &lt;em&gt;Юристи радять&#xA;письмово звернутися до нотаріуса для посвідчення договору, отримати&#xA;відмову і &lt;strong&gt;позиватися на нотаріуса&lt;/strong&gt; до суду&lt;/em&gt; (Юридичний радник);&#xA;&lt;em&gt;Попередній уряд навіть доручив Мін’юсту &lt;strong&gt;позиватися до президента&lt;/strong&gt; з&#xA;приводу «прихватизації» майже півтори сотні гектарів землі, цікавої&#xA;для археологів&lt;/em&gt; (Україна молода, 8.04.2010); &lt;em&gt;Сьогодні ці українці&#xA;готові &lt;strong&gt;позиватися проти організаторів&lt;/strong&gt; виборчого процесу і держави&#xA;загалом&lt;/em&gt; (Українська правда, 25.02.2010). Мимоволі задумуєшся, чи&#xA;рівноправні для дієслова позиватися ці прийменниково-відмінкові форми,&#xA;що називають відповідача? У професійному вжитку, тобто в судочинстві,&#xA;узвичаєні дві основні прийменниково-відмінкові форми: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;позиватися на&lt;/strong&gt;&#xA;кого-небудь і &lt;strong&gt;позиватися до&lt;/strong&gt; кого-небудь.&lt;/em&gt; Проте вони розрізняються&#xA;значеннями своїх іменників: прийменник на поєднується переважно з&#xA;іменниками — назвами осіб, прийменник до, крім цих назв, може&#xA;сполучатися з назвами держави, якоїсь структури, установи тощо: &lt;em&gt;У разі&#xA;недотримання умов кредитного договору Спілка має право &lt;strong&gt;позиватися на&#xA;позичальника&lt;/strong&gt; до суду..; Румунія збирається &lt;strong&gt;позиватися до України&lt;/strong&gt;; АНТК&#xA;імені Антонова &lt;strong&gt;позивається до Фонду&lt;/strong&gt; держмайна через арешт АН-124.&lt;/em&gt;&#xA;Форма проти кого-небудь із дієсловом позиватися трапляється зрідка,&#xA;здебільшого в непрофесійному вжитку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можлива ще одна&#xA;прийменниково-відмінкова форма зі значенням відповідача — &lt;em&gt;&lt;strong&gt;з&#xA;ким-небудь&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, але за умови, що дієслово позиватися виражає значення —&#xA;‘мати з ким-небудь судову справу, тривалий час судитися’: &lt;em&gt;Він&lt;/em&gt;&#xA;[шляхтич] &lt;em&gt;мав діло в волость, &lt;strong&gt;позивався&lt;/strong&gt; за млин &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; своїми &lt;strong&gt;спільниками&lt;/strong&gt;,&#xA;власниками того млина&lt;/em&gt; (І. Нечуй-Левицький); — &lt;em&gt;Пан Стадницький знову&#xA;&lt;strong&gt;позивається з лісовиками&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (М. Стельмах).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є кілька прийменниково-відмінкових форм, що вказують на причину, привід&#xA;для позивання. Найпоширенішими з-поміж них є форми з первинними&#xA;прийменниками &lt;em&gt;за, через&lt;/em&gt; та похідним книжним прийменником &lt;em&gt;з приводу: Це&#xA;колись було, що знав тільки сусід сусіда та й то, коли &lt;strong&gt;позивалися за&#xA;межу&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (Ю. Яновський); &lt;em&gt;Це брат його, Перс на ймення, з яким після смерті&#xA;батька Гесіод &lt;strong&gt;почав позиватися за спадщину&lt;/strong&gt;; Польща не має наміру&#xA;&lt;strong&gt;позиватися&lt;/strong&gt; до України через ненадходження російського газу; Громадяни&#xA;України не можуть &lt;strong&gt;позиватися&lt;/strong&gt; до Росії &lt;strong&gt;з приводу повернення&lt;/strong&gt; їх&#xA;заощаджень СРСР.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, форми, уживані з дієсловом &lt;em&gt;позиватися&lt;/em&gt; для&#xA;означення особи відповідача, розрізняються обсягом значень іменників&#xA;та сферами свого побутування: в офіційному професійному вжитку&#xA;переважають форми &lt;em&gt;на кого-небудь&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;до кого-небудь&lt;/em&gt;, у непрофесійному —&#xA;&lt;em&gt;проти кого-небудь&lt;/em&gt;. Прийменникововідмінкові форми, що визначають&#xA;причину позивання, так само неоднакові за своїм стилістичним&#xA;використанням: не мають обмежень форми з прийменниками &lt;em&gt;за&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;через&lt;/em&gt;,&#xA;книжне забарвлення властиве формі з прийменником з &lt;em&gt;приводу&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-08-13T11:50:04.100" LastActivityDate="2021-08-13T11:50:04.100" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6715" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6742" CreationDate="2021-08-12T06:14:42.090" Score="-4" ViewCount="308" Body="&lt;p&gt;Чи має відношення до англійського &amp;quot;more&amp;quot;? (ще більше води?)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;навіяно питанням у &lt;a href=&quot;https://german.stackexchange.com/questions/65868&quot;&gt;німецькому se&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="892" LastActivityDate="2021-09-26T21:50:35.217" Title="Походження слова &quot;море&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6717" PostTypeId="2" ParentId="6715" CreationDate="2021-08-12T15:36:54.447" Score="4" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Анґлійське &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/more#etymonline_v_18358&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;more&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; → ПІЄ &lt;em&gt;*meis-&lt;/em&gt;, можливо від ПІЄ &lt;em&gt;*me-&lt;/em&gt; «великий». Словʼянський відповідник наче &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Indo-European_vocabulary&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відсутнїй&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Українське &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5#12479&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;море&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; → ПІЄ &lt;em&gt;*ḿori&lt;/em&gt;. Ґерманські відповідники: гот. &lt;em&gt;marei&lt;/em&gt; «море», двн. &lt;em&gt;mari&lt;/em&gt;, дангл. &lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/*mori-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;mere&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, нвн. &lt;em&gt;Meer&lt;/em&gt;, дірл. &lt;em&gt;muir&lt;/em&gt;; з іншим ступенем чергування голосного двн. &lt;em&gt;muor&lt;/em&gt; «калюжа, болото», дангл. &lt;em&gt;mōr&lt;/em&gt; «калюжа», нвн. &lt;em&gt;Moor&lt;/em&gt; «болото».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коротко і наразї: &lt;strong&gt;немає&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-08-29T09:42:31.550" LastActivityDate="2021-08-29T09:42:31.550" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6718" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6728" CreationDate="2021-08-19T09:20:06.900" Score="1" ViewCount="245" Body="&lt;p&gt;Ось є, наприклад, слово под. Це запозичення з англійської.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильно буде сказати так?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щоб додати юзера, треба підключитись до пода&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут я маю на увазі под Kubernetes.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Які тут точні правила, щоб визначитись, яке саме має бути закінчення слова у родовому відмінку?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1743" LastActivityDate="2021-08-29T09:11:01.203" Title="Як потрібно відмінювати слова, що відсутні у словниках?" Tags="|запозичені-слова|відмінювання|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6719" PostTypeId="2" ParentId="6036" CreationDate="2021-08-20T12:31:31.293" Score="0" Body="&lt;p&gt;Якщо мова йде про код, то merge code - об'єднати код.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо мова йде про 'я хочу домішати новий код в головну гілку проекту', то краще сказати &amp;quot;я хочу додати зміни до коду в головну гілку проєкту&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо мова йде про merge branches - то зростити (об'єднати) гілки. Згідно наявній тут відповіді user1677.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Без джерел.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastActivityDate="2021-08-20T12:31:31.293" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6721" PostTypeId="2" ParentId="5412" CreationDate="2021-08-25T18:28:53.850" Score="0" Body="&lt;p&gt;Media proxy - Представлення посередників.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Media - посередники. &lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/definition/media&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;plural form of medium&lt;/a&gt;, в значенні &lt;a href=&quot;https://www.pcmag.com/encyclopedia/term/multimedia-file&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;файлів посередників&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Medium - &lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/definition/medium&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в значенні посередника&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Proxy - &lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/definition/proxy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в значенні представника (представництва, представлення чогось).&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Proxy - в значенні &lt;a href=&quot;https://refactoring.guru/uk/design-patterns/proxy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;замісника&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastEditorUserId="2864" LastEditDate="2021-11-11T09:57:30.633" LastActivityDate="2021-11-11T09:57:30.633" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6722" PostTypeId="2" ParentId="5753" CreationDate="2021-08-25T18:51:39.883" Score="2" Body="&lt;p&gt;В коді команду &lt;strong&gt;return 0;&lt;/strong&gt; треба читати в наказовій формі. Як &amp;quot;&lt;strong&gt;повернути 0&lt;/strong&gt;&amp;quot;. Бо програма - це перелік наказів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ця команда визначає область значень функції в залежності від описаних умов, визначень, вхідних даних та команд цієї функції.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Повернене значення може мати певний &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B8%D0%BF%D0%B8_%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%B2_C%2B%2B#%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%86%D0%B5%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%82%D0%B8%D0%BF%D1%83_%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;тип&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, який визначає метод зберігання змінної в пам'яті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Переклад &lt;strong&gt;return type&lt;/strong&gt; залежить від змісту використання в реченні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо перейти за вказаним посиланням і обрати англійську мову, то можна побачити зміст.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In computer programming, &lt;strong&gt;the return type&lt;/strong&gt; (or result type) defines ... - В комп'ютерному програмуванні, &lt;strong&gt;повернений тип&lt;/strong&gt; (або ж тип результату) визначає ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як зрозуміліший варіант можна використати детальніший опис &amp;quot;&lt;strong&gt;тип значення поверненої змінної з функції&lt;/strong&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastEditorUserId="2864" LastEditDate="2021-08-27T10:26:01.443" LastActivityDate="2021-08-27T10:26:01.443" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6723" PostTypeId="2" ParentId="33" CreationDate="2021-08-26T13:34:01.783" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;default&lt;/strong&gt; - дослівно означає &lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/definition/default&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;без впливу&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;default value&lt;/strong&gt; - значення, на яке ще не вплинули&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А отже &lt;strong&gt;початкове значення&lt;/strong&gt; вважаю найвлучнішим варіантом для перекладу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastActivityDate="2021-08-26T13:34:01.783" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6724" PostTypeId="2" ParentId="6710" CreationDate="2021-08-28T11:43:37.740" Score="3" Body="&lt;p&gt;Я би казав &amp;quot;зворот&amp;quot; карти. Відповідно, &amp;quot;рубашкой вверх&amp;quot; — зворотом догори. &amp;quot;Сорочка карти&amp;quot; — варіант, який я в українській не зустрічав. Думаю, то чисто російська ідіома.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastActivityDate="2021-08-28T11:43:37.740" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6725" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6726" CreationDate="2021-08-29T08:07:15.223" Score="2" ViewCount="66" Body="&lt;p&gt;Адже в реченні використовується множина а не не однина середнього роду. Я звик по-моєму до другого варіанта в російській. Але може і в ній це неправильно. Хтось знає детальніше про правила у випадках коли говориш про те що сталося з істотами в минулому? Дякую!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2700" LastActivityDate="2021-08-29T08:45:30.203" Title="Чому правильно писати «5000 українців було інтерновано» а не «5000 українців були інтерновані»?" Tags="|граматика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6726" PostTypeId="2" ParentId="6725" CreationDate="2021-08-29T08:45:30.203" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Були&lt;/em&gt; — пасивна особова конструкція.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Було&lt;/em&gt; — пасивна безособова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо йдеться про наявність активного суб'єкта (інтерновано &lt;em&gt;ким?&lt;/em&gt;), то вважається більш правильним використання активної конструкції — див, напр., дискусію на сторінці &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B8_%D0%BD%D0%B0_-%D0%BD%D0%BE,_-%D1%82%D0%BE#%D0%9F%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BB%D0%BA%D0%B8_%D1%83_%D0%B2%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%96_%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%85_%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC_%D0%BD%D0%B0_-%D0%BD%D0%BE,_-%D1%82%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія: Безособові форми на -но, -то: Помилки у вживанні безособових форм на -но, -то&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо активного суб'єкта нема, то обидві правильні, але безособова форма виглядає більш доречною з огляду на її упізнаваність серед слов'янських мов.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Чтиво&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/1220/&quot;&gt;Чи є пасивні дієслівні конструкції питомими для української мови?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2021-08-29T08:45:30.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6727" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6730" CreationDate="2021-08-29T08:53:14.170" Score="3" ViewCount="78" Body="&lt;p&gt;Я часто чую «те» у спілкуванні українською. Наприклад, «те, що я сказав». Але також мені незвично говорити, наприклад, «що те таке?». Тут чомусь мені здається, що більше підходить «то». Як насправді правильно використовувати ці слова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2700" LastEditorUserId="1628" LastEditDate="2021-08-30T08:11:21.123" LastActivityDate="2021-08-30T09:54:49.573" Title="Правильний ужиток слів «те» і «то»" Tags="|вибір-слова|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6728" PostTypeId="2" ParentId="6718" CreationDate="2021-08-29T09:11:01.203" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слід застосовувати правило&#xA;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D1%87%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%87%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%83_%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%BE%D1%97_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8#%D0%97%D0%B0%D0%BA%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_-%D1%83,_-%D1%8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відмінювання слів іншомовного походження 2 відміни однини&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Закінчення &lt;strong&gt;-а, -я&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;-у, -ю&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;п.9&lt;/strong&gt; Терміни іншомовного походження, які означають елементи будови чогось, конкретні предмети, геометричні фігури та їх частини, а також українські за походженням суфіксальні слова-терміни мають закінчення (&lt;strong&gt;-а, -я&lt;/strong&gt;);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;п.18&lt;/strong&gt;    Терміни іншомовного походження, що означають фізичні або хімічні процеси, частину площі та ін., а також літературознавчі терміни  мають закінчення (&lt;strong&gt;-у, -ю&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То ж, вірно,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щоб додати юзера, треба підключитись до под&lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Kubernetes&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2021-08-29T09:11:01.203" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6729" PostTypeId="2" ParentId="4149" CreationDate="2021-08-29T09:35:43.893" Score="0" Body="&lt;p&gt;Як вже &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/4588/585&quot;&gt;зазначено&lt;/a&gt;, тут два міста і наразї вживаною транслітерацією є московська система Концевича. То загальна проблєма для азійських мов, лише не так давно просунули ся в питаннї китайської, а для японської зазвичай вживають близшу, бо поєднали подібну структуру приголосних анґлійської і просту схему голосних, але однаково чужу — анґлійську систему Гепберна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За вимовою то відповідно i приблизно:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;평창 — pʰʲʌŋ.t͡ɕʰaŋ&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;평양 — pʰʲʌŋ.jaŋ&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;За московською системою:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;평창 — &lt;em&gt;Пхьончхан&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;평양 — &lt;strong&gt;Пхьонʼян&lt;/strong&gt;, походження &lt;em&gt;Пхеньян&lt;/em&gt; не дуже зрозуміле:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ья&lt;/strong&gt; замість &lt;strong&gt;ъя&lt;/strong&gt;, схоже на вплив нових записів як &lt;em&gt;компьютер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;верфю&lt;/em&gt; ітд; за &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=131&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українським правописом&lt;/a&gt; чужомовні сполуки як &lt;strong&gt;нʼя&lt;/strong&gt; теж будуть записані як &lt;strong&gt;нья&lt;/strong&gt;, тому скорїш за всього, теж мати ймемо &lt;strong&gt;Пхьоньян&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; — не дуже зрозуміло відки. Припускаю, геть старий усталений запис, як і назви &lt;em&gt;Токіо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Кіото&lt;/em&gt; в японській, котрі теж суперечать усталеним транскрипціям, де мусило бути приблизно як &lt;em&gt;Токјо&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Кјото&lt;/em&gt;, де замість &lt;strong&gt;ј&lt;/strong&gt; — відповідно &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;ь&lt;/strong&gt;, що залеже від самої транскрипції.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому якщо брати звичай українського правописа, котрому насаджували московські правила і відтоді мало чого виправили, то скоріш за всього так і буде: &lt;strong&gt;Пхьончхан&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;Пхеньян&lt;/strong&gt;, хоч і перший склад однаковий. Не дивуйте ся, вже маємо подібну проблєму з &lt;em&gt;орто-&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;орфо-&lt;/em&gt; з грецької, котру трохи унормували лише в (коли затвердили) &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_2019_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83#%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D1%96_%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8_%D1%81%D1%83%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%83_1993_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2019 роцї&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додатково. Анґлійська теж має подібну дивину: усталені &lt;em&gt;Pyeongchang&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Pyongyang&lt;/em&gt;, але за тзв &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;новою системою&lt;/a&gt; там &lt;em&gt;Pyeongchang&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Pyeongyang&lt;/em&gt; відповідно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про суто українських систем я поки не чув, тому спробуємо &lt;em&gt;грубо&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;коротко&lt;/em&gt; зробити льокальну саме для цих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ŋ — відоміший для нас як анґлійський звук &lt;strong&gt;ng&lt;/strong&gt;, котрого особисто зазвичай раджу передавати як &lt;strong&gt;нь&lt;/strong&gt;. Якщо треба буде умовно ставити 뇨 &lt;strong&gt;nyo&lt;/strong&gt; проти ㅇ오 &lt;strong&gt;*ngʼo&lt;/strong&gt;, то другого записуємо як &lt;strong&gt;ньʼо&lt;/strong&gt;. Замість апострофа можна вжити і дефіс. А для ㄴ залишити &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;t͡ɕ — вже знайомий з японської чи польської, там &lt;strong&gt;ч(ь)&lt;/strong&gt;. Оскільки тут умовно можуть бути додаткові помʼякшення, тобто &lt;strong&gt;cho&lt;/strong&gt; проти &lt;strong&gt;chyo&lt;/strong&gt;, то просто &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ʌ — зазвичай позначають як &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;. А ㅗ можна записувати, якщо треба виокремити, як &lt;strong&gt;о́&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ʰ — традиційно ніяк не записують. Нам повезло, же корейська не має дзвінких — лише як алофони, отже можемо пристосувати китайську схему: придихові — глухі, непридихові — дзвінкі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ʲ — звична мʼякість. Зауважу, же українські губні і ґрупа «заднїх» приголосних зазвичай тверді.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому буде десь 평창 &lt;strong&gt;Пйоньчань&lt;/strong&gt; і 평양 &lt;strong&gt;Пйоньянь&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-08-29T09:41:06.603" LastActivityDate="2021-08-29T09:41:06.603" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6730" PostTypeId="2" ParentId="6727" CreationDate="2021-08-30T09:54:49.573" Score="3" Body="&lt;p&gt;Ви маєте рацію: казати «що те таке?» і «то, що я сказав» не слід. Але, боюся, конкретно для цих прикладів пояснення банальне:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Конструкція «те, що» (приблизний відповідник англ. «that which») є сталою і не допускає заміни «те» на «то». Якби хтось сказав «то, що», я би поправив людину, уточнивши, що це русизм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вираз «що то таке?» також є в кращому випадку сталим, а в гіршому — ще й не зовсім нормативним (більш звично було б — залежно від значення — «що це таке?» або «що ото таке?»). Якби хтось сказав «що те таке?», я би перепитав «що те &lt;em&gt;що&lt;/em&gt; яке?», бо «те» звучить тут на слово в ролі прикметника.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Робити ж узагальнення, на жаль, важко, бо і слово «те», і слово «то» мають в українській по кілька різних значень із різними особливостями вжитку кожне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1628" LastActivityDate="2021-08-30T09:54:49.573" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6732" PostTypeId="1" CreationDate="2021-09-04T14:36:11.650" Score="4" ViewCount="511" Body="&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Скажіть, будь ласка, як звідси дістатися до вокзалу?»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Скажіть, будь ласка: як звідси дістатися до вокзалу?»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Скажіть, будь ласка, як звідси дістатися до вокзалу.»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Який з цих варіантів правильний? Тут є два моменти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи потрібен знаки питання в кінці? Чи питальне це речення?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Який розділовий знак потрібний після «будь ласка»?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Підкажіть, де тут поблизу можна поміняти валюту?»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Підкажіть: де тут поблизу можна поміняти валюту?»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Підкажіть, де тут поблизу можна поміняти валюту.»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Який з трьох варіантів?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Як думаєте, зроблять вони це вчасно?»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Як думаєте: зроблять вони це вчасно?»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут зі знаком питання зрозуміло, але є сумнів щодо розділових знаків після «думаєте».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Буду вдячний, якщо хтось підкаже, на що посилатися, чим керуватися. Можливо, де знайти відповідні правила в чинному правописі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дякую заздалегідь.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4042" LastEditorUserId="4042" LastEditDate="2021-09-04T15:37:07.833" LastActivityDate="2021-10-06T18:02:20.183" Title="«Скажіть», «як ви думаєте» тощо в питальних реченнях" Tags="|правопис|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6733" PostTypeId="2" ParentId="6732" CreationDate="2021-09-04T15:33:39.230" Score="1" Body="&lt;p&gt;Після «будь ласка» потрібна кома, адже це вставна конструкція. Якщо вилучити її, то вийде: «Скажіть, як звідси дістатися до вокзалу?»&#xA;Двокрапка в складнопідрядному реченні ставиться, якщо друга частина: а) виражає причину того, про що говориться в першій (до неї можна поставити питання &lt;em&gt;чому?&lt;/em&gt;, а перед нею вжити сполучник &lt;em&gt;бо&lt;/em&gt;); б) доповнює або розкриває зміст першої частини (до неї можна поставити питання &lt;em&gt;а що?&lt;/em&gt;). Таким чином, двокрапка після «будь ласка», «підкажіть», «як думаєте» не має сенсу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3688" LastEditorUserId="3688" LastEditDate="2021-09-06T17:55:34.430" LastActivityDate="2021-09-06T17:55:34.430" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6734" PostTypeId="1" CreationDate="2021-09-07T21:45:11.673" Score="2" ViewCount="201" Body="&lt;p&gt;Я вже читав про це, але мені поки що не зрозуміло, як слід говорити в конкретному випадку. Припустімо, якась подія починається о 12:43, і хтось питає у кого-небудь іншого, коли вона починається. Я знаю, що в російській часто відповіли б «в двенадцать сорок три». Як буде правильно українською? Чи можна сказати «о дванадцятій сорок три»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2700" LastEditorUserId="1628" LastEditDate="2021-09-10T13:05:34.493" LastActivityDate="2021-09-10T13:05:34.493" Title="Як правильно говорити про час у випадках наприклад «12:43»?" Tags="|прийменники|позначення-часу|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6735" PostTypeId="5" CreationDate="2021-09-07T22:18:09.367" Score="0" Body="" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-09-07T22:18:09.367" LastActivityDate="2021-09-07T22:18:09.367" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6736" PostTypeId="4" CreationDate="2021-09-07T22:18:09.367" Score="0" Body="Для запитань, які стосуються числівників на позначення часу, як-то «о третій годині». Не для запитань про кардинальні або порядкові числівники, які позначають число предметів." OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-09-07T22:18:09.367" LastActivityDate="2021-09-07T22:18:09.367" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6737" PostTypeId="2" ParentId="6734" CreationDate="2021-09-09T11:45:40.213" Score="1" Body="&lt;p&gt;Щоб вказати час, використовуємо порядковий числівник жіночого роду + слово “година” в жіночому роді:&#xA;14.00 – зараз друга година;&#xA;13.00 – зараз перша година.&#xA;Щоб сказати, о котрій годині відбудеться якась подія (точний час), використовуємо: о/об + порядковий числівник жіночого роду в місцевому відмінку:&#xA;о 12.00 – о дванадцятій годині;&#xA;о 17.00 – о п’ятій годині;&#xA;об 11.00 – об одинадцятій годині.&#xA;Якщо треба лиш приблизно назвати період між двома годинами, тоді слід ставити перед порядковим числівником прийменник на: Я прийду на п’яту годину.&#xA;В українській мові годину вказуємо порядковим числівником (сьома, восьма…), а хвилини і секунди - уже кількісним (двадцять п’ять, десять…):&#xA;10:10 - десята (година) десять (хвилин);&#xA;десять хвилин по десятій;&#xA;десять хвилин на одинадцяту.&#xA;10.30 - десята (година) тридцять (хвилин);&#xA;пів на одинадцяту.&#xA;10.40 - десята (година) сорок (хвилин);&#xA;за двадцять (хвилин) одинадцята;&#xA;двадцять (хвилин) до одинадцятої.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Джерело: &lt;a href=&quot;https://webpen.com.ua/pages/Antonenko-Davudovich/12_Antonenko-Davidovich_numerals.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://webpen.com.ua/pages/Antonenko-Davudovich/12_Antonenko-Davidovich_numerals.html&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3688" LastActivityDate="2021-09-09T11:45:40.213" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6738" PostTypeId="2" ParentId="6734" CreationDate="2021-09-09T17:05:16.210" Score="2" Body="&lt;p&gt;Так, «о дванадцятій сорок три» сказати можна. Якщо точність не настільки важлива, можна й інакше відповісти: «(подія починається) за чверть до першої». Див. пов’язане обговорення &lt;a href=&quot;https://lingvoforum.net/index.php?topic=84033.0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1628" LastActivityDate="2021-09-09T17:05:16.210" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6739" PostTypeId="2" ParentId="5753" CreationDate="2021-09-10T03:21:54.527" Score="1" Body="&lt;p&gt;Ось результати з &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D1%80%D0%B0%D1%89%D0%B0%D0%B5%D0%BC%D1%8B%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Возвращаемый&lt;/strong&gt; – (&lt;em&gt;способн. пас., возвратимый&lt;/em&gt;) повертни́й; (&lt;em&gt;в пас. действии&lt;/em&gt;) ве́ртаний, пове́ртаний:&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;em&gt;возвращаемое значение (функции) – (комп.)&lt;/em&gt; значення повернення (вертання) (функції);&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;em&gt;возвращаемый аппарат – (косм.)&lt;/em&gt; пове́ртаний (повертни́й) аппарат;&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;em&gt;возвращаемый (сейчас) документ&lt;/em&gt; – вертаний (тепер) документ. Обговорення статті&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;возвращающийся/возвраща́емый&lt;/strong&gt; пове́ртаний, по́воро́тець, прикм. поворотни́й;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Російсько-український словник складної лексики С. Караванський, 2012 (чернетка) &lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, можливо також можна &lt;em&gt;вертаний/повертаний тип&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2021-09-10T03:21:54.527" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6740" PostTypeId="2" ParentId="3112" CreationDate="2021-09-10T10:26:43.097" Score="1" Body="&lt;p&gt;На думку &lt;a href=&quot;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Національної академії наук України&lt;/a&gt; пишемо разом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;всесві́тньовідо́мий&lt;/strong&gt; – прикметник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;&lt;strong&gt;відмінок&lt;/strong&gt;&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt; &lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;чол. р.&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;жін. р.&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;сер. р.&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;називний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́ма&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́ме&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;родовий&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мого&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мої&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мого&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мих&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;давальний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мому&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мій&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мому&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мим&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;знахідний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мий, всесві́тньовідо́мого&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́му&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́ме&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мі, всесві́тньовідо́мих&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;орудний&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мим&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мою&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мим  ​&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;всесві́тньовідо́мими&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;місцевий&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;на/у всесві́тньовідо́мому, всесві́тньовідо́мім&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;на/у всесві́тньовідо́мій&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;на/у всесві́тньовідо́мому, всесві́тньовідо́мім&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;на/у всесві́тньовідо́мих&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;" OwnerUserId="4054" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-09-11T21:45:19.340" LastActivityDate="2021-09-11T21:45:19.340" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6741" PostTypeId="2" ParentId="1077" CreationDate="2021-09-11T09:15:56.677" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Спільнота шрифтових дизайнерів України включно з викладачами профільних навчальних закладів використовує термін &amp;quot;типографія&amp;quot; як усталений. Це консенсусне рішення, до якого в спільноті немає зауважень. Я є представником цієї спільноти і адміністратором групи &amp;quot;Шрифтороби&amp;quot; у ФБ.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="905" LastActivityDate="2021-09-11T09:15:56.677" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6742" PostTypeId="2" ParentId="6715" CreationDate="2021-09-13T17:59:14.290" Score="-2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Море&lt;/strong&gt; походить від латинського &lt;strong&gt;Mare&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?hl=uk&amp;amp;ie=UTF-8&amp;amp;sl=auto&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=Mare%20Nigrum%0A&amp;amp;op=translate&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Чорне море&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; на середньовічних зображеннях, взятих з давньоримських мап позначається &lt;a href=&quot;https://commons.m.wikimedia.org/wiki/File:Tabula_Geographica_Qua_Pars_Russiae_Magnae_Pontus_Euxinus_seu_Mare_Nigrum_et_Tartaria_Minor.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Mare Nigrum&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/g30ZI.jpg&quot; alt=&quot;Чорне море&quot; /&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://lexicography.online/etymology/%D0%BC/%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Походження слова Море&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мо́ре&lt;/strong&gt;. Загальнослов'янське. Споріднене з нім. Meer «море», лат. mare — те саме, готськ. marei — тж., нім. Moor «болото».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D0%BE%D1%80%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологія слова Море&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;МО́РЕ&lt;/strong&gt; «великий водний простір»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;іє. *ḿori «море, болото»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;споріднене з лит. mãrios (mãrė) «море, затока», лтс. mare «затока», гот. marei «море», двн. mari, дангл. mere, нвн. Meer, дірл. muir, лат. mare «тс.», з іншим ступенем чергування голосного двн. muor «калюжа, болото», дангл. mōr «калюжа», нвн. Moor «болото»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;псл. morje «водний простір; море»;&#xA;р. мо́ре «море; [озеро]», бр. мо́ре, др. море, п. morze, ч. moře, слц. more, вл. mоrjo, болр. море́, м. море, схв. мȍре, мȏре, слн. mórjé, стсл. море;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;До англійського &lt;strong&gt;more&lt;/strong&gt; українське &lt;strong&gt;море&lt;/strong&gt; геть не має відношення. &lt;strong&gt;More&lt;/strong&gt; - це порівняльний ступінь від &lt;strong&gt;many&lt;/strong&gt; (багато). &lt;strong&gt;many&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;more&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;most&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-09-26T21:50:35.217" LastActivityDate="2021-09-26T21:50:35.217" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6743" PostTypeId="1" CreationDate="2021-09-15T18:21:19.403" Score="3" ViewCount="79" Body="&lt;p&gt;Який переклад можна підібрати до слова &lt;strong&gt;disadvantage&lt;/strong&gt; в значінні &amp;quot;&lt;strong&gt;несприятливі умови, невигідне становище&lt;/strong&gt;&amp;quot;, тільки їдним словом? Наприклад, прийшли 2 людей на співбесіду. В одного - &lt;strong&gt;перевага&lt;/strong&gt;, він молодий, досвід є, успіхи і все таке. А один до сього ніде не працював. В нього - &lt;strong&gt;антиперевага&lt;/strong&gt;. То як нормально вот се сказати? &lt;strong&gt;Недолік&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;вразливість&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;слабкість&lt;/strong&gt; не підходять. Найліпше, що я знаходив - &lt;strong&gt;невигідність&lt;/strong&gt;, однак воно теж не дуже підходить. Невже нема в українській мові слів з саме таким значінням?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2873" LastActivityDate="2021-09-20T05:59:17.157" Title="Переклад слова disadvantage" Tags="|переклад|from-english|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6744" PostTypeId="2" ParentId="6743" CreationDate="2021-09-17T18:16:16.077" Score="-1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Недолік&lt;/em&gt; Джона в тому, що він досі ніде не працював.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Буду радий допомогти з іншими прикладами.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2021-09-17T18:16:16.077" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6745" PostTypeId="2" ParentId="6743" CreationDate="2021-09-17T23:40:52.957" Score="3" Body="&lt;p&gt;Добрий день.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна спробувати слово &lt;strong&gt;вада&lt;/strong&gt;. &amp;quot;Його вадою була відсутність досвіду&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На думку спадаює ще кілька слів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;прогалина&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;упущення&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="3365" LastActivityDate="2021-09-17T23:40:52.957" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6746" PostTypeId="2" ParentId="6743" CreationDate="2021-09-20T05:59:17.157" Score="1" Body="&lt;p&gt;У такому випадку можна сказати «мінусом його кандидатури є те, що...» або «мінусом його як кандидата є те, що...».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1628" LastActivityDate="2021-09-20T05:59:17.157" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6747" PostTypeId="2" ParentId="3112" CreationDate="2021-09-23T11:28:40.970" Score="-1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Всесвітньовідомий&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;Відомий на весь світ&lt;/strong&gt; замість &lt;strong&gt;(всесвітньо відомий)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Залежно від будови речення, слово &lt;strong&gt;«відомий»&lt;/strong&gt; може приймати форму різних частин мови -  &lt;strong&gt;прикметника&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;прислівника&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Прикметник&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пишемо &lt;strong&gt;разом&lt;/strong&gt;, якщо утворюємо &lt;strong&gt;складний прикметник&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Всесвітньовідомий&lt;/strong&gt; український письменник Т.Г. Шевченко. (&lt;strong&gt;Який?&lt;/strong&gt;).&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис 2019&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 40. Р а з о м пишемо&lt;/strong&gt; складні прикметники зі сполучними голосними &lt;strong&gt;о, е&lt;/strong&gt;; з першою іменниковою основою на приголосний; з першою числівниковою основою на &lt;strong&gt;и, о, а&lt;/strong&gt;, що виконують роль сполучного голосного, та на приголосний. Вони охоплюють:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2) складні прикметники, утворені з іменника та узгодженого з ним&#xA;прикметника&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;внутрішньоóчний&lt;/em&gt; (внýтрішнє óко), &lt;em&gt;довгохвильовúй&lt;/em&gt;&#xA;(дóвгі хвилі), &lt;em&gt;загальнодостýпний&lt;/em&gt; (загáльний дóступ),&#xA;&lt;em&gt;загальноосвíтній&lt;/em&gt; (загáльна осві́та), &lt;em&gt;зовнішньополітúчний&lt;/em&gt; (зóвнішня полíтика), &lt;em&gt;східнослов’я́нський&lt;/em&gt; (схід́ні слов’я́ни).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;то ж &lt;em&gt;&lt;strong&gt;всесвітньовідóмий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; від &lt;strong&gt;всесвітня відомість&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;4)&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Примітка 1.&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;Прислівники, утворені з відносних (зрідка — якісних) прикметників, здебільшого зберігають на собі логічний наголос і не зливаються в одне слово з наступним прикметником або дієприкметником:&lt;/strong&gt;&#xA;абсолю́тно сухи́й, валéнтно пов’я́ заний, вíльно конвертóваний,&#xA;діаметра́льно протиле́жний, компете́нтнісно орієнто́ваний, наукóво&#xA;обґрунто́ваний, послідо́вно миролю́бний, професíйно орієнто́ваний,&#xA;соціáльно актúвний, соціáльно свідо́мий, соціáльно небезпéчний,&#xA;суспі́льно кори́сний, суспі́льно необхі́дний, хімі́чно стійкúй, чíтко&#xA;окре́слений.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;то ж, можемо створити: &lt;strong&gt;всесвітньо визнані&lt;/strong&gt; (вакцини), але&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Прислівник&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пишемо &lt;strong&gt;окремими словами&lt;/strong&gt;, якщо утворюємо &lt;strong&gt;складений прислівник&lt;/strong&gt; (утворений з прислівника &lt;strong&gt;«відомий»&lt;/strong&gt; і підрядного словосполучення - прийменника &lt;strong&gt;«на»&lt;/strong&gt;, займенника &lt;strong&gt;«весь»&lt;/strong&gt;, іменника &lt;strong&gt;«світ»&lt;/strong&gt;). &lt;a href=&quot;https://filologukraine.ucoz.ua/publ/mova/sulm/pravopis_prislivnikiv/3-1-0-89&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис прислівників&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Всесвітньо відомий&lt;/strong&gt; український письменник Т.Г. Шевченко.&lt;/em&gt; (&lt;strong&gt;Як? Де?&lt;/strong&gt;)* українською так не кажуть і тому відбувається словозміна на &lt;strong&gt;відомий на весь світ&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;РОЗРІЗНЕННЯ ПРИСЛІВНИКІВ ТА ОДНОЗВУЧНИХ З НИМИ СПОЛУЧЕНЬ СЛІВ&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://zno.if.ua/?p=2713&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зверніть увагу&lt;/a&gt;!&lt;/strong&gt; У тих випадках, коли маємо прийменник з іменником, між ними можна вставити залежне від іменника слово — означення&#xA;(підійшли до самої гори); коли ж &lt;strong&gt;після прийменника стоїть&lt;/strong&gt; прикметник,&#xA;числівник чи &lt;strong&gt;займенник&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;а після них — іменник&lt;/strong&gt;, слова між прийменником&#xA;та іменником можна вилучити (по парку, у вікно, у кімнатах, &lt;strong&gt;на світі&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Приклади вжитку:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ой сину, мій сину,&lt;br /&gt;&#xA;Моя ти дитино!&lt;br /&gt;&#xA;Чи є &lt;em&gt;&lt;strong&gt;кращий на всім світі&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;,&lt;br /&gt;&#xA;На всій Україні!&lt;br /&gt;&#xA;(Т. Г. Шевченко, &amp;quot;Сова&amp;quot;, 1951)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бібліотекар Софія Лунейко розповіла юним подолянам про унікальність нашої країни, про духовні й культурні цінності, якими вона &lt;a href=&quot;https://podil.kyivcity.gov.ua/news/7540.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;славетна на весь світ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Найбільше дітей вразила неповторна техніка петриківського розпису та всесвітня відомість «Щедрика» Миколи&#xA;Леонтовича.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h2&gt;&lt;a href=&quot;https://webpen.com.ua/pages/Morphology_and_spelling/creation_and_spelling_difficult_words.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Творення і правопис складних слів&lt;/a&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;За кількістю основ у них слова поділяються на &lt;strong&gt;прості&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;складні&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;складені&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Слова з однією основою називаються &lt;strong&gt;простими&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;тиша&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ранішній&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розхвилюватися&lt;/em&gt;.&#xA;Прості слова можуть мати кілька префіксів і суфіксів і &lt;strong&gt;лише один корінь&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;на-в-з-до-&lt;strong&gt;гін&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;по-від-&lt;strong&gt;пис&lt;/strong&gt;-ува-ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;по-роз-&lt;strong&gt;кид&lt;/strong&gt;-а-н-ий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;як-най-&lt;strong&gt;глиб&lt;/strong&gt;-ш-ий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Слова з двома чи більше основами називаються &lt;strong&gt;складними&lt;/strong&gt;. Складні слова творяться складанням двох або більше основ: a) за допомогою сполучних голосних &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;пароплав, місяцехід, світло-голубий, працездатний&lt;/em&gt;; б) без сполучних голосних: &lt;em&gt;хліб-сіль, всюдихід, повсякденний,напівпровідник&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Складні слова&lt;/strong&gt; пишуться &lt;strong&gt;разом&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;через дефіс&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Слова і форми слів, що складаються з двох або більше окремих слів, називаються &lt;strong&gt;складеними&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;буду писати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;двадцять один&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;раз у раз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;так що&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h2&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/xwyKU.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/xwyKU.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Семантичний аналіз&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D0%B2%D0%B5%D1%81%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Весь&lt;/a&gt; (ввесь, увесь) - с., займ. Означає щось як ціле, неподільне, взяте повністю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Сві́т&lt;/strong&gt; — це соціальне середовище в межах планети Земля&#xA;(&lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B3%D1%96%D0%B2%D0%BB%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Світова організація торгівлі&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;,  &lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D1%81%D0%BF%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;світова спільнота&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Все́світ&lt;/strong&gt; — це весь світ з енергії і матерії, разом з Землею, Сонцем, Чумацьким шляхом, усіма іншими галактиками та міжзоряним простором. Всесвіт нескінчéнний і неосяжний думкою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Все&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%B2%D1%81%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;усе&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перша частина складних слів, що вказує на: 1) всеосяжність, повноту&#xA;певної дії, вираженої другою частиною слова, напр.: &lt;em&gt;всеохоплюючий, всепоглинаючий, всетворчий&lt;/em&gt;; 2) повноту обсягу, об'єму предмета чи явища,&#xA;означуваного цим словом, напр.: &lt;em&gt;вселюдний (уселюдний),&lt;/em&gt; &lt;em&gt;всестановий&lt;/em&gt;; 3) повноту якості, вираженої другою частиною слова,&#xA;напр.: &lt;em&gt;всесильний (усесильний)&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-11-06T02:32:26.277" LastActivityDate="2021-11-06T02:32:26.277" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6751" PostTypeId="2" ParentId="5102" CreationDate="2021-09-27T06:21:52.947" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Advanced level&lt;/strong&gt; - дослівно &lt;strong&gt;Передовий рівень&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/en/definition/advance&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Advance&lt;/a&gt; - Move &lt;strong&gt;forward&lt;/strong&gt; in a purposeful way. Done, sent, or supplied &lt;strong&gt;beforehand&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Origin&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Middle English from Old French avance (noun), avancer (verb), from late Latin abante ‘&lt;strong&gt;in front&lt;/strong&gt;’, from ab ‘from’ + ante ‘before’. The initial a- was erroneously assimilated to ad- in the 16th century.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/en/definition/advanced&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Advanced&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - &lt;strong&gt;Far on&lt;/strong&gt; or &lt;strong&gt;ahead&lt;/strong&gt; in development or progress.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/definition/advanced_level&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Advanced level&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - fuller form of A level&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/definition/a_level&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;A level&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - (in the UK except Scotland) a qualification in a specific subject typically taken by school students aged 16–18, at a level above GCSE. The equivalent in Scotland is the Higher.&#xA;Compare with GCSE, O level.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://tracktest.eu/english-levels-cefr/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Advanced English&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - Can understand a wide range of demanding, longer texts, and recognise implicit meaning. Can express him/herself fluently and spontaneously without much obvious searching for expressions. Can use language flexibly and effectively for social, academic and professional purposes. Can produce clear, well-structured, detailed text on complex subjects, showing a controlled use of organisational patterns, connectors and cohesive devices.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Передовий&lt;/a&gt; - Який перебуває, діє попереду. Вищий від інших рівнем свого розвитку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mova.gov.ua/news/rivni-volodinnya-derzhavnoyu-movoyu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Рівень вільного володіння&lt;/strong&gt; першого ступеня (C1)&lt;/a&gt; - український відповідник, який можна використовувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від себе на основі дослідження: знаходиться в перших рядах знання та вільного використання мови, але ще не експерт в усіх питаннях.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastEditorUserId="2864" LastEditDate="2021-10-01T07:35:56.830" LastActivityDate="2021-10-01T07:35:56.830" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6753" PostTypeId="5" CreationDate="2021-10-02T13:27:30.993" Score="0" Body="" OwnerUserId="-1" LastEditorUserId="-1" LastEditDate="2021-10-02T13:27:30.993" LastActivityDate="2021-10-02T13:27:30.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6754" PostTypeId="4" CreationDate="2021-10-02T13:27:30.993" Score="0" Body="Для запитань про значення окремих слів, фразеологізмів, складових частин слова тощо / For questions about the meaning of individual words, phrases, constituents of the word, etc." OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-10-04T04:13:40.270" LastActivityDate="2021-10-04T04:13:40.270" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6755" PostTypeId="1" CreationDate="2021-10-03T05:26:24.953" Score="0" ViewCount="28" Body="&lt;p&gt;Наприклад:&#xA;Ремонт - це завжди про нерви.&#xA;Про що це для тебе?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не так давно такі конструкції почали вживати в усному мовленні, але чи доречно їх вживати в літературному?&#xA;Дякую)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2844" LastActivityDate="2021-10-03T06:32:33.800" Title="Формулювання &quot;це про це&quot;, &quot;це про те&quot; (в якості перекладу зв'язки is about...) - мають право на життя?" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6756" PostTypeId="2" ParentId="6755" CreationDate="2021-10-03T06:32:33.800" Score="2" Body="&lt;p&gt;У літературній мові вживати такі конструкції геть недоречно. Та і в усному мовленні — як кальку вживають хіба що у випадку, коли обидва співрозмовники знають англійську (в інших контекстах чути не траплялося).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У тих двох випадках, які ви навели, українською можна сказати інакше: «Ремонт — це завжди нерви»; «Що це значить для тебе?».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1628" LastActivityDate="2021-10-03T06:32:33.800" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6757" PostTypeId="1" CreationDate="2021-10-04T07:53:46.147" Score="2" ViewCount="162" Body="&lt;p&gt;До чи після числа?&#xA;$ 100 – 100 $&#xA;Правопис не регулює це питання, в текстах трапляється по-різному. Але на що орієнтуватися?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2844" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2021-11-23T12:34:09.537" LastActivityDate="2021-11-23T12:34:09.537" Title="Як писати знак долара - до чи після числа?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ClosedDate="2021-11-23T12:34:49.863" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6758" PostTypeId="2" ParentId="1421" CreationDate="2021-10-04T08:04:31.307" Score="0" Body="&lt;p&gt;Сушник. З мовної практики. Цю штуку в Київській області називають &amp;quot;сушник&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastActivityDate="2021-10-04T08:04:31.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6760" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6761" CreationDate="2021-10-06T21:26:19.583" Score="3" ViewCount="98" Body="&lt;p&gt;Як називається дія за значенням &amp;quot;розподіляти в категорії&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я думав, що існує слово &amp;quot;категоризувати&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але чомусь &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=40937&amp;amp;page=1293&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словники України онлайн&lt;/a&gt; не знають цього слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B7%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&amp;amp;client=firefox-b-d&amp;amp;sxsrf=AOaemvJcPIb3avxGrmyen1ZSHwc3HhsZQA:1633555248342&amp;amp;ei=MBNeYbKjFLCrrgTV1orQDw&amp;amp;start=10&amp;amp;sa=N&amp;amp;ved=2ahUKEwiy-7DC27bzAhWwlYsKHVWrAvoQ8tMDegQIARA8&amp;amp;biw=1472&amp;amp;bih=703&amp;amp;dpr=1.3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґуґл&lt;/a&gt; ніби свідчить про досить широкий вжиток. Чи є якась причина невідповідності вжитку словникам?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2021-10-07T13:03:11.827" Title="Чому у словниках немає слова категоризувати?" Tags="|дієслова|існування-слова|словники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6761" PostTypeId="2" ParentId="6760" CreationDate="2021-10-06T23:25:57.607" Score="6" Body="&lt;h1&gt;Коротко&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це краще питати прямо словникарям.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому це питання можна оцїнити як таке, котре не має обєктівної відповідї. Але можна розглянути три можливі причини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Довго&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Тут переважно здогадки.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Основна &lt;strong&gt;проблема&lt;/strong&gt; в тім, же згадані словники обмежені папером. «Словник України online» може здати ся суто електронним, але насправдї &lt;a href=&quot;//lcorp.ulif.org.ua/pdf/Pro_Systemu.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;оснований&lt;/a&gt; на &lt;a href=&quot;//nas.gov.ua/UA/Book/Pages/default.aspx?BookID=0000004082&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;«Українському орфографічному словнику» 9‑го видання і 2009 року від «Довіри»&lt;/a&gt;. Обмеження папером означає, же мусиш викидати певні слова. Тому, для порівняння, умовний СУМ‑11 має &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D0%B2_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;134 058&lt;/a&gt; слів, а ВЕСУМ — &lt;a href=&quot;//github.com/brown-uk/dict_uk/blob/master/out/stats/dict_stats.txt&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;416 766&lt;/a&gt;, тобто маємо коефіцієнт біля 3,11, що чутливо коли мова про великі числа. І, недивно, ВЕСУМ має слова &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/vesum/?w=%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B7%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;категоризувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Ще вада паперових видань — їх не можна просто взяти і виправити, задля цього треба окрема книга, зазвичай перевидання. Хоча, гадаю, «Словник України online» можуть цього дозволити, але їм особисто про це треба вказати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Друга&lt;/strong&gt; причина, словники зазвичай мають за основу попередників. Очевидно, СУМ‑11 не мав такого слова, хоча декотрі корпуси вказують, що поодинокі вжитки були. Є ще одна особливість, беру з свойого досвіду щодо перекладачів i згадую совітської лінґвістічної практіки, українських укладачів — споглядати і слїдувати за московським, тут мова, звісно, про словники. Я про всяк перевірив за відомими жерелами, і виявило ся, вони теж зазвичай не мають такого слова: &lt;a href=&quot;//academic.ru/searchall.php?SWord=%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Академік&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//gramota.ru/slovari/dic/?word=%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%8C&amp;amp;all=x&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ґрамота&lt;/a&gt;. Слово згадують лише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Русский орфографический словарь. / Российская академия наук. Ин‑т рус. яз. им. В. В. Виноградова. — М.: «Азбуковник». В. В. Лопатин (ответственный редактор), Б. З. Букчина, Н. А. Еськова и др.. 1999.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Словарь иностранных слов, вошедших в состав русского языка. — Чудинов А. Н., 1910.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гадаю, же мало хто глядїти йме в словник 1910 року. А щодо ортоґрафічного, то є новіший:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Орфографический словарь русского языка. 2006.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Котрий не має того слова, тому сітуяція могла ся повторити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Третя&lt;/strong&gt; причина. Звичайна помилка через недогляд. Або навпаки передбачливо подумали, же питоме слово як &lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D0%A3%D0%9F%D0%9E%D0%A0%D0%AF%D0%94%D0%9A%D0%9E%D0%92%D0%A3%D0%92%D0%90%D0%A2%D0%98&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;впорядковувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; краще заходе.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2021-10-06T23:25:57.607" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6762" PostTypeId="2" ParentId="6760" CreationDate="2021-10-07T06:56:08.093" Score="0" Body="&lt;p&gt;Джерелом подібних слів є отримання інформації з англомовних або англомовних через російські джерела та, можливо, інших.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Переважно люди не витрачають час на дослідження в тлумачних словниках та шукання походження слів та пристосування до української мови або ж підбір відповідних, бо ситуації деяких галузей не дають на це часу. Не може кожна людина бути обізнана в усіх філологічних основах і подібному.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Через це в обіг у відомих галузях входять все більше слів іншомовного походження, які часто не є виправданими. Через свою популярність вони впливають на мову все більшої кількості людей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Десь хтось казав, що словники старіють на момент друку. А так як інформація, слова з новими значеннями, поглинуті слова з вужчими значеннями і багато інших варіантів асиміляції слів у сучасному світі розповсюджуються зі швидкістю світла, то словники просто не можуть так швидко друкувати чи передруковувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також важливу роль грає мода. Зараз мода на іноземне. (Хоча коли у нас не було моди на іноземне?) Наприклад, з поточного, зараз голову Верховної Ради називають спікером. Хоча насправді такої посади немає. Але усі послідовно використовують цю назву посади. Яка може бути інша причина щодо використання?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, вже потрібно вкласти час і натхнення в інтернет словник з певними прискіпливими правилами (відповідними сучасним запитам) щоденного пошуку та входження слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На жаль я не знаю де знайти подібні дослідження для спростування чи ствердження вказаних вище слів. Це є лише моєю особистою думкою. І, мабуть, є сенс перенести це окремим питанням ...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastEditorUserId="2864" LastEditDate="2021-10-07T13:03:11.827" LastActivityDate="2021-10-07T13:03:11.827" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6763" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6764" CreationDate="2021-10-09T23:29:08.040" Score="2" ViewCount="76" Body="&lt;p&gt;У словах &lt;em&gt;logarithm, gradient, argument, algorithm, element&lt;/em&gt; (українською) яке порекомендуєте вживати закінчення родового відмінка? Словники від УМІФ (і, здається, правопис) кажуть &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt; (принаймні коли це мат. терміни). Словники Мейнаровича кажуть &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt;. (Але я не певен, що словники Мейнаровича послідовні — у багатьох математичних термінах вони все-таки дають &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt;, наприклад &lt;em&gt;оператора&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4118" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-10-11T00:29:43.583" LastActivityDate="2021-10-11T00:30:02.483" Title="Запитання щодо закінчень родового відмінка математичних термінів" Tags="|родовий-відмінок|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6764" PostTypeId="2" ParentId="6763" CreationDate="2021-10-09T23:32:20.180" Score="2" Body="&lt;p&gt;Щодо родового відмінка, то користуйтеся ліпше довідником «дзвона чи&#xA;дзвону?» &lt;a href=&quot;http://rodovyi-vidminok.wikidot.com/a&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://rodovyi-vidminok.wikidot.com/a&lt;/a&gt;. В УМІФ забагато помилок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; в Мейнаровича, то загалом є тендеція (мовна) до розширення&#xA;вжитку &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt;, тож, може, цим викликано &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; там, де його не мало б бути.&#xA;Пишіть &lt;em&gt;логаритма, градієнта&lt;/em&gt;. Щодо &lt;em&gt;аргумента/у&lt;/em&gt;, то я б&#xA;залишив подвійне закінчення. якщо аргумент стосується математики —&#xA;&lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt;, якщо аргумент — доказ/підстава — то &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; [хоча словники варіант &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt; не дають, я б розглядав це як помилку].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;em&gt;елемента/у&lt;/em&gt;, то 2 закінчення, залежно від значення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Алгоритм&lt;/em&gt;, хоч і стосується математики, але це по суті&#xA;послідовність/сукупність/набір дій, тож &lt;em&gt;алгоритму&lt;/em&gt;, як &lt;em&gt;набору&lt;/em&gt;. Тобто&#xA;як &lt;em&gt;плану, розв'язку, догмату&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4118" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-10-11T00:30:02.483" LastActivityDate="2021-10-11T00:30:02.483" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6765" PostTypeId="2" ParentId="769" CreationDate="2021-10-11T22:01:13.613" Score="1" Body="&lt;p&gt;Значення слова load&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;A heavy or bulky thing that is being carried or is about to be carried.&#xA;A weight or source of pressure borne by someone or something.&#xA;a load of informal A lot of (often used to express disapproval or dislike of something)&#xA;The amount of power supplied by a source; the resistance of moving parts to be overcome by a motor.&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/en/definition/load?locale=en&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.lexico.com/en/definition/load?locale=en&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Переклад слова load&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вантаж, вага, завага, ладун, навантаження, наклажа, ноша, тягар, вагота, заряд, набій, вантага, набір.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Значення слова down&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Toward or in a lower place or position, especially to or on the ground or another surface.&#xA;To or at a lower level of intensity, volume, or activity.&#xA;In or into a weaker or worse position, mood, or condition.&#xA;In or into writing.&#xA;(with reference to partial payment of a sum of money) made initially or on the spot.&#xA;(of sailing) with the current or the wind.&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/en/definition/down?locale=en&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.lexico.com/en/definition/down?locale=en&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Переклад слова down&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До, ззаду, наниз, униз, унизу, донизу, наспід, занепалий духом, що спадає, спрямований униз, що йде до центру міста,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Значення слова up&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Toward a higher place or position.&#xA;At or to a higher level of intensity, volume, or activity.&#xA;To the place where someone is.&#xA;Toward or in the capital or a major city.&#xA;Into the desired or a proper condition.&#xA;Into a happy mood.&#xA;Out of bed.&#xA;Displayed on a bulletin board or other publicly visible site.&#xA;(of sailing) against the current or the wind.&#xA;From a lower to a higher point on (something); upward along.&#xA;Directed or moving toward a higher place or position.&#xA;At an end.&#xA;(of a computer system or industrial process) functioning properly.&#xA;In a cheerful mood; ebullient.&#xA;(of a jockey) in the saddle.&#xA;Denoting a flavor (variety) of stable quark having relatively low mass and an electric charge of +2/3. In the Standard Model protons and neutrons are composed of up and down quarks.&#xA;Do something abruptly or boldly.&#xA;Cause (a level or amount) to be increased.&#xA;Lift (something) up&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/en/definition/up?locale=en&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.lexico.com/en/definition/up?locale=en&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Переклад слова up&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що піднімається вгору, зростаючий, що йде у велике місце, верхи, вище, нагорі, углиб, догори, нагору, угору, високопоставлена особа, підйом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Значення слова download&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Copy (data) from one computer system to another, typically over the internet.&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/en/definition/download&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.lexico.com/en/definition/download&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;action or process of transferring from the storage of a larger system to that of a smaller one,&amp;quot; 1977, from down (adv.) + load (v.). Related: Downloaded; downloading.&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/download&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.etymonline.com/word/download&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Значення слова upload&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Transfer (data) from one computer to another, typically to one that is larger or remote from the user or functioning as a server.&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.lexico.com/en/definition/upload?locale=en&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.lexico.com/en/definition/upload?locale=en&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дослівний переклад&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;upload — вантажити вгору, download — вантажити вниз&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можливі варіанти&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ВАНТА́ЖИТИ&#xA;Наповнювати (віз, автомобіль, вагон, судно і т. ін.) вантажем.&#xA;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6603&amp;amp;page=241&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=6603&amp;amp;page=241&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ВИ́ВАНТАЖИТИ Зняти, винести вантаж, який перевозиться (підводою, машиною і т. ін.) або звільнити від вантажу (вагони, машини, судна і т. ін.); вийняти.&#xA;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=8072&amp;amp;page=297&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=8072&amp;amp;page=297&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ВІДВАНТА́ЖИТИ&#xA;Навантаживши, відправляти що-небудь кудись&#xA;Знімати частину вантажу; перевантажувати в інше місце&#xA;Закінчити, перестати вантажити&#xA;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=12101&amp;amp;page=401&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=12101&amp;amp;page=401&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ДОВАНТА́ЖИТИ&#xA;Закінчувати завантажувати; завантажувати до кінця&#xA;Завантажувати додатково.&#xA;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=22992&amp;amp;page=781&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=22992&amp;amp;page=781&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ЗАВАНТА́ЖИТИ&#xA;Наповнювати що-небудь (віз, вагон, судно і т. ін.) вантажем (у 1 знач.)&#xA;Заповнювати рудою, паливом і т. ін. домну, піч тощо&#xA;Передавати інформацію (дані, програми та ін.) з одного інформаційного пристрою до іншого з метою її використання або застосування під час виконання певних операцій&#xA;Забезпечувати роботою в належному обсязі&#xA;Заповнювати роботою (час)&#xA;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27840&amp;amp;page=931&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=27840&amp;amp;page=931&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;НАВАНТА́ЖИТИ&#xA;Заповнювати що-небудь якимсь вантажем (у 1 знач.); завантажувати&#xA;Поміщати, класти вантаж на кого-, що-небудь, у що-небудь&#xA;Змушувати працювати що-небудь&#xA;Доручати кому-небудь якусь роботу, покладати на кого-небудь якісь обов'язки і т. Ін&#xA;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=53399&amp;amp;page=1703&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=53399&amp;amp;page=1703&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПЕРЕВАНТА́ЖИТИ&#xA;Переміщати вантаж з одного місця на інше; вантажити з одного транспортного засобу на інший.&#xA;Навантажувати надмірно, більше, ніж треба.&#xA;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%B6%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://goroh.pp.ua/Тлумачення/перевантажувати&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;РОЗВАНТА́ЖУВАТИ&#xA;Звільняти кого-, що-небудь від вантажу; знімати, виносити вантаж із машини або якогось іншого виду транспорту.&#xA;Звільняти що-небудь від чогось зайвого, непотрібного.&#xA;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B0%D0%B6%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://goroh.pp.ua/Тлумачення/розвантажувати&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Складнощі використання можливих варіантів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сенс у тому, що жоден з варіантів не має в собі значення напрямків вгору чи вниз. Тому жоден з них не зможе найточніше передати значення перекладу. Як би ви не викручували собі мізки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найточніші переносні значення перекладу, про що йде мова, з наявністю схожого відносного напрямку&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;download — розвантажити, upload — навантажити&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найкращі зрозуміліші відповідники для перекладу одним словом в даному дискурсі, які випливають з тлумачення слів, що не суперечитимуть&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;download&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;прийняти&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;upload&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;передати&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastEditorUserId="2864" LastEditDate="2021-10-15T18:25:45.493" LastActivityDate="2021-10-15T18:25:45.493" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6766" PostTypeId="2" ParentId="6018" CreationDate="2021-10-16T09:06:21.563" Score="0" Body="&lt;p&gt;Giving a belt - is a punishment for certain actions, beating with a belt.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;To give a good belt - is to punish so that it will be remembered for a long time.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The rule of a good belt - is a consequence of the above. Because emotional events are remembered for a long time, the reason for which he was punished will be remembered for a long time.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;And by the rule of good manners&amp;quot; - a comparison to &amp;quot;As by the rule of good manners.&amp;quot; It is so good to know the rules of good manners, as when to remember it by a good belt.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;“And as a rule of good manners As a rule of good belt” - is a description of the reason how next sentence was did - ”I remember what tribe I am from&#xA;I remember from which city”&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And only then on this logic impose comparisons to the events that took place. Or vice versa, using this logic to describe the events that took place to write this song.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;I am adding the original in case the wrong English words are used.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дати ременя — це покарання за певні дії, биття ременем.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дати доброго ременя — це покарати так, щоб запам’ятав надовго.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правило доброго ременя — це наслідок з вище сказаного. Так як емоційні події запам’ятовуються надовго, то причина, за що був покараний, запам’ятається надовго.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;“І за правилом доброго тону” — порівняння до “Як за правилом доброго ременя”. Тобто на стільки добре знати правила доброго тону, ніби для того, щоб запам’ятати дали доброго ременя.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;“І за правилом доброго тону&#xA;Як за правилом доброго ременя” — це опис про причину, яким чином було виконане це “Згадаю з якого я племені&#xA;Пригадаю з якого міста”&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А вже потім на цю логіку накладають порівняння до подій, що відбулися. Або навпаки за допомогою цієї логіки описують події, що відбулися для написання цієї пісні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastActivityDate="2021-10-16T09:06:21.563" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6767" PostTypeId="2" ParentId="458" CreationDate="2021-10-16T18:45:20.377" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Мені здається питання, що означає Телесик, дуже просте. Треба тільки уважно подивитися на саму казку і трішки знати українську мову. Щоби зробити з деревини ляльку треба її витесати - обличчя, руки, ноги. Людина яка робила різні вироби з деревини, прикрашала вироби різбою називалась тесляр. Вважаю логічним ляльку хлопчика народ назвав Телесик. Тобто витесаний з деревини, ні намальований, ні злеплений, а тесаний. Тому Івасик-Телесик. Якщо хочете це наш український аналог Буратіно чи Пінокіо. Не знаю хто в кого позичив ідею дерев'яний ляльок, але краще чим Телесик дерев'яну ляльку-хлопчика і назвати неможливо. Ось і вся версія назви.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4140" LastActivityDate="2021-10-16T18:45:20.377" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6768" PostTypeId="2" ParentId="458" CreationDate="2021-10-16T20:42:08.283" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо суто слово, то…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Етимологічний словник української мови Інституту мовознавства ім. О.О. Потебні НАН України.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%A2%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%81%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ТЕЛЕ́СИК&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (герой українських казок), &lt;strong&gt;Теле́шик&lt;/strong&gt; «тс.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;зменшено-пестливе слово, утворене від [&lt;em&gt;те́лес&lt;/em&gt;] «стовбур дерева», [&lt;em&gt;телі́ш&lt;/em&gt;] «колода, шматок дерева»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%81#22789&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ТЕЛІ́Ш&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; «колода, шматок дерева», &lt;strong&gt;те́лес&lt;/strong&gt; «надземна частина дерева, стовбур», &lt;strong&gt;телє́ш&lt;/strong&gt; «колодка на дрова; тулуб (частина тіла)»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;очевидно, повʼязане з &lt;em&gt;ті́ло&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;можливо, так називалася обтесана деревина, яка своєю білизною нагадувала тіло людини, пор. р. [&lt;em&gt;теле́ш&lt;/em&gt;] «нагота, голизна, оголеність»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;бр. [&lt;em&gt;цяле́ш&lt;/em&gt;] «кругляк; палиця, колода»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2021-10-16T20:42:08.283" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6769" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6772" CreationDate="2021-10-19T10:50:55.967" Score="4" ViewCount="1786" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Дати на горіхи&lt;/strong&gt; - це старовжитній автентичний фразеологізм, що означає cучасною мовою &amp;quot;провести навчально-пояснювальну бесіду&amp;quot;. Найчастіше його можна зустріти в українській літературі XVIII-XIX cт. До синонімічного ряду також можна записати &amp;quot;дати прочухана&amp;quot; або &amp;quot;виписати чарівного пендюля&amp;quot; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, пошук по тлумачним словникам будь-якої зрозумілої відповіді про походження цього сталого виразу не дає. Запрошую шановне панство-спільноту допомогти розв'язати це запитання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-10-20T00:24:26.517" LastActivityDate="2022-03-11T15:15:43.830" Title="Що значить і звідки походить сталий вираз &quot;дати на горіхи&quot;?" Tags="|словосполучення|семантика|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6770" PostTypeId="1" CreationDate="2021-10-21T19:01:49.743" Score="3" ViewCount="211" Body="&lt;p&gt;Необхідно перекласти вислів &amp;quot;Да на нем пробу ставить негде!&amp;quot; (у контексті мається на увазі, що людина погана, мерзенна).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, віднайти якихось відповідників не вдалося, навіть у &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/data/%D0%A0%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9%20%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%85%20%D0%B2%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%B2%20%281959%29.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російсько-українському словнику сталих виразів (1959 р.)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, у кількох творах сучасних письменників побачив, що перекладається вираз &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://dic.academic.ru/dic.nsf/proverbs/38306/%D0%9D%D0%B5%D0%B3%D0%B4%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пробу ставить негде&lt;/a&gt;&amp;quot; дослівно як &amp;quot;пробу ставити ніде&amp;quot;, для прикладу - &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=4_gnDQAAQBAJ&amp;amp;pg=PT43&amp;amp;lpg=PT43&amp;amp;dq=%D0%BD%D1%96%D0%B4%D0%B5%20%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=Bj7u8eLoQp&amp;amp;sig=ACfU3U0PJ7A_XVjVsnO1-zs6mgoCabkmpw&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwikuKTXlNzzAhWL-ioKHX0fAdgQ6AF6BAgVEAM#v=onepage&amp;amp;q=%D0%BD%D1%96%D0%B4%D0%B5%20%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;витяг з книги А. Кокотюхи &amp;quot;Червоний&amp;quot;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ви мене, русака, на якому &lt;strong&gt;проби ніде ставити&lt;/strong&gt;, хочете записати у бандерівці?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або ж із книги &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=yySjDwAAQBAJ&amp;amp;pg=PT7&amp;amp;lpg=PT7&amp;amp;dq=%D0%BD%D1%96%D0%B4%D0%B5%20%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;source=bl&amp;amp;ots=dhEVyG5k5S&amp;amp;sig=ACfU3U1NuYY5mX7khBkEG-4e29k5EX-36w&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwikuKTXlNzzAhWL-ioKHX0fAdgQ6AF6BAgREAM#v=onepage&amp;amp;q=%D0%BD%D1%96%D0%B4%D0%B5%20%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%B8%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Казки для дорослих&amp;quot; О. Калини&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На ньому ж &lt;strong&gt;проби ставити ніде&lt;/strong&gt;: скрізь він бував, все знає, все бачив, руки по лікоть в крові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи коректно буде перекласти цей вислів дослівно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2925" LastActivityDate="2021-10-21T19:01:49.743" Title="Переклад фразеологізму &quot;пробу ставить негде&quot;" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6771" PostTypeId="2" ParentId="6691" CreationDate="2021-10-23T14:53:58.573" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;СУМ-20&lt;/strong&gt;, який вважається найбільш актуальним тлумачним словником на 2021 рік НЕ містить даного слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Натомість, він &lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=18804&amp;amp;page=643&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;містить&lt;/a&gt; слово &lt;em&gt;ГЛУ́ПСТВО&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ГЛУ́ПСТВО , а, с., рідко. 1 . Властивість за знач. глу́пий 1 . – Ви&#xA;велика людина і добре розпізнаєте глупства і доброчинність у&#xA;суспільстві (Н. Рибак); – Значить, на вашу думку, юначе, якась там&#xA;золота чи усипана брильянтами дорогоцінність була б для науки&#xA;важливіша від цього єдиного в своєму роді письмового документа?&#xA;Дурниці, глупство! (В. Владко). 2 . Нерозумний вчинок, задум, вислів&#xA;. [ Ярош :] Ні, поки ти молодий, ти не забезпечений від глупства (І.&#xA;Микитенко); – Не кажи, вуйку, глупства, – зашипіла озираючись&#xA;Вінцусиха (І. Муратов); Ще вчора ввечері він подумав, яке глупство&#xA;мало був не вчинив, просячи руки Доброчинової дочки за свого сина (І.&#xA;Білик).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звідси, можна зробити припущення, що слово &lt;em&gt;глупість&lt;/em&gt; відсутнє в офіційній українській та одним із його синонімів в українській є слово &lt;em&gt;ГЛУПСТВО&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2022-09-02T12:10:53.690" LastActivityDate="2022-09-02T12:10:53.690" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6772" PostTypeId="2" ParentId="6769" CreationDate="2021-10-25T16:36:33.503" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53395/357063.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Фразеологічний словник&lt;/a&gt; окрім горіхів наводить приклади, де роль &amp;quot;горіхів&amp;quot; виконують &amp;quot;кислички&amp;quot;, &amp;quot;бублики&amp;quot;, &amp;quot;риба&amp;quot;, &amp;quot;гостинці&amp;quot;, &amp;quot;галушки&amp;quot;і навіть &lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%85%D0%B8&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кабачки&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, можна сказати, що цей вираз означає &amp;quot;Отримаєш що заробив (і зможеш витратити свій заробіток на горіхи, кислички, тощо)&amp;quot;. А оскільки з контексту зрозуміло що зробив шкоду, отже зрозуміло, що і винагорода буде негативна (щодо &amp;quot;бесіди&amp;quot; не впевнений, швидше &amp;quot;будеш покараний&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чому з усіх варіантів саме горіхи використовуються найчастіше відповісти не можна, хіба що висловити припущення, що саме цей варіант винагороди найбільш стилістично нейтральний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2021-10-25T16:54:56.190" LastActivityDate="2021-10-25T16:54:56.190" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6773" PostTypeId="2" ParentId="5830" CreationDate="2021-10-27T09:03:27.837" Score="3" Body="&lt;p&gt;В контексті оподаткування, саме як використовуюється податковою службою України, значення цих слів має суттєву різницю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нараховано - це скільки податків нараховано для сплати, тобто лише підраховано і очікується для сплати (очікується для зарахування на рахунок).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зараховано - це саме скільки податку сплачено (зараховано на рахунок).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/Lo3dB.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Lo3dB.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4175" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-10-29T22:16:53.177" LastActivityDate="2021-10-29T22:16:53.177" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6774" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6776" CreationDate="2021-10-27T10:56:14.257" Score="2" ViewCount="58" Body="&lt;p&gt;Який варіант прийменника - &lt;em&gt;зі&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;із&lt;/em&gt; - краще застосувати у словосполученні &lt;em&gt;центральний орган виконавчої влади ... спеціальним статусом&lt;/em&gt;? Законодавчо використовуються обидва варіанти, але, на мою думку, &lt;em&gt;зі спеціальним статусом&lt;/em&gt; більш відповідає милозвучності української мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3688" LastActivityDate="2021-10-29T11:16:58.007" Title="&quot;Зі спеціальним статусом&quot; чи &quot;із спеціальним статусом&quot;?" Tags="|прийменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6775" PostTypeId="2" ParentId="6774" CreationDate="2021-10-28T17:26:16.890" Score="2" Body="&lt;p&gt;Правопис 2019 &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;має&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Зі&lt;/strong&gt; вживаємо, якщо буквосполучення наступного слова має початкові з,&#xA;&lt;strong&gt;с,&lt;/strong&gt; ш, шч та ін.,  незалежно від закінчення попереднього слова  чи паузи:  Ви зустріли  ворога...  зі зброєю  в  руках  (Ю. Яновський); Балада  зі знаком запитання  (І. Драч);  Бере  книжку  &lt;strong&gt;зі  с&lt;/strong&gt;тола  (Леся  Українка);  Зі  школи  на майдан вивалила дітвора  (А. Головко); Прибув зі Львова.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;З правопису бачимо, що &amp;quot;із&amp;quot; перед цими &amp;quot;з, &lt;strong&gt;с,&lt;/strong&gt; ш, шч та ін.&amp;quot; вживається тоді, коли після цих літер іде голосна, а &amp;quot;зі&amp;quot; — коли приголосна. У вашому випадку приголосна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &amp;quot;зі спеціальним статусом&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2021-10-29T11:16:58.007" LastActivityDate="2021-10-29T11:16:58.007" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6776" PostTypeId="2" ParentId="6774" CreationDate="2021-10-29T00:40:19.160" Score="1" Body="&lt;h2&gt;§ 25. Позиції вживання прийменника З та його варіантів ІЗ, ЗІ (ЗО)&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;із, зі (зо)&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; вживаємо перед буквами, що передають важкі для вимови збіги приголосних, та для досягнення милозвучності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Із&lt;/strong&gt; уживаємо переважно перед буквами, що позначають свистячі та шиплячі звуки (&lt;strong&gt;з, с, ц, ч, ш, шч&lt;/strong&gt;) незалежно від закінчення&#xA;попереднього слова та між буквосполученнями (після них або перед&#xA;ними): &lt;em&gt;Перстень виготовлено із золота; Родина із семи душ; Гнат...&#xA;запріг коні й так їх гнав із села, що вони із шкури вилазили&lt;/em&gt; (М.&#xA;Стельмах); &lt;em&gt;Із шовку виготовили вітрила; А вже весна, а вже красна! Із&#xA;стріх вода капле&lt;/em&gt; (Нар. пісня); &lt;em&gt;I місив новий заміс із тіста старого&lt;/em&gt;&#xA;(І. Драч); &lt;em&gt;Тихович разом із сходом сонця зірвався на рівні ноги&lt;/em&gt; (М.&#xA;Коцюбинський); &lt;em&gt;Лист із Бразилії&lt;/em&gt; (І. Франко).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Зі&lt;/strong&gt; вживаємо, якщо буквосполучення наступного слова має початкові &lt;strong&gt;з, с, ш, шч та ін.&lt;/strong&gt;, незалежно від закінчення&#xA;попереднього слова чи паузи: &lt;em&gt;Ви зустріли ворога... зі зброєю в руках&lt;/em&gt;&#xA;(Ю.Яновський); &lt;em&gt;Балада зі знаком запитання&lt;/em&gt; (І. Драч); &lt;em&gt;Зі школи на майдан вивалила дітвора&lt;/em&gt; (А. Головко);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;У позиції перед деякими&#xA;буквосполученнями варіанти &lt;strong&gt;із&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; можуть бути взаємозамінними, пор.:&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Устав разом ІЗ сходом сонця&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Устав разом ЗІ сходом сонця&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка.&lt;/strong&gt; Трапляються відхилення від поданих правил уживання прийменника &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; та його варіантів &lt;strong&gt;із&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt;, що спричинено вимогами&#xA;ритмомелодики або мовними вподобаннями автора.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;То ж, прийменник &lt;strong&gt;із&lt;/strong&gt; вжіваємо переважно на початку речення та в середині речення у тих випадках, коли прийменник &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; вжити неможливо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2021-10-29T00:40:19.160" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6777" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6784" CreationDate="2021-10-29T20:40:12.150" Score="4" ViewCount="589" Body="&lt;p&gt;Шукав як назвати ... на огірках. На r2u перекладу нема.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.kray.ck.ua/kultura/mova/item/17855-yak-vi-tse-nazivaete&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ось знайшов таке&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Огірки бувають гладенькі, а бувають у горбиках, на кінчиках яких у молодих огірків жорсткі ворсинки. Як ви називаєте ці горбики? Часто чуємо запозичене — «пупиришки». А як по-нашому?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В одній із мовознавчих спільнот у соцмережі «Фейсбук» учасники на це відповіли: &lt;em&gt;горбики, колючки, пухирці, дзьобики, пипки, пуцьвірки, пуп’яшки, шипи, пупирки, пупирці…&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але більшість цих слів теж не шукається. Тож як перекласти &lt;em&gt;пупырышки&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-09-20T14:18:48.233" LastActivityDate="2022-09-20T14:18:48.233" Title="Як українською перекласти &quot;пупырышки&quot; на огірках" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6778" PostTypeId="2" ParentId="6769" CreationDate="2021-10-29T22:14:30.150" Score="1" Body="&lt;p&gt;Інше пояснення таке, що раніше горіхи були поширеними ласощами. Якщо діти пустували та дуріли, то щоб утихомирити їх їм погрожували — «Дістанеться вам на горіхи», тобто, насправді або не дістанеться, або й того гірше. Як вказав Artemix це могли бути й інші лагомини.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2021-10-29T22:14:30.150" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6779" PostTypeId="1" CreationDate="2021-11-03T13:56:22.900" Score="4" ViewCount="261" Body="&lt;p&gt;Ок, нехай активні дієприкметники теперішнього часу недоконаного виду не є літературною нормою. Нічого не маю проти заміни їх іменниками, прикметниками, пасивними дієприкметниками, описовими конструкціями. Вважаю, що форма &amp;quot;той, що&amp;quot; у багатьох випадках доречніша.&#xA;Допоможіть утворити суфіксальну конструкцію з &amp;quot;(матеріал), що дихає&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-05-14T15:00:18.850" LastActivityDate="2022-05-17T00:40:44.977" Title="Дихальний — це той, що для дихання. А як сказати &quot;дихаючий&quot; без -юч?" Tags="|словотворення|дієприкметники|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6780" PostTypeId="2" ParentId="2915" CreationDate="2021-11-03T18:24:42.070" Score="4" Body="&lt;p&gt;На додаток до &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/2916/945&quot;&gt;відповіді&lt;/a&gt; про нумерацію &lt;em&gt;додатків&lt;/em&gt;, існує ще «ДСТУ 1.5:2015 Національна стандартизація. Правила розроблення, викладання та оформлення національних нормативних документів.», введений в дію &lt;a href=&quot;http://uas.org.ua/wp-content/uploads/2016/12/N217_2015-12-30.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наказом ДП «УкрНДНЦ» №217 від 31.12.2015&lt;/a&gt;, який описує саме нумерацію &lt;em&gt;переліків&lt;/em&gt; (списків) у національних стандартах:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;6.2 Переліки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;6.2.1 У пунктах або підпунктах за потреби можна подавати переліки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Заголовок переліку завершують знаком «:» (двокрапка). Текст кожного пункту переліку почина­ють з малої літери, а завершують знаком «;» (крапка з комою), крім останнього, який завершують знаком «.» (крапка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;6.2.2 За наявності в тексті переліку одного рівня підпорядкованості кожну його позицію познача­ють малими літерами української абетки, за винятком ґ, є, з, і, ї, й, о, ч, щ, ь, чи арабськими цифрами, або знаками «—» (тире).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;6.2.3 За наявності в тексті переліку двох рівнів підпорядкованості найвищим рівнем є перелік, який позначають малими літерами української абетки, за винятком ґ, є, з, і, ї, й, о, ч, щ, ь, найнижчий позначають арабськими цифрами або знаками «—» (тире).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;6.2.4 За наявності в тексті переліків різних рівнів підпорядкованості найвищим рівнем є перелік, який позначають малими літерами української абетки, за винятком ґ, є, з, і, ї, й, о, ч, щ, ь, середній рівень позначають арабськими цифрами, найнижчий — знаком «—» (тире).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Після цифри або літери, якою позначено певну позицію переліку, ставлять знак «)» (кругла дужка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="945" LastActivityDate="2021-11-03T18:24:42.070" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6782" PostTypeId="2" ParentId="6779" CreationDate="2021-11-04T22:13:19.057" Score="4" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що у цьому словосполученні російське слово &lt;em&gt;дышащий&lt;/em&gt;, переклад якому ви шукаєте прийшло до росіян як відповідник англомовному &lt;em&gt;breathable&lt;/em&gt;. Давайте розберемось зі значенням цього слова в англійській мові:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Атмосферу, якою можна дихати.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тканину крізь яку може проходити повітря.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.macmillandictionary.com/dictionary/british/able_2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;-able&lt;/a&gt; використовують разом з дієсловом, щоб утворити прикметник, який описує щось, що можна зробити. Наприклад, enjoyable (цим можна насолоджуватись), breakable (це легко зламати).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я не знаюсь на російській мові, але можливо у них прийнято наділяти речі людськими якостями, як-от казати, що тканина може дихати. Та, наскільки я знаю, українській мові це не притаманно. Наприклад, у книжці над якою ми зараз працюємо наш редактор скаржиться, що коли ми кажемо, що алгоритм ухвалює рішення, бо алгоритм це лише знаряддя людини (хоча із сьогоднішнім рівнем розвитку штучного інтелекту різниця вже не так помітна).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пропоную не слідувати росіянам, а шукати відповідник прямо з англійської дотримуючись традицій нашої мови. Можу запропонувати &lt;strong&gt;повітро/паро/газо+проникний/відводильний&lt;/strong&gt; матеріал.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-05-17T00:40:44.977" LastActivityDate="2022-05-17T00:40:44.977" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6784" PostTypeId="2" ParentId="6777" CreationDate="2021-11-06T01:51:45.447" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vypyn&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВИ́ПИН&lt;/a&gt;, у, &lt;em&gt;чол&lt;/em&gt;. Місце, що випинається. &lt;em&gt;Ліве передсердя у людини має невеликий випин — так зване вушко серця&lt;/em&gt; (Наука і життя, 3, 1957, 16).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, 1970. — Стор. 450.&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось ще один з рідкісних прикладів вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сформована з каміння, обмазаного глиною та гіпсом, вгорі колона вужчала й мала дивні &lt;em&gt;випини&lt;/em&gt;, що надавали їй подібности до стилізованого торса людини з плечима.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Ян Морис. &lt;em&gt;Чому Захід панує - натепер.&lt;/em&gt; З англ. пер. Ольга Кочерга&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2021-11-06T02:21:40.457" LastActivityDate="2021-11-06T02:21:40.457" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6785" PostTypeId="1" CreationDate="2021-11-06T10:47:41.543" Score="-3" ViewCount="173" Body="&lt;p&gt;Чому на суспiльному теле&lt;em&gt;баченнi&lt;/em&gt; вживають слово &amp;quot;очевидно&amp;quot; замість &amp;quot;очебачно&amp;quot;? Хiба ми кажемо &amp;quot;&lt;em&gt;виділи&lt;/em&gt; очi, що купували...&amp;quot;, або &amp;quot;телевиден'є&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4200" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-11-21T11:21:03.240" LastActivityDate="2021-11-22T01:32:33.793" Title="&quot;очевидно&quot; або &quot;очебачно&quot;?" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6787" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6788" CreationDate="2021-11-07T17:15:05.977" Score="8" ViewCount="156" Body="&lt;p&gt;Шукаю канонічний переклад терміну «Stone Age» (а також аналогічних термінів “Iron Age”, “Bronze Age”, “Golden Age” і т.д.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідні сторінки україномовної Вікіпедії мають назви «&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BC%27%D1%8F%D0%BD%D0%B0_%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кам'яна &lt;strong&gt;доба&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%B0_%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;залізна &lt;strong&gt;доба&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бронзова &lt;strong&gt;доба&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B0_%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;золота &lt;strong&gt;доба&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте наступні форми виявляються досить поширеними: «кам'яний &lt;strong&gt;вік&lt;/strong&gt;», «залізний &lt;strong&gt;вік&lt;/strong&gt;», «бронзовий &lt;strong&gt;вік&lt;/strong&gt;», «золотий &lt;strong&gt;вік&lt;/strong&gt;». Судячи з результатів пошуку в Google, вони виявляються більш поширеними, ніж варіант з «добою».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У «&lt;em&gt;Словнику української мови в 11 томах&lt;/em&gt;» зустрічаються «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/kam.janyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кам'яний вік», «кам'яна доба&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/bronzovyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;бронзовий вік&lt;/a&gt;», «&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zolotyj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;золотий вік&lt;/a&gt;» але не інші вищезгадані терміни.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є еквівалентними за правильністю ці два варіанти (доба / вік)? Або є причина віддавати перевагу одному перед іншим, загалом чи в певних контекстах? Спасибі заздалегідь.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4203" LastEditorUserId="4203" LastEditDate="2021-11-07T18:39:30.413" LastActivityDate="2021-11-08T06:07:00.343" Title="Як правильніше: «Кам'яна доба» чи «кам'яний вік», чи обидва однаково?" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6788" PostTypeId="2" ParentId="6787" CreationDate="2021-11-08T06:07:00.343" Score="4" Body="&lt;p&gt;В українській мові слово &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВІК&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; вживають, насамперед, щодо тривалості життя будь-якого живого організму, як то людини, тварини, рослини та іншого біологічного різноманіття. Зважаючи на семантичний зміст слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vik&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВІК&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, ним можуть позначатися й інші лексичні одиниці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Доба&lt;/strong&gt; - це визначений обмежений термін часу, який може вимірюватися в годинах (24 години це одна доба), днях (сім днів це один тиждень), місяцях (12 місяців це один рік), роках (100 років це одне століття), століттях (Епоха Відродження), тисячоліттях (Нова ера), десятках тисяч років (Палеоліт), мільйонах років (Мезозой).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Велика Українська Енциклопедія&lt;/strong&gt; надає таке визначення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://vue.gov.ua/%D0%9A%D0%B0%D0%BC%E2%80%99%D1%8F%D0%BD%D0%B0_%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Кам’яна доба&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - найтриваліший доісторичний період часу, впродовж якого люди широко використовували камінь для виготовлення знарядь&#xA;праці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А електронний ресурс &lt;strong&gt;Національної Академії Наук України&lt;/strong&gt; містить добірку наукових праць &lt;a href=&quot;https://www.nas.gov.ua/UA/Book/Pages/default.aspx?BookID=0000013736&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Кам’яна доба України&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То ж, сказати &amp;quot;&lt;strong&gt;кам'яний вік&lt;/strong&gt;&amp;quot; чи &amp;quot;&lt;strong&gt;кам'яна ера&lt;/strong&gt;&amp;quot; або &amp;quot;&lt;strong&gt;кам'яна епоха&lt;/strong&gt;&amp;quot; не буде помилкою і буде зрозумілим, але якщо вас цікавить саме органічне звучання з науковою точністю, то краще сказати &amp;quot;&lt;strong&gt;кам'яна доба&lt;/strong&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2021-11-08T06:07:00.343" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6789" PostTypeId="1" CreationDate="2021-11-11T16:22:15.173" Score="1" ViewCount="67" Body="&lt;p&gt;Чи можна так сказати, що корбочка криниці &amp;quot;набуває оберт&amp;quot;? Знайшла вираз &amp;quot;набирає (набуває) обертів&amp;quot;, але мені потрібно, як російською &amp;quot;обретает оборот, вращение&amp;quot;, тобто, як початок руху, а не збільшення кількості обертів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4217" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-11-11T17:40:12.327" LastActivityDate="2021-11-11T17:40:12.327" Title="Чи можна так сказати, що корбочка криниці &quot;набуває оберт&quot;?" Tags="|переклад|вживання-слів|from-russian|граматика|узгодження-слів|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6791" PostTypeId="1" CreationDate="2021-11-16T13:45:47.893" Score="1" ViewCount="341" Body="&lt;p&gt;Чи є нюанси тлумачення слів &lt;em&gt;спочивати&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;почивати&lt;/em&gt;. Обидва перекладаються як &lt;em&gt;спати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відпочивати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;померти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Розпрягайте, хлопцi, коней,&lt;br /&gt;&#xA;Тай лягайте спочивать&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як зрозуміти, коли мається на увазі &lt;em&gt;спати&lt;/em&gt;,  а коли &lt;em&gt;відпочивати&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або [&lt;em&gt;в зимку земля&lt;/em&gt;] &lt;em&gt;почиває&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;спочиває&lt;/em&gt;, як правильніше, якщо треба передати, що [&lt;em&gt;вона&lt;/em&gt;] &lt;em&gt;відпочиває&lt;/em&gt;, чи і так і так можна?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4217" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-11-18T09:27:09.503" LastActivityDate="2021-11-18T12:27:20.993" Title="слова спочивати і почивати чи є різниця" Tags="|вживання-слів|вибір-слова|різниця-між-словами|синоніми|правопис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6792" PostTypeId="1" CreationDate="2021-11-16T23:16:28.527" Score="3" ViewCount="112" Body="&lt;p&gt;У деяких джерелах вживається фраза &lt;code&gt;службові слова&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;службова частина мови&lt;/code&gt; по відношенню до прийменників. У першому випадку уточнюють, що службові слова не є повнозначними словами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;, прийменники не мають самостійного лексичного значення, тому членами речення не виступають.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Основні &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підходи&lt;/a&gt; до статусу визначення прийменника в українському мовознавстві:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;прийменник як службове слово з послабленим лексичним значенням (найпоширеніша версія);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;прийменник є морфемлю;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;прийменник не є ні словом, ні морфемою. Структурно він набуває ознак слова, функціонально — ознак морфеми.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Український правопис теж &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживає&lt;/a&gt; словосполучення &lt;code&gt;службові слова&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я, своєю чергою, пам'ятаю зі школи, що прийменники не є словами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А, отже, коректно говорити, що у фразі &lt;code&gt;вершник на коні&lt;/code&gt; &lt;strong&gt;два слова&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;фраза складається з трьох частин мови&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;фраза складається з трьох частин речення&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2023-04-12T02:07:56.023" Title="Чи коректно називати прийменники та інші службові частини мови &quot;словами&quot;?" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6794" PostTypeId="2" ParentId="6792" CreationDate="2021-11-18T00:06:07.273" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Службові слова&lt;/strong&gt;, неповнозначні (систематичні) слова — вільні морфеми, що інтонаційно об'єднуються зі словом, словосполученням чи реченням і виражають, подібно до словотвірних і словозмінних (флексійних)) зв'язаних морфем, різні стосунки між повнозначними словами й реченнями, об'єднуючи їх або надаючи їм різних значеннєвих відтінків. До &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D1%83%D0%B6%D0%B1%D0%BE%D0%B2%D1%96_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;С. с.&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; в українській мові належать прийменники, сполучники й частки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Службові слова&lt;/strong&gt; - це такі частини мови, що не виступають членами речення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже &lt;code&gt;вершник на коні&lt;/code&gt; - це фраза, яка складається з трьох слів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2021-11-18T00:06:07.273" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6795" PostTypeId="2" ParentId="6791" CreationDate="2021-11-18T10:18:50.080" Score="-1" Body="&lt;h3&gt;Чи є нюанси тлумачення слів &lt;em&gt;спочивати&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;почивати&lt;/em&gt;.&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;em&gt;Словник української мови: в 11 томах&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spochyvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СПОЧИВАТИ&lt;/a&gt;, аю, аєш, &lt;em&gt;недоконаний вид&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vidpochyvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відпочивати&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме, що &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;спати&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;переносне значення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;урочисто&lt;/em&gt; Бути мертвим, лежати в могилі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pochyvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОЧИВАТИ&lt;/a&gt;, аю, аєш, &lt;em&gt;недоконаний вид&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Спати, впадати в сон.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;тільки недоконаний вид&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;застаріле&lt;/em&gt;. Покоїтися, лежати в труні, в могилі, спочивати вічним сном (про прах, тіло).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Різниці загалом немає, хіба що &lt;em&gt;почивати&lt;/em&gt; не має в собі &lt;em&gt;відпочивати&lt;/em&gt;, хоча, як на мене, так можна вживати. Пак згаданий словник має згадане в іншому відповіді &lt;em&gt;спочивати&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;почивати&lt;/em&gt; [&lt;em&gt;на лаврах&lt;/em&gt;].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але можна зробити певний висновок, же &lt;em&gt;спочивати&lt;/em&gt; — частковий покій, а &lt;em&gt;почивати&lt;/em&gt; — повний. Порівняй з &lt;em&gt;спокійний&lt;/em&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokijnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;покійний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де друге може мати значення &lt;em&gt;спокійний&lt;/em&gt;, але наразі вживається переважно як &lt;em&gt;мертвий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Коли мається на увазі &lt;em&gt;спати&lt;/em&gt;, а коли &lt;em&gt;відпочивати&lt;/em&gt;?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;З контексту. Краще сприймайте слово &lt;em&gt;як бути в стані спокою&lt;/em&gt;. Те саме з &lt;em&gt;відпочивати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;спати&lt;/em&gt;, котрі теж можуть мати значення &lt;em&gt;бути мертвим&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-11-18T12:27:20.993" LastActivityDate="2021-11-18T12:27:20.993" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6796" PostTypeId="2" ParentId="6779" CreationDate="2021-11-20T20:04:35.233" Score="3" Body="&lt;p&gt;Чесно кажучи, претензію сучасного &amp;quot;літературного стандарту&amp;quot; до активних дієприкметників не розумію (особливо на фоні адекватного сприйняття активних дієприслівників). Той же &amp;quot;дихаючий&amp;quot; використовували і Коцюбинський, і Винниченко, і Самчук, і ще &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac13&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;keyword=%D0%B4%D0%B8%D1%85%D0%B0%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9&amp;amp;attrs=word%2Ctag&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;linenumbers=0&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;glue=0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=doc%2Cg&amp;amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.translator&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&amp;amp;checkboxes=0&amp;amp;fullcontext=1&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22iquery%22%2C%22arg%22%3A%22%D0%B4%D0%B8%D1%85%D0%B0%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22iqueryrow%22%2C%22iquery%22%3A%22%D0%B4%D0%B8%D1%85%D0%B0%D1%8E%D1%87%D0%B8%D0%B9%22%7D%2C%22id%22%3A7767%7D%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ряд інших&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Темна,тяжко дихаюча постать швидко виходить із кущів, прожогом кидається в алею й зникає в ній, часто, хапливо риплячи піском у тьмі. &lt;em&gt;Володимир Винниченко ● 1924 ● Сонячна машина&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;До домовини підступають перелякані, ледь дихаючі жінки, а чернець грубо попихає їх своїми сильними руками і басом підганяє: — Ну там! &lt;em&gt;Улас Самчук ● 1937 ● Волинь&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Врешті вони розскочились із чудово-блискучими очима, зі схвильованими грудьми, з дихаючими вогнем ніздрями на блідих гордих обличчях… &lt;em&gt;Михайло Коцюбинський ● 1901 ● Дорогою ціною&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Льошка обняв Марусю за плечі, і вони отак ішли — двоє як одне — живим, дихаючим степом. &lt;em&gt;Люко Дашвар ● 2008 ● Молоко з кров'ю&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вібромасажні крісла, дихаючі підгузки«Libero», чіпси«Екстрелла», продукція фірми«Дриґало» і«Шкварки від Одарки, європейська якість». &lt;em&gt;Ліна Костенко ● 2010 ● Записки українського самашедшого&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Активні дієприкметники до зворотних дієслів дійсно не звучать (вмивающийся? повертающийся?), але в решті...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж воно таки муляє вам очі (або прикопався редактор), то можете використати щось типу &amp;quot;проникний [для повітря] матеріал&amp;quot;, або, без суфіксально утворених слів, просто &amp;quot;матеріал дихає&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2021-11-23T12:24:37.453" LastActivityDate="2021-11-23T12:24:37.453" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6797" PostTypeId="2" ParentId="6757" CreationDate="2021-11-21T04:05:42.043" Score="1" Body="&lt;p&gt;Написання &lt;strong&gt;символів валют&lt;/strong&gt; в українській мові найновіші правила &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопису 2019 року&lt;/a&gt; не регламентують. Як зручно, так і вказуєте &amp;quot;1000 ₴&amp;quot; або &amp;quot;$29 048.71 млрд.&amp;quot; Класифікація валют (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BB%D0%B0%D1%81%D0%B8%D1%84%D1%96%D0%BA%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D1%82_(ISO_4217)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ISO 4217&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Розташування знака валюти і тип роздільника (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D0%B8_%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;на прикладі євро&lt;/a&gt;): &lt;strong&gt;3,14 €&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;€3.14&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2021-11-21T04:05:42.043" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6798" PostTypeId="2" ParentId="6785" CreationDate="2021-11-22T01:05:00.137" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ВИДІ́ННЯ&lt;/strong&gt; - зорові образи, що здаються людині реальними і сприймаються за явні, але не пов'язані з матеріальним світом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://archive.org/details/literaturoznavchat1/page/n175/mode/1up?view=theater&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Видіння&lt;/a&gt; можуть бути також слухові, залучати інші органи чуття. Таке особливе &amp;quot;&lt;strong&gt;бачення очима духу&lt;/strong&gt;&amp;quot; зазвичай відбувається уві сні або під час засинання, але може траплятися і наяву, в пророчому або містичному стані.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Елементи &lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%B4%D1%96%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;видіння&lt;/a&gt; спостерігаються в античній літературі та середньовічному письменництві.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.worldwidedictionary.org/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B8%D0%B4%D1%96%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Приви́дітися, приви́дітись&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; - ВВИЖА́ТИСЯ кому (&lt;strong&gt;поставати перед очима ніби наяву&lt;/strong&gt;), БА́ЧИТИСЯ, МАЯ́ЧИ́ТИ, МАЯЧІ́ТИ, МА́РИТИСЯ, ПРИВИ́ДЖУВАТИСЯ, ПРИВИДЖА́ТИСЯ, ЗДАВА́ТИСЯ, рідше ПРИВИЖА́ТИСЯ, рідко УЗДРІВА́ТИСЯ, рідко ВИ́ДІТИСЯ, розм. МРІ́ТИСЯ, МЕРЕ́ЩИТИСЯ розм. рідко, ВВИ́ДЖУВАТИСЯ, МАЯ́ЧИ́ТИСЯ безос. діал. Док.: &lt;strong&gt;приви́дітися, уздрі́тися, сни́тися, уявля́тися&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Док.: &lt;strong&gt;присни́тися, насни́тися, прима́ритися, приверзти́ся, наверзти́ся, примрі́ятися, примрі́тися, приви́дітися, ви́роїтися, ввижа́тися&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що до очей, як до органу зору, їми можна &lt;strong&gt;бачити, дивитися, споглядати, спостерігати, слідкувати, пильнувати та ін&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2021-11-22T01:32:33.793" LastActivityDate="2021-11-22T01:32:33.793" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6799" PostTypeId="1" CreationDate="2021-11-29T13:43:10.597" Score="5" ViewCount="357" Body="&lt;p&gt;Чи є множина для слова сум? В деяких словниках, наприклад тут&#xA;&lt;a href=&quot;https://slovnyk.ua/index.php?swrd=%D1%81%D1%83%D0%BC&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;https://slovnyk.ua/index.php?swrd=сум&lt;/a&gt;&#xA;пишуть, що є, в інших немає. А як насправді?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4217" LastActivityDate="2021-12-17T16:21:43.410" Title="Чи є множина для слова сум?" Tags="|вживання-слів|правопис|словники|число|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6800" PostTypeId="2" ParentId="6799" CreationDate="2021-11-29T16:48:09.390" Score="9" Body="&lt;p&gt;Припускаю, споглядалисте лише на таблицї — що тут, що нп. від &lt;a href=&quot;//lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словника УМІФ-а&lt;/a&gt;. Основна проблема таких таблиць, же вони переважно заповнені автоматично і з поверхневою перевіркою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо мова про тлум, то згаданий Словник.ua тупо бере з &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ11&lt;/a&gt;, котрий робився руками, а отже більше довіри, там ж можна побачити приклад (навмисно повернуто до віршового вигляду) від &lt;a href=&quot;//uk.wikisource.org/wiki/%D0%9D%D1%96_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8F,_%D0%BD%D1%96_%D0%B3%D0%B0%D1%97_(%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грінченка&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ні поля, ні гаї,&lt;br /&gt;&#xA;Ні пташки щебетливі&lt;br /&gt;&#xA;Не приспали мої&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Суми&lt;/em&gt; — болі вразливі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож, питаннє можна вважати закритим: &lt;strong&gt;множина існує&lt;/strong&gt;. &lt;a href=&quot;http://sum20ua.com/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ20&lt;/a&gt; поки не покриває слова на &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;, тож як буде і не забуду — оновлю відповідь. Але про всяк можна також спробувати довести через узус, тобто вжив. З неприємного, чимало слів мають пня &lt;em&gt;сум&lt;/em&gt; — місто &lt;em&gt;Суми&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сума&lt;/em&gt; як торба, &lt;em&gt;сума&lt;/em&gt; як загал ітд. Можна подумати, же вони жїночого роду, отже проблема вирїшена, бо хоч множина і майже однакова для всїх родів, але можна зачепитися за родовий відмінок, бо є ріжниця: &lt;em&gt;сумів&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;сум&lt;/em&gt;. Але, насправдї, множина може бути &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B1%D0%B0%D0%B1%D0%B0#178039&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;однаковою&lt;/a&gt; повністю, особливо для декотрих говірок, тому &lt;em&gt;сумів&lt;/em&gt; може бути і жїночого роду, тож покладаємося на вміст. Ще одна проблема, котру помітив для себе — &lt;em&gt;сумів&lt;/em&gt; чомусь часто буває виплодом одруківки від &lt;em&gt;сумнів&lt;/em&gt;, але тут теж відносно легко зрозуміти з вмісту. За джерело беру корпус &lt;a href=&quot;https://corpora.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D1%81%D1%83%D0%BC%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лайпциґа&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нехай цей рік тримає тебе, від усіх негараздів, &lt;strong&gt;сумів&lt;/strong&gt; і напастей, і дарує всім навколо, і нам з тобою, надію і мрію, любов і щастя! &lt;em&gt;(u-news.org.ua, collected on 13/06/2012)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нехай цей рік зберігає тебе, від всіх негод, &lt;strong&gt;сумів&lt;/strong&gt; і напастей, і дарує всім навколо, і нам з тобою, надію й мрію, любов і щастя! &lt;em&gt;(aback.org.ua, collected on 13/06/2012)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чернець не вільний від &lt;strong&gt;сумів&lt;/strong&gt; і турбот великого християнського світу; цьому світу він дарує свої почуття й ідеї, породжені самотою і спокоєм. &lt;em&gt;(nach.com.ua, collected on 04/04/2014)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сидячи на руках або бродячи по кімнатах, воно часто шукає захисту в матері, у няньки, у всіх дорослих від своїх дитячих страхів, &lt;strong&gt;сумів&lt;/strong&gt; і засмучень. &lt;em&gt;(posmishka.org, collected on 13/06/2012)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Кожний його вірш - це ціла гама вражень, думок, радостей і &lt;strong&gt;сумів&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;(vezet.biz.ua, collected on 02/04/2014)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Того, хто позбавить мусульманина від суму, Аллах позбавить від одного з &lt;strong&gt;сумів&lt;/strong&gt; Судного дню, а хто приховає недоліки мусульманина, Аллах приховає недоліки у Судний день». &lt;em&gt;(kamenka-3.nadybat.com.ua, collected on 07/04/2014)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ітд. Щоправда, відносно малий вжиток, але він є, отже теж можна зробити висновок, що &lt;strong&gt;множина існує&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-12-17T16:21:43.410" LastActivityDate="2021-12-17T16:21:43.410" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6801" PostTypeId="2" ParentId="5267" CreationDate="2021-12-07T22:57:42.737" Score="2" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Сидіти в інтернеті&amp;quot; - це фразеологізм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%B7%D0%B5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фразеологізм&lt;/a&gt; — семантично пов'язане сполучення слів, яке, на відміну від подібних до нього за формою синтаксичних структур (висловів або речень), не виникає в процесі мовлення відповідно до загальних граматичних і значеннєвих закономірностей поєднання лексем, а відтворюється у вигляді усталеної, неподільної, цілісної конструкції. Ще його називають «Крилатим висловом».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що означає сидіти за комп'ютером в оглядачі павутини. Хоча навряд потрібне пояснення значення. Швидше тут невідомо було до чого віднести.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastActivityDate="2021-12-07T22:57:42.737" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6802" PostTypeId="2" ParentId="5165" CreationDate="2021-12-07T23:27:18.950" Score="1" Body="&lt;p&gt;Так, різниця є. Ці слова мають різні корені, різне етимологічне походження. А разом з цим і мають свої особливості.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інколи важко знайти щось в тлумачному словнику. А якщо навіть і знаходиш, то через відсутність достатньої компетенції слова можуть бути недостатньо, неточно або взагалі хибно розтлумачені.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Огорожа та загорожа явно мають спільний корінь. Префікси вказують на особливості використання. Якщо в огорожі явно вказано городження навколо чогось, то в загороді - значення кола вже відсутнє.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дуже добре різницю між словами можна побачити в пошуку через Ґуґл світлин. Можна зрозуміти, що паркан та огорожа - це те саме. А ось різниця між огорожею, тином та паркетом вже видна чіткіше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На основі пошуку можна сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;тин - це огорожа з дерев'яних довгих гнучких гілок живих чи неживих,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;паркан - це огорожа набагато сучасніша і може мати різного роду матеріали від суцільно металу до складних конструкцій,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;штахети - це огорожа з вертикальних штахетин переважно дерев'яних, бо інших я не зустрічав.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;І так, усе це можна віднести до огорожі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastActivityDate="2021-12-07T23:27:18.950" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6803" PostTypeId="2" ParentId="2980" CreationDate="2021-12-08T07:53:45.757" Score="1" Body="&lt;p&gt;Більше в жодній мові, окрім російської, електричні мережі не порівнюються з ланцюгом, тому що у цій мові немає слів, які окремо позначають окремо коло і круг.&#xA;Сутність значення - є рух електричної енергії по колу від одного одного полюса до іншого. Термін &amp;quot;коло&amp;quot; використовується і в англійській, і в німецькій, і в польській, і в інших європейських мовах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4262" LastActivityDate="2021-12-08T07:53:45.757" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6804" PostTypeId="2" ParentId="2980" CreationDate="2021-12-08T08:59:28.330" Score="0" Body="&lt;p&gt;Додаток до відповіді @Sasha.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А висновок дуже простий. Ланцюг не зобов'язує з'єднуватися у коло. А коло - є коло. Тобто слово коло є точним для опису суті процесу. А значення ланцюга потребує уточнень, що ланцюг елементів зобов'язаний утворювати коло. Бо джерело електричного кола міститься в одному компоненті кола. Що і замикає ланцюг в коло.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B5_%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Електричне коло&lt;/a&gt;  — сукупність сполучених між собою провідниками електронних компонентів, джерел струму й напруги, перемикачів тощо, через яку може проходити електричний струм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо говорити у дискурсі вказаного визначення, то формування кола є обов'язковим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо розглядати процес детальніше, то можна виокремити з електричного кола певні ланцюги, послідовності, низки, рядки компонентів тощо для опису потрібних процесів. Будь-яке слово, що описуватиме упорядковану послідовність компонентів по суті буде правильним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Електричне коло і електричний ланцюг не є повноцінними синонімами. На що вказує також наявність суперечки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Термін &amp;quot;електричний ланцюг&amp;quot; по суті є правильним, коли не обов'язково вказувати джерело як одне ціле.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як і завжди у подібних ситуаціях все залежить від дискурсу, від значення, від деталей які хоче передати мовець.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2864" LastActivityDate="2021-12-08T08:59:28.330" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6805" PostTypeId="2" ParentId="2980" CreationDate="2021-12-08T15:19:48.940" Score="1" Body="&lt;p&gt;Як фізик, я не пам'ятаю, щоб ми використовували фразу &amp;quot;електричний ланцюг&amp;quot;. Майже завжди це &amp;quot;коло&amp;quot;, бо починається там же, де і закінчується (у джерелі струму). Лінійну електричну систему з двома рознесеними потенцілами, напевно, можна назвати і &amp;quot;ланцюгом&amp;quot;, бо кола там нема (приміром, коли ви розряджаєте генератор Ван-Граффа у щось заземлене). Але це досить нішеві системи, і на практиці інженери майже завжди працюють саме з колами, тому, як на мене, краще казати саме &amp;quot;коло&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ну і, відверто кажучи, я не дуже довіряю загальним тлумачним словникам у контексті спеціалізованих технічних термінів. Краще орієнтуватись безпосередньо на мову відповідної спільноти: підручники, статті, лекції, виступи на конференціях, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastActivityDate="2021-12-08T15:19:48.940" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6806" PostTypeId="2" ParentId="5267" CreationDate="2021-12-08T15:24:37.440" Score="2" Body="&lt;p&gt;Словники не задають стандарт мови, а відображають її використання. Якщо всі носії використовують вислів &amp;quot;сидіти в інтернеті&amp;quot;, а ваш словник такого значення не вказує, то це недопрацювання словника.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastActivityDate="2021-12-08T15:24:37.440" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6807" PostTypeId="1" CreationDate="2021-12-09T10:51:14.867" Score="7" ViewCount="140" Body="&lt;p&gt;Запитання в заголовку виникло через необхідність записати в кулінарному рецепті назву одного з сортів гарбуза мускатного: «баттернат» з подвоєнням чи «батернат» без подвоєння (англ. «butternut squash»). Якщо застосовувати правила, наведені нижче, то припускаю, що має бути «батернат» у кулінарному рецепті як загальна назва складника та «Баттернат» у статті з ботаніки як власна назва сорту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;У загальних назвах іншомовного походження букви на позначення приголосних звичайно не подвоюємо: …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Подвоєння букв на позначення приголосних переважно зберігаємо у власних  назвах: … У  загальних назвах,  які  утворені  від власних  назв  без додавання  афіксів,  букви  на  позначення  приголосних  не  подвоюємо: …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;У неспеціальних текстах назви сортів рослин беремо в лапки і пишемо з малої букви  (зокрема й власні назви): &lt;em&gt;пшени́ця «золотоколо́са», груша «парижа́нка», троя́нда «гло́рія-дей», мали́на «гера́кл»&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У спеціальній літературі в назвах сортів рослин  перше слово (і всі власні назви) пишемо з великої букви: &lt;em&gt;сморо́дина Софії́вська, огіро́к Корольо́к, тюльпа́н Ре́мбрандта, карто́пля Серпа́нок, сли́ва Зарі́чна ра́ння&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2988" LastActivityDate="2022-01-09T02:02:22.243" Title="Чи зберігається подвоєння приголосних у словах іншомовного походження, які позначають сорти рослин?" Tags="|велика-мала-літера|подвоєння|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6809" PostTypeId="1" CreationDate="2021-12-12T19:21:40.853" Score="6" ViewCount="1071" Body="&lt;p&gt;Який зміст у Щедрику Леонтовича мають ці рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В тебе товар весь хороший,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Будеш мати мірку грошей,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як не гроші, то полова,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В тебе жінка чорноброва.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У якому значенні використовується тут слово &amp;quot;полова&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;як рештки обмолоченого зерна (і тоді значення речення буде таке: Навіть, як нічого не заробиш, то й так маєш гарну жінку)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;чи як спільнокоріневе від слова &amp;quot;половина&amp;quot;(і тоді значення речення буде таке: Навіть, як не багато грошей заробиш, то половину.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або про що мова?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4271" LastEditorUserId="36" LastEditDate="2022-01-24T16:51:23.183" LastActivityDate="2022-01-24T16:51:23.183" Title="Як не гроші, то полова. В тебе жінка чорноброва. У чому суть?" Tags="|значення-слів|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6811" PostTypeId="2" ParentId="6809" CreationDate="2021-12-14T17:42:42.117" Score="5" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/polova&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Полова&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перен&lt;/em&gt;. Що-небудь невагоме, несерйозне, таке, що не має цінності, суттєвого значення.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 7, 1976. — Стор. 87.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, гадаю, &lt;strong&gt;дрібʼязок&lt;/strong&gt;. Ось літературні приклади¹, де &lt;em&gt;полова&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;грошва&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Пху! От що мені гроші! Мені гроші — полова! — кричав палкий бурлака&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/nechui_levytskyi_ivan_semenovych/mykola_dzheria/31&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Микола Джеря»&lt;/a&gt;, Нечуй‑Левицький) &lt;em&gt;Так ви забрали собі в голову, що гроші в мене як полова — лопатою гребу&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lopata&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Михайло Стельмах&lt;/a&gt;, II, 1962, 373); &lt;em&gt;Багатому вітер гроші несе, а бідному половою очі засипає&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://igra1.com/ua/pryslivya-ta-prykazky/b/bahatomu-viter-hroshi-nese-a-bidnomu-polovoyu-ochi-zasypaye.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приказка&lt;/a&gt;); &lt;em&gt;сипати гроші як полову&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile.php?transfer=folders/de/djnmgi.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сталий вираз&lt;/a&gt;) ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;¹ Дякую &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/users/69&quot;&gt;Artemix&lt;/a&gt;-ові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2021-12-15T12:59:22.883" LastActivityDate="2021-12-15T12:59:22.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6812" PostTypeId="1" CreationDate="2021-12-15T13:19:44.200" Score="2" ViewCount="157" Body="&lt;p&gt;Що значить скорочення &amp;quot;Б.П.&amp;quot; на цій могилі? Напис на могилі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Б. П.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Анна Косоноцка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ур. 1894 ум. 1955&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мір праху твоєму&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/f8wqM.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/f8wqM.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2513" LastActivityDate="2021-12-15T13:19:44.200" Title="Що значить скорочення &quot;Б.П.&quot; на могилі?" Tags="|значення-слів|скорочення|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6813" PostTypeId="2" ParentId="6777" CreationDate="2021-12-16T10:31:39.573" Score="5" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pukhyrecj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПУХИРЕ́ЦЬ&lt;/a&gt;, рця, чол. Зменш.-пестл. до пухир. Віспа — тяжка гострозаразна хвороба. У людини, яка захворіла на неї, з'являються характерні ознаки: пухирці на шкірі і слизових оболонках, лихоманка (Вечірній Київ, 29.VII 1957, 3); Тішиться дитина — Забавка чудна: Надимає з мила Пухирці вона (Дніпрова Чайка, Тв., 1960, 305); Чоловік, одвернувшись од берега, став дивитися на зелений, прошитий білими смугами пухирців, пінистий слід від гвинта (Вадим Собко, Скеля.., 1961, 7); Пляшки були поприщені від шийки до дна білими пухирцями, мов насінням з дині (Петро Панч, II, 1956, 70); Найдрібніші бронхи закінчуються легеневими пухирцями, на тонких стінках яких в.. комірки (Анатомія і фізіологія людини, 8 кл., 1957, 72).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Запит &amp;quot;пухирці на огірках&amp;quot; має 25 400 сторінок в індексі &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%BF%D1%83%D1%85%D0%B8%D1%80%D1%86%D1%96%20%D0%BD%D0%B0%20%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Google&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аналогічно до &amp;quot;презервативи з пухирцями&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="310" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2021-12-16T14:14:52.193" LastActivityDate="2021-12-16T14:14:52.193" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6815" PostTypeId="2" ParentId="5267" CreationDate="2021-12-30T07:09:35.243" Score="1" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Сидіти в інтернеті&amp;quot; - загальноприйнятий вираз. Не завжди слова використовуються у прямому розумінні. Тут фразеологізм, який з'явився нещодавно (з появою інтернету), ось ви й плутаєтесь&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4303" LastActivityDate="2021-12-30T07:09:35.243" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6816" PostTypeId="2" ParentId="5267" CreationDate="2022-01-01T09:34:07.513" Score="1" Body="&lt;p&gt;Приклади вживання в сучасній літературі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Мабуть, таким способом хоче випросити собі дозвіл довго сидіти в інтернеті» (Ірина Потаніна, «Білявки мого чоловіка», 2006, Київ, «Гамазин»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Вони робили свої справи: хто сидів в Інтернеті, хто пив чай або каву, хто гортав довідники», «Ти наспівував якусь пісню, коли сидів в Інтернеті, схоже, що ти співав італійською» (Євген Положій, «Дядечко на ім’я Бог», 2008, Харків, «Фоліо»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«В такі миті він гарячково дзвонив комусь по телефону, через десятих знайомих надсилав запити до довідкових служб, годинами сидів в інтернеті і шукав, шукав!» (Наталя Тисовська, «Останній шаман», 2008).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Знаю чоловіків, які годинами сидять в інтернеті, торгуючи акціями» (Джон Елдредж (переклад — Олена Фешовець), «Дике серце. Таємниця чоловічої душі», 2009, Львів, «Свічадо»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Годинами сидить в інтернеті», «— Сидить в інтернеті», «Сиджу в інтернеті» (Ліна Костенко, «Записки українського самашедшого», 2010).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Сиджу в Інтернеті, ходжу по бібліотеках, музеях, іноді йду на Дніпро» (Ярослав Трінчук, «Анахорет», 2012).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Він йде звідси, хоч міг би ще годину-дві читати або дивитися телевізор, сидіти в Інтернеті чи слухати свою улюблену музику», «Олег сидів в Інтернеті, поруч з ноутбуком стояла брудна тарілка із засохлою калюжкою кетчупу» (Галина Вдовиченко, «Купальниця», 2012, Харків, «Клуб Сімейного Дозвілля»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«От усі тепер говорять про те, що молодь не цікавиться літературою, мистецтвом, знай собі їсть гамбургери або чіпси, п'є пиво чи кока-колу та цілими днями й ночами сидить в Інтернеті» (Лариса Денисенко, «Нова стара баба (збірка)», 2012, Харків, «Клуб Сімейного Дозвілля»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Перед цим Віка якийсь час сиділа в Інтернеті й щось писала» (Руслан Горовий, «Казки на ніч», 2015 (видано 2016), Харків, «Клуб Сімейного Дозвілля»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Ви проводите час зі своїми дітьми, поки дивитесь телевізор, сидите в Інтернеті на планшеті або думаєте про проблеми на роботі» (Ден Вальдшмідт (переклад — Карина Меньшикова), «Вийди за межі. Забудь про успіх — стань видатним!», 2015, Харків, «Клуб Сімейного Дозвілля»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«У мене і на роботі, й удома досить часу, щоб сидіти в інтернеті, і я не тупа, повірте» (Олексій Волков, «Вовчий місяць», 2016, Київ, «Нора-Друк»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Уляна годинами сиділа в інтернеті, розшукуючи крихти інформації, але окрім стандартних повідомлень новинних агенцій нічого не знаходилося» (Брати Капранови, «Забудь-річка», 2016, Київ, «Нора-Друк»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«По-перше, звідки що взялося? — адже ще навесні 2013-го ми всі вважали, що українці не вийдуть на Майдан, бо розчаровані, бо їх надурять, бо революції роблять романтики, а використовують негідники, бо всі тільки сидять в Інтернеті…» (Брати Капранови, «Майдан. Таємні файли», 2017, Київ, «Зелений пес»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«І щоб менше сиділа в інтернеті, інстаграмі та фейсбуці» (Ольга Купріян, «Щоденник Лоли», 2018, Київ, «Книголав»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«Погано вчимося, погано вдягаємося, забагато сидимо в Інтернеті» (Максим Кідрук, «Доки світло не згасне назавжди», 2019, Харків, «Клуб Сімейного Дозвілля»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«В які вона ще спить, працює — не весь час сидить в інтернеті чи біля телевізора» (Оксана Мороз, «Боротьба за правду. Як мій дядько переміг брехню», 2020, Київ, «Yakaboo Publishing»).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ці 16 творів 15 авторів — це, звісно, не надто багато, щоб стверджувати, що фразеологізм дійсно сформувався (NB: це всі літературні трапляння, що я &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac14&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;cql=%22(?i)%D1%81%D0%B8%D0%B4%D1%96%D1%82%D0%B8%22%22(?i)%D0%B2%7C%D1%83%22%22(?i)%D1%96%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B5%D1%82%22&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знайшов у ГРАК-14&lt;/a&gt;.) Але, з іншого боку, СУМ-11 вийшов у 1970-х роках, тому не можна сподіватися побачити в ньому згадки про інтернет.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2022-01-01T09:34:07.513" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6818" PostTypeId="2" ParentId="6807" CreationDate="2022-01-04T23:15:49.560" Score="-2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Butternut українською&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 128. Неподвоєні й подвоєні букви на позначення приголосних&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;3. Подвоєння букв на позначення приголосних переважно зберігаємо у власних назвах та в загальних назвах, які від них утворені за&#xA;допомогою афіксів і т. ін.&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Андо́рра&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;андоррець&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Голла́ндія&lt;/em&gt;&#xA;(&lt;em&gt;голла́ндський&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;У загальних назвах, які утворені від власних назв без додавання&#xA;афіксів, букви на позначення приголосних не подвоюємо: *ват* (пор.&#xA;*Ватт*), *гаус* (пор. *Гаусс*), *бекере́ль* (пор. *Беккере́ль*).  &#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Гарбуз «Баттернат»&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це овоч видовженої грушоподібної форми з блідою затверділою шкіркою та насичено-помаранчевою м’якоттю. Він солодкий на смак і має їстівне насіння з тонким горіховим ароматом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Cucurbita_moschata#/media/File:Cucurbita_moschata_Butternut_2012_G2.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Butternut squash&lt;/a&gt; - це штучно створена рослина, отримана в результаті селекційного схрещення гарбуза Хаббарда з &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Crookneck_squash&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Gooseneck squash&lt;/a&gt;(Гусешиїм кабачком). З погляду ботаніки &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Cucurbita_moschata&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cucurbita moschata&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - це не гарбуз (до яких відносять лише C.Pepo і C.Maxima), а &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Winter_squash&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зимовий кабачок&lt;/a&gt;, що насправді є фруктом і, навіть, ягодою. Він виник у Волтемі, штат Массачусетс, де був розроблений на експериментальній станції Робертом Е. Янгом в 1944 році.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відпочатку «Баттернат» не мав власної назви, а на місцевому риночку люди просто питали «ослячі гарбузи». Дороті Леггетт стверджує, що зимовий кабачок &lt;strong&gt;Waltham Butternut&lt;/strong&gt; був розроблений в 1940-х роках її покійним чоловіком Чарльзом Леггеттом зі Стоу, штат Массачусетс, а потім представлений ним дослідникам на польовій станції Волтем (Уолтем). Вона також запевняє, що назва &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.farmersweekly.co.za/crops/vegetables/the-strange-history-of-the-butternut/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Butternut&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; походить від &lt;strong&gt;“smooth as butter, sweet as nut”&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;«ніжний, як масло, солодкий, як горіх»&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відомий на весь світ &lt;strong&gt;Waltham Butternut&lt;/strong&gt; став після перемоги на &lt;a href=&quot;https://all-americaselections.org/product/squash-waltham-butternut/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;All-America Selections (AAS)&lt;/a&gt;, де він був представлений вченими з Массачусетського університету у 1970 році. Від того часу будь-які гарбузи, що за формою нагадують неочищений арахіс і мають геном Waltham Butternut, називають &lt;strong&gt;батернатами&lt;/strong&gt;.  Сьогодні їх існує величезна сила &lt;a href=&quot;https://www.missouribotanicalgarden.org/PlantFinder/PlantFinderDetails.aspx?taxonid=279569&amp;amp;isprofile=1&amp;amp;basic=cucurbita&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;різновидів&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://www.johnnyseeds.com/vegetables/squash/winter-squash/butterbaby-organic-f1-butternut-squash-seed-4197G.html?cgid=winter-squash#prefn1=prod_feature_cat_ref&amp;amp;prefv1=201&amp;amp;start=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Баттербейбі»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.johnnyseeds.com/vegetables/squash/winter-squash/butterscotch-pmr-organic-f1-butternut-squash-seed-3983G.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Баттерскоч»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.johnnyseeds.com/vegetables/squash/winter-squash/butterscotch-pmr-organic-f1-butternut-squash-seed-3983G.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Метро»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.missouribotanicalgarden.org/PlantFinder/FullImageDisplay.aspx?documentid=21288&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;батернат «Авалон»&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.missouribotanicalgarden.org/PlantFinder/FullImageDisplay.aspx?documentid=21289&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;батернат «Зеніт»&lt;/a&gt;, та  &lt;a href=&quot;https://www.johnnyseeds.com/vegetables/squash/winter-squash/?prefn1=prod_feature_cat_ref&amp;amp;prefv1=201&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt; ін.&lt;/a&gt;).&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/hmRYt.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/hmRYt.jpg&quot; alt=&quot;Фото гарбуза «Баттернат» з магазину «АТБ» &quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B0%D1%80%D0%B1%D1%83%D0%B7_%D0%BC%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Гарбуз мускатний&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; – плоди за довжиною поділяють на дуже великі (понад 60 см), великі (50-60 см), середні (35-50 см) та дрібні (менше&#xA;35 см). Форма плода довбнеподібна, циліндрична, з перехваченою&#xA;(вузькою) серединою і розширеною верхньою і нижньою частиною, рідше&#xA;сплюснута, округла й овальна. М’якуш жовтий, жовтогарячий,&#xA;жовто-червоний, ніжний, щільний, із мускатним запахом. Цей вид не має&#xA;кормових і овочевих сортів. &lt;a href=&quot;https://dpss-ks.gov.ua/novini/nishevi-kulturi-garbuz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Держпродспоживслужба України&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://sops.gov.ua/reestr-sortiv-roslin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Державному реєстрі сортів рослин, придатних для поширення в Україні&lt;/a&gt;  (стор. 360-464), станом на 6.01.2022, в наявності є 12 сортів гарбуза мускатного (Butternut, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Butternut_squash&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Butternut squash&lt;/a&gt;, Cheese Pumpkin) і один гібридний сорт.&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/dML0o.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/dML0o.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2022-01-09T02:02:22.243" LastActivityDate="2022-01-09T02:02:22.243" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6819" PostTypeId="1" CreationDate="2022-01-07T18:11:50.750" Score="2" ViewCount="66" Body="&lt;p&gt;Які можете порекомендувати ресурси/сайти/підручники для вивчення української? Основна моя проблема у тому що більшість авторів пропонують вивчення української через англійську, що практично не має сенсу у випадку поляка. Тож шукаю підручників чи інших ресурсів що пропонують або вивчення української як іноземної не спираючись на конкретну іноземну мову.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4318" LastActivityDate="2022-01-07T18:51:04.677" Title="Вивчення української для польськомовної людини" Tags="|вивчення-мови|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6820" PostTypeId="2" ParentId="6819" CreationDate="2022-01-07T18:51:04.677" Score="2" Body="&lt;p&gt;Начебто існує &lt;a href=&quot;https://www.nas.gov.ua/publications/books/SiteBook/Pages/default.aspx?ffn1=ISBN&amp;amp;fft1=Eq&amp;amp;ffv1=978-83-7720-145-9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;такий підручник&lt;/a&gt;:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/FhhNB.jpg&quot; alt=&quot;Bożena Zinkiewicz-Tomanek, Oksana Baraniwska «Język ukraiński dla początkujących», «Petrus»&quot; /&gt;&lt;br /&gt;&#xA;(Bożena Zinkiewicz-Tomanek, Oksana Baraniwska «Język ukraiński dla początkujących»; 2012, Kraków, «Petrus»; ISBN 978-83-7720-145-9).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також натрапляв на лекції на YouTube:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/playlist?list=PLvbG4CGGTyRIiEeVWoXE1tvzRUMkDgoBE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Nauka języka ukraińskiego&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=7pG_pZbj5lQ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;500 Zwroty Ukraińskie dla Początkujących&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=qk5UTuaOenk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[Nauka Jezyka] Ukraiński od podstaw&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але наскільки те все підходить, сказати важко (бо я навіть не володію польською).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2022-01-07T18:51:04.677" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6821" PostTypeId="2" ParentId="4620" CreationDate="2022-01-08T20:07:41.137" Score="1" Body="&lt;p&gt;Поріц (פוריץ) - я чув це слово на івриті у значенні &amp;quot;пан&amp;quot;, &amp;quot;місцевий володар&amp;quot;. Слово &amp;quot;пурец&amp;quot; ідишське, частенько чув від своїх батьків у тому ж значенні, що івритське &amp;quot;поріц&amp;quot;, але дещо в іронічному контексті, на кшталт &amp;quot;теж мені великий пурец&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4320" LastActivityDate="2022-01-08T20:07:41.137" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6823" PostTypeId="1" CreationDate="2022-01-13T14:46:13.123" Score="5" ViewCount="1004" Body="&lt;p&gt;Як буде популярне зараз в російській слово &amp;quot;чел&amp;quot; (від &amp;quot;человек&amp;quot;) українською? Можна сказати &amp;quot;чол&amp;quot; (від &amp;quot;чоловік&amp;quot;), але це все одно позначає лише осіб чоловічої статі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4329" LastActivityDate="2022-09-13T17:11:02.663" Title="&quot;Чел&quot; українською" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="4" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6824" PostTypeId="2" ParentId="6823" CreationDate="2022-01-14T12:17:42.963" Score="4" Body="&lt;p&gt;У популярному вжитку в українській мові на сьогодні є слово &amp;quot;кент&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, у &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=lyEgjIts-wc&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;треці&lt;/a&gt; гурту Калуш &amp;quot;Тіпок&amp;quot; із більш як трьома мільйонами переглядів, є такі рядки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В падіку кент навалив кента&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виснуть нібито стара вінда&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є версія, що &amp;quot;кент&amp;quot; походить від קענט (кент), що на їдиші &lt;a href=&quot;https://www.duolingo.com/dictionary/Yiddish/%D7%A7%D7%A2%D7%A0%D7%98/fffcacb1d138db1f4644d57112fca67a&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;означає&lt;/a&gt; &amp;quot;знати&amp;quot;. І, відповідно, באקענט(אר) (бекент) — знайомий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Українській притаманно позичати з їдишу (дивись, наприклад, &amp;quot;Тюремні сонети&amp;quot; Франка) не менше, ніж з російської, і є версія, що це слово було запозичене в Одесі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &amp;quot;осіб лише чоловічої статі&amp;quot;, то, мені здається, &amp;quot;чел&amp;quot; теж позначає здебільшого осіб чоловічої статі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2022-01-14T12:17:42.963" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6825" PostTypeId="2" ParentId="6823" CreationDate="2022-01-14T19:14:00.267" Score="7" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D1%82%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%85%D0%BB%D0%BE%D0%BF&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Хлоп.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;діал. Чоловік, хлопець.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мої приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Що це за хлоп там тиняється?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;А цей хлоп добре на бубні навчений.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Звідки цей хлоп до нас приблудився?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-01-14T19:14:00.267" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6826" PostTypeId="2" ParentId="6823" CreationDate="2022-01-15T08:12:18.813" Score="1" Body="&lt;p&gt;Більш-менш нейтральними словами на позначення людини незалежно від статі є (на додачу до, звісно, слова &lt;em&gt;людина&lt;/em&gt;) &lt;em&gt;особа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;персона&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;індивід&lt;/em&gt;. Слово &lt;em&gt;особа&lt;/em&gt; часто на письмі скорочують до &lt;em&gt;ос.&lt;/em&gt; (як-от &lt;em&gt;3 ос.&lt;/em&gt;). Але я поки не бачу якихось ознак того, що скорочення &lt;em&gt;ос(а)&lt;/em&gt; могло б з'явиться в розмовному спілкуванні, принаймні скоро (здається, слово особа і так достатньо коротке).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж мова про ненейтральні (зокрема іронічні) слова, то можу запропонувати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;гаврик&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;шишка&lt;/em&gt; (про впливову особу),&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;птах&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;птиця&lt;/em&gt; (про впливову особу або людину високої про себе думки),&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;цяця&lt;/em&gt; (про жінку, що чимось виділяється, наприклад вродою чи впливом).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Всі слова взято з переліку синонімів до слова &lt;em&gt;особа&lt;/em&gt; в &lt;a href=&quot;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словниках України online» від УМІФ&lt;/a&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2022-01-15T08:12:18.813" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6828" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6830" CreationDate="2022-01-27T20:11:04.207" Score="5" ViewCount="721" Body="&lt;p&gt;Знаходив такі варіанти перекладу слова &amp;quot;предпочитать&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;віддавати перевагу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;надавати перевагу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;мати за краще&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;більше хотіти&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дуже часто ловлю себе на тому, що не можу знайти влучний переклад до цього слова. Завжди хочеться перекласти одним словом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastEditorUserId="951" LastEditDate="2022-02-08T09:50:07.247" LastActivityDate="2022-02-08T15:57:41.757" Title="Чи є в українській мові відповідник слова &quot;предпочитать&quot;, який не є словосполученням &quot;віддавати перевагу&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|словосполучення|словотворення|" AnswerCount="3" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6829" PostTypeId="2" ParentId="6828" CreationDate="2022-01-29T10:14:59.010" Score="4" Body="&lt;h1&gt;Преферувати&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Використовується у діяспорянських діалектах:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Греко-католицька церква […] сильно впливала на витворення почуття національної окремішності українців, і внаслідок цього почуття покривдженості політично-суспільною системою, яка &lt;em&gt;&lt;strong&gt;преферувала&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; поляків — &lt;a href=&quot;http://www.nestor.cracow.pl/Wydawnictwo/ms1/cz_4.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Jan M. Małecki, Zarys dziejów Polski 1864–1939, Wydawnictwo “Znak”, Kraków 1991.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;…і навіть зустрічається на сайтах у домені &lt;code&gt;.gov.ua&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виняткова внутрішня і зовнішня складність досліджуваного предмету&#xA;спонукає відмовитися від виразного &lt;em&gt;&lt;strong&gt;преферування&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; тільки однієї&#xA;методологічної позиції. — &lt;a href=&quot;https://lib.iitta.gov.ua/26538/1/monografia.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вадим Васютинський — Інтеракційна психологія влади&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також цікаве пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Among the linguistic factors which explain the phenomenon of borrowing are:&lt;br /&gt;&#xA;[…]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;“brevity as language economization” (Pfitzner (1978) cited in Gentsch 2005, p. 8; Krysin 2008, p. 21; Styshov, 2011), &lt;strong&gt;the preference of one foreign word to a two- or three-word equivalent in the donor language&lt;/strong&gt;*, reinforced by the morphological simplicity of English (Lehnert (1986), cited in Hoffmann 2011, p. 131), e.g. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;преферувати&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; instead of authentic &lt;em&gt;надавати перевагу&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вважати за краще&lt;/em&gt;; комп’ютер &amp;lt; &lt;em&gt;computer&lt;/em&gt; instead of &lt;em&gt;електронна обчислювальна машина&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://www.duo.uio.no/bitstream/handle/10852/42533/Petryshyn_master.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Khrystyna Petryshyn: English loanwords in electronic media discourse in Ukraine&lt;/a&gt; (стор.7)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вільний переклад: «схильність до використання однослівного запозиченого слова замість дво- або трьохслівного виразу у цільовій мові».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Погана новина полягає у тім, що наразі слово не є ані питомим, ані усталеним. Пошукові системи вважають його помилкою: «можливо, ви мали на увазі &lt;strong&gt;перфорувати&lt;/strong&gt;».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Натомість, хороша новина — слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;преференція&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; має широкий вжиток, тому нема перепон від того, що &lt;em&gt;&lt;strong&gt;преферувати&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; також стане усталеним, якщо буде активно вживатися фактично.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2022-01-29T10:14:59.010" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6830" PostTypeId="2" ParentId="6828" CreationDate="2022-01-31T15:11:42.093" Score="6" Body="&lt;h2&gt;Воліти&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;У деяких випадках вам могло би допомогти слово &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://services.ulif.org.ua/expl/Entry/index?wordid=15692&amp;amp;page=520&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;воліти&lt;/a&gt;&amp;quot; у другому значенні:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вважати за краще.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У ГРАКу можна знайти &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac14_full&amp;amp;tab=basic&amp;amp;keyword=%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%8E&amp;amp;attrs=word%2Ctag&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;glue=0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=s%2Cg&amp;amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.authTrans&amp;amp;selection=%7B%7D&amp;amp;showresults=1&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;c_itemsPerPage=100&amp;amp;c_customrange=1&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22iquery%22%2C%22arg%22%3A%22%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%8E%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22iqueryrow%22%2C%22iquery%22%3A%22%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%8E%22%7D%2C%22id%22%3A6525%7D%5D&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;такі&lt;/a&gt; приклади вживання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Волію&lt;/strong&gt; бачити на вулицях столиці краще тюрбан турецького султана, &lt;strong&gt;аніж&lt;/strong&gt; папську тіяру (мітру) чи кардинальську шапку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Микола Лазорський, &amp;quot;Степова квітка&amp;quot;, 1963&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я волію дивитися на родючі ниви в Сконе, аніж на голі скелі хтозна-де! — сердито відповів гусак.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сельма Лаґерлеф, &amp;quot;Чудесна мандрівка Нільса Гольгерсона з дикими гусьми&amp;quot; 1964, переклад: Ольга Сенюк&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2022-01-31T15:11:42.093" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6831" PostTypeId="2" ParentId="6828" CreationDate="2022-02-02T15:24:21.917" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Я предпочитаю&lt;/em&gt; красньіе яблоки. --&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Мені&lt;/em&gt; червоні яблука &lt;em&gt;кращі/ліпші.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Я &lt;em&gt;(за/в)довольняюсь&lt;/em&gt; червоними яблуками.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Я &lt;em&gt;обираю&lt;/em&gt; червоні яблука.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Предпочитаю&lt;/em&gt; красньіе яблоки. --&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Краще&lt;/em&gt; червоні яблука.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-02-08T15:57:41.757" LastActivityDate="2022-02-08T15:57:41.757" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6833" PostTypeId="2" ParentId="6638" CreationDate="2022-02-05T15:02:53.597" Score="4" Body="&lt;p&gt;Натрапив на невеличкий — менше 100 сторінок — діяспорський словник: &lt;a href=&quot;//diasporiana.org.ua/slovniki-dovidniki/vovk-a-anglijsko-ukrayinskyj-slovnyk-nazv-koloriv-i-koloroznavstva/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-український словник назв кольорів і кольорознавства&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D0%B2%D0%BA_%D0%90%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Анатоль Вовк&lt;/a&gt;, редактор Богдан Струмінський), 1986 рік.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;steel blue&lt;/strong&gt; noun and adjective «сталѐвосі́рий» колір, опис: (в середньому) сіря́воси́ній [1, 4], ясноблакитний [4], сѝнюватостале́вий [П].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лише це слово зі згаданих в запитаннї було. Втім, словник має додатки з описами і свою систему &lt;em&gt;УНК&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;універсальне назовництво кольорів&lt;/em&gt;, що основана на американській &lt;em&gt;Universal Color Language&lt;/em&gt;, тобто &lt;em&gt;UCL&lt;/em&gt;. Раджу ознайомити ся. Там також є роздїл з назвою &lt;em&gt;правопис складених назв кольорів&lt;/em&gt;, котрого і витягну сюди…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Правопис складених назв кольорів&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У проблемі писання складених слів (сукупно чи з розділкою) «Харківський правопис» радив «оглядатися на &lt;strong&gt;наголос&lt;/strong&gt;», а саме в словах з одних наголосом писати складники разом (напр. жовтогарячий), а з розділкою писати слова з двома наголосами (напр. сільсько-господарський) (Б-12, стор. 85). Цей критерій, одначе, недостатній, бо є численні випадки, де кількість наголосів неясна чи непевна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому в словнику ми застосували &lt;strong&gt;семантичний критерій&lt;/strong&gt; писання складених назв, як більше надійний. Згідно з ним таку назву пишемо з розділкою (дефісом), якщо обидва складники рівнорядні, але пишемо її вкупі, якщо один член назви тільки модифікує другий, тобто він йому підпорядкований, а тим самим він з ним нерівнорядний. (Пропозиція редактора словника).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До складених назв кольорів з рівнорядними складниками належать ті, що стосуються дво або більше незмішаних, &lt;strong&gt;суміжних&lt;/strong&gt; кольорів (назви, що відносяться до двобарвности або різнобарвности), напр., &lt;strong&gt;чорно-білий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;синьо-жовтий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;червоно-біло-синій&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До нерівнорядних, підпорядкованих складників у назвах кольорів зараховуємо ті, що проходять від слів, які визначають ясноту кольору: &lt;strong&gt;блідий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ясний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;помірний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;темний&lt;/strong&gt; або його інтенсивність (насиченість): &lt;strong&gt;сірявий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;брудний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;помірний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;густий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;яскравий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ярий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також нерівнорядно складеними вважаємо назви одностайних проміжних між головними, кольорів таких, як &lt;strong&gt;жовтозелений&lt;/strong&gt; (к. середній між жовтим і зеленим) та &lt;strong&gt;жовтавозелений&lt;/strong&gt; (зелений к. з домішкою жовтого). Тому, що це правило веде до деяких довгих назв, для допомоги в читанні даємо при таких словах головний (´) та допоміжний (`) наголоси, напр., брунатнува̀тооли́вковий, червона̀вофія́лковий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Врешті нерівнорядно складеними є слова, в яких наявне порівнанна (метафора), напр. &lt;strong&gt;сніжнобілий&lt;/strong&gt; (білий, як сніг), небесноблакитний (блакитний, як небеса) та полумʼяночервоний (червоний неначе полумʼя).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому, що в правописі складених назв кольорів наявні різниці в правописних словниках (А-11, А-13, А-27) і в правописних довідниках (Б-6, Б-12), а знову ж у термонологічних словниках «Золотої доби» української термінології (1923-1932 рр.) знаходимо численні правописні непослідовності, наша система є спробою цю ділянку правопису усистематизувати. У менше повній формі ця система вжита також в &lt;em&gt;Українському правописі&lt;/em&gt; П. Ковалева (Б-6).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нажаль, нічого про порядок не сказано. Але можна помітити, що зазвичай складений прикметник без дефіса або, що рїдше, прикметник + іменник кольора. Для прикладу наведу дві статтї також:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Pompeian red&lt;/strong&gt; noun «помпейська червінь», «помпѐйськочерво́ний», опис: червоний (помі́рний або сірявий) [2]; сірий черво̀ноора́нжовий або ясний червона̀вобруна́тний [4].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Prussian blue&lt;/strong&gt; noun and adjective «пруська синь», колір «пруськосиній», берлінський лазу́р [П, С] (колір піґменту), опис: синій (помі́рний або си́льний) або блакитний (темний або густий) [2, 3, 4]; яскра̀воси́ній або блакитний [С].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Домовленості&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;« » — слова в таких лапках є дослівним перекладом англійської назви, невживаним, одначе, у мововжитку&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Значення кодів джерел у реєстрі словника&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[1] Merriam-Webster Collegiate Dictionary (Підрозділ В. ч. 17)&lt;br /&gt;&#xA;[2] American Heritage Dictionary (Підрозділ В. ч. 1)&lt;br /&gt;&#xA;[3] Oxford Illustrated Dictionary (Підрозділ В. ч. 13)&lt;br /&gt;&#xA;[4] Dictionary of Color Names (Підрозділ В. ч. 10)&lt;br /&gt;&#xA;[П] Подвезко і Балла, &lt;strong&gt;Англо-український словник&lt;/strong&gt;, (Підрозділ А. ч. 25)&lt;br /&gt;&#xA;[С] &lt;strong&gt;Словник української мови&lt;/strong&gt;, 11 томів (Підрозділ А. ч. 5)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Джерела і література до теми&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(А-11) Головащук, С. І. та ін. &lt;strong&gt;Орфографічний словник української мови&lt;/strong&gt;. Київ, в-во «Наукова думка», 1975.&lt;br /&gt;&#xA;(А-13) Голоскевич, Г. &lt;strong&gt;Правописний словник&lt;/strong&gt;. 8-ме вид. Нью-Йорк, вид. А. Білоуса, 1952.&lt;br /&gt;&#xA;(А-27) Рудницький, Яр. і Церкевич, К., ред. &lt;strong&gt;Правописний словник української мови&lt;/strong&gt;. Нью-Йорк і Монтреаль, УММАН і НДТУМ, 1979.&lt;br /&gt;&#xA;(Б-6) Ковалів, П. &lt;strong&gt;Український правопис&lt;/strong&gt;. 2-ге вид. Нью-Йорк, Інст. Укр. Мови, 1977.&lt;br /&gt;&#xA;(Б-12) &lt;strong&gt;Український правопис&lt;/strong&gt;. 1-ше вид. Харків, ДВУ, 1929.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-09-10T00:00:21.683" LastActivityDate="2023-09-10T00:00:21.683" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6834" PostTypeId="2" ParentId="6823" CreationDate="2022-02-08T17:17:42.880" Score="0" Body="&lt;p&gt;в російській, слово &amp;quot;чел&amp;quot; також має значення саме чоловічої статі, на приклад &amp;quot; молодой человек&amp;quot; відноситься лише до парубків. Тож напемне &amp;quot;чол&amp;quot; доволі точний переклад. Хоча, як на мене, подібний сленг не варто намагатись перекладати і вистачить лиш змінити вимову на україньську, як, наприклад, &amp;quot;окей&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4404" LastActivityDate="2022-02-08T17:17:42.880" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6835" PostTypeId="1" CreationDate="2022-02-09T10:47:35.753" Score="2" ViewCount="180" Body="&lt;p&gt;СУМ-20 каже, що косяк  - то скупчення риби під час нересту або розмовне зграя. Криль - не риба, а контекст не розмовний. Якщо &amp;quot;косяк&amp;quot; не підходить, то чим замінити в тексті? Табун?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4405" LastActivityDate="2022-03-05T08:04:58.190" Title="&quot;Косяк крилю&quot; - це правильно?" Tags="|значення-слів|росіянізм|відповідник|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6837" PostTypeId="2" ParentId="6835" CreationDate="2022-02-09T21:41:30.033" Score="1" Body="&lt;p&gt;На жаль, не можу підкріпити відповідь надійним посиланням на україномовний ресурс, але це &lt;strong&gt;рій&lt;/strong&gt; (swarm).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Один за варіантів перекладу на &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=swarm&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;e2u&lt;/a&gt; це рій:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;swarm [swɔ:m] n&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;юрба, юрма, натовп;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;рій бджіл;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;купа, маса, сила-силенна;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;бджолин||ий, бджоляний bees, bee (attr.);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;~ий рій swarm of bees;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Англомовна вікі-стаття &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Swarm_behaviour#Krill&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;поведінка рою&lt;/a&gt; (англ. &lt;em&gt;swarm behaviour&lt;/em&gt;), має розділ про криль (тут я взяв на себе сміливість перекласти &lt;em&gt;swarm&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;рій&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Більшість крилю, маленьки креветкоподібні ракоподібні, утворюють великі рої, що іноді сягають густини 10,000–60,000 осіб на кубичний метр. Роїння це захисний механізм, що заплутує менших хижаків, які б хотіли вибирати криль по поштучно. Найбільші рої видно з космосу і їх можна відстежити за допомогою супутника. Один рій, що ми його спостерігали, покривав площу в 450 квадратних кілометрів і сягав глибини в 200 метрів. Кількістно його оцінили в 2 мільйони тон крилю. Недавні дослідження показали, що криль не просто пасивно дрейфує в цих течіях, але змінює їх. Зазвичай криль виконує добову прямовисну міграцію. Рухаючись прямовисно крізь океан 12-годинними циклами, рій відіграє головну ролі в змішуванні глибших, поживнобагатших вод із поживнобіднішими поверхневими водами. Донедавна припускалось, що вони проводять день на більших глибинах, а вночі підіймають до поверхні. Було з'ясовано, що що глибше вони спускаються, то сильніше вони зменшують свою діяльність, вочевидь, щоб зменшити кількість зустрічей з хижаками і зберегти енергію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;... У 2012, Ґандомі і Алаві представили щось, що скидається на успішний стохастичний алгоритм для моделювання поведінки роїв крилю. Алгоритм покладається на три основні чинники «(i) &lt;em&gt;рух спричинений присутністю інших особин&lt;/em&gt; (ii) діяльність з добування корму (iii) випадкову дифузію.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Станом на 2009 &lt;a href=&quot;https://phys.org/news/2009-10-krill-superswarm-formation.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вчені не знали&lt;/a&gt; як криль утворює рої. Але рої утворюються і рухаються із течією. Якщо подивитись на сарану щодо якої часто використовують слово &lt;em&gt;рій&lt;/em&gt;, то незрозуміло чому криль на заслуговує на нього, адже сарана утворює рої несвідомо, а від швидкого розмноження і летить із повітряною течією, а кріль з водною.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4413" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-02-22T20:57:18.473" LastActivityDate="2022-02-22T20:57:18.473" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6838" PostTypeId="2" ParentId="249" CreationDate="2022-02-09T23:19:33.090" Score="3" Body="&lt;p&gt;Stanza has NER model: &lt;a href=&quot;https://stanfordnlp.github.io/stanza/available_models.html#available-ner-models&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://stanfordnlp.github.io/stanza/available_models.html#available-ner-models&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;They use lang-uk too.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="3605" LastActivityDate="2022-02-09T23:19:33.090" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6839" PostTypeId="1" CreationDate="2022-02-10T13:59:40.707" Score="3" ViewCount="11817" Body="&lt;p&gt;Я постійно ловлю себе на думці, що в мене немає короткого й влучного виразу, яким я міг би поспівчувати людині що хворіє. Російською можна сказати &lt;em&gt;&amp;quot;выздоравливай&amp;quot;&lt;/em&gt;, мною воно сприймається як досить неформальне й не надто помпезне. Українською одразу згадується &amp;quot;бажаю найшвидшого одужання&amp;quot;, але хотілося б вжити коротший та менш формальний вислів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильно казати &lt;strong&gt;&amp;quot;одужуй&amp;quot;&lt;/strong&gt;? Мені ця форма чомусь звучить як калька з російської&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Які є усталені слова для висловлення співчуття друзям, яким не пощастило захворіти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4421" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-02-10T17:01:19.907" LastActivityDate="2022-02-10T17:01:19.907" Title="Як правильно бажати людині одужання?" Tags="|росіянізм|словосполучення|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6840" PostTypeId="2" ParentId="6839" CreationDate="2022-02-10T15:07:10.320" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не маю нічого проти інших варіантів, але й не бачу абсолютно нічого поганого в слові &lt;em&gt;одужуй&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Одужуй, брат, скоріше; гулять підемо до річки, а то і я вже занудився, сидячи в хаті (Панас Мирний, «Лихі люди», 1875).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Одужуй скоріше.&lt;br /&gt;&#xA;&amp;lt;…&amp;gt;&lt;br /&gt;&#xA;Ну, одужуй скоріше.&lt;br /&gt;&#xA;&amp;lt;…&amp;gt;&lt;br /&gt;&#xA;Одужуй скоріше, — і, прощаючись, ласкаво торкається пальцями до розбухлої руки Горицвіта (Михайло Стельмах, «Велика рідня», 1951).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сам знаю, що воно за гидота — оці всякі хвороби, та ще й у молодому, сказати[,] віці! Одужуйте! Привіт дружині й «хрещениці» (З листів Максима Рильського, 1958).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2022-02-10T15:07:10.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6841" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6843" CreationDate="2022-02-10T15:15:51.257" Score="2" ViewCount="175" Body="&lt;p&gt;Яким символом варто позначати українську «в» у МФА? Моя думка, що вона позначається як /ʋ/ у звичайній позиції, і як /w/, перед приголосними та наприкінці складів (ў). Виправте мене, якщо я неправий, будь ласка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4424" LastActivityDate="2022-02-11T07:50:33.410" Title="Яким символом позначається українська літера «в» у МФА?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6842" PostTypeId="2" ParentId="6841" CreationDate="2022-02-10T17:18:54.907" Score="4" Body="&lt;p&gt;Слід розрізняти фонематичний і фонетичний запис у МФА (див. &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/International_Phonetic_Alphabet#Brackets_and_transcription_delimiters&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«International Phonetic Alphabet: Brackets and transcription delimiters»&lt;/a&gt; в англійській «Вікіпедії»):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;/…/ — це фонематичний запис. Тобто між скісними рисками пишуть &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фонеми&lt;/a&gt;, а не звуки. Фонема — це, умовно кажучи, така абстракція, що уособлює множину звуків, які носій мови вважає «одним і тим же». Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;літеру &lt;em&gt;а&lt;/em&gt; ми насправді вимовляємо в різних випадках трішки по-різному, навіть не поміючаючи цього, — для нас це одна фонема; а для носіїв якихось інших мов ці «різні варіанти _а_», можливо, істотно відрізняються (скажеш не те &lt;em&gt;а&lt;/em&gt; — і може вийти інше слово); для них це різні фонеми;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;аналогічно літеру &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; ми вимовляємо в різних випадках по-різному (так, ми можемо розрізнити ці вимови, якщо постараємося, але нас вони цікавлять хіба що з погляду «так звучить незвично», а не «так вийде інше слово») — це для нас одна фонема; ;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;а носії деяких мов не розрізняють &lt;em&gt;с&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ш&lt;/em&gt; (точніше, може, різниця в стилі «в таких випадках правильніше казати отак» і є, але слово інше не вийде) — для них це одна фонема; а для нас, очевидно, різні (&lt;em&gt;синок&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;шинок&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;аналогічно носії деяких мов не розрізняють &lt;em&gt;п&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt;; або &lt;em&gt;р&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;л&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;іще один і той же звук у різних мовах може вважатися реалізацією різних фонем; наприклад, можна вимовити такий звук, що для носія однієї мови буде ще &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;, а для іншої — вже &lt;em&gt;р&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;[…] — це фонетичний запис. Тобто між квадратними дужками пишуть саме звуки. (Хоча є ще нюанс — звуки можна записувати з різною точністю. Наприклад, те, що в одному місці запишуть як [t̪], в іншому можуть записати просто як [t]; або те, що в одному місці запишуть як [ɹ], в іншому можуть записати як [r]. Тобто навіть запис звуків не обов'язково на 100% точний, автори можуть «лінитися» і не прописувати те, що більш-мент очевидно за контекстом.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&#xA;Фонема | Якими звуками може реалізуватися в українській мові&#xA;-|-&#xA;/ɑ/ | [ɑ], [ɐ]&#xA;/ɔ/ | [ɔ], [o]&#xA;/u/ | [u], [ʊ]&#xA;/m/ | [m], [m̥]&#xA;/l/ | [l], [l̥]&#xA;/r/ | [r], [r̥]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так от, всі звуки від &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; зазвичай вважаються однією фонемою — /w/ (хоча я не знаю, наскільки принципово позначати її саме так, можливо, дозволені різні позначення (але в будь-якому разі це буде одна фонема, незалежно від позиції в слові)). А от самі звуки можуть бути різні: [β̞], [ʋ], [w], [u̯], іноді [ʍ] — зокрема &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_phonology#Consonants&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Ukrainian phonology: Consonants»&lt;/a&gt; в англійській «Вікіпедії» каже:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;/w/ — це найчастіше &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;губно-губний&lt;/a&gt; [β̞] перед голосними, але може чергуватися з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%83%D0%B1%D0%BD%D0%BE-%D0%B7%D1%83%D0%B1%D0%BD%D1%96_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;губно-зубним&lt;/a&gt; [ʋ] (найчастіше перед /i/), а також може бути справжнім &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%B1%D1%96%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лабіовелярним&lt;/a&gt; [w] перед /ɔ/ чи /u/. Його також вокалізують як [u̯] на початку слова перед приголосним, після голосного перед приголосним чи в кінці слова після голосного. Якщо /w/ трапляється перед глухим приголосним і при цьому не після голосного, також можливе глухе артикулювання до [ʍ].&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зазначу, що я не спеціаліст, переказав те, як я сам це розумію (теоретично міг написати не зовсім правильно або просто якоїсь маячні).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-02-11T07:50:33.410" LastActivityDate="2022-02-11T07:50:33.410" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6843" PostTypeId="2" ParentId="6841" CreationDate="2022-02-10T21:32:35.500" Score="3" Body="&lt;p&gt;Фонолоґічно¹, що вчать ще ві школї, запис &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; зазвичай розріняють на:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; — передує голосній. Зазвичай цього достатньо, але &lt;em&gt;декотрі&lt;/em&gt; можуть вказувати також на морфолоґічнну складову, тому якщо &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; є кінцем складу, то стає &lt;strong&gt;ў&lt;/strong&gt;. Для прикладу, вимова складової &lt;em&gt;пів&lt;/em&gt; різна ві словах &lt;em&gt;півонія&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;півонійа&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;півострів&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;піўостріў&lt;/em&gt;. Також &lt;em&gt;декотрі&lt;/em&gt; можуть вказувати на одзвінчення &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;, тобто &lt;em&gt;Афганістан&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;Авганістан&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;ў&lt;/strong&gt; — решта випадків.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фонетичні варіяції. Умовно уставні, тобто переносимо згадане висше сюди:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ʋ&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;. Поширена думка, що така вимова буває переважно перед переднїми голосними, тобто &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, рїдше &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;u̯&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;ў&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Якщо мова про &lt;em&gt;загальну&lt;/em&gt; українську, то як &lt;em&gt;декотрі&lt;/em&gt; вказують: &lt;strong&gt;v&lt;/strong&gt; — переважно одзвінчена &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;. Не зовсїм про &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;, так, але згадане висше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Похідні варіяції:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; — поширена думка, що така вимова зазвичай перед огубленими голосними, тобто &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;². Також &lt;em&gt;може&lt;/em&gt; замінювати &lt;strong&gt;u̯&lt;/strong&gt; на початку слова перед дзвінкими приголосними як ві &lt;em&gt;вдова&lt;/em&gt;. А &lt;strong&gt;ʍ&lt;/strong&gt; перед глухими приголосними, як ві &lt;em&gt;вперед&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;β&lt;/strong&gt; — решта випадків або просто замінник до згаданих &lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;ʋ&lt;/strong&gt;, тому цей звук часто упускають. А &lt;strong&gt;ɸ&lt;/strong&gt;³ — є глухим відповідником, котрий, правда, має дуже рїдку появу, лише в декотрих говірках, тому його зазвичай не згадують.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є, зьвісно, іще гинші, але то вже не для &lt;em&gt;загальної&lt;/em&gt; української, а для окремих говорів чи окремої вимови певної особи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наочно: показ декотрих згаданих звуків за допомогою схеми зі статтї &lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/41931&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Адескриптивна прескрипція (про чергування у/в)&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; Ореста Друля на Збручї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/cX86k.jpg&quot; alt=&quot;Схема декотрих варіяцій вимови «в»&quot; /&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спробуймо підсумувати, тобто &lt;em&gt;грубо&lt;/em&gt; перенести згадане на таблицю:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Вимова&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Буква «в» передує&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;ʋ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;передню голосну&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;w&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;огублену голосну; дзвінкого приголосного на початку слова&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;ʍ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глухого приголосного на початку слова&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;u̯&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;приголосну; початок склада, втч морфолоґічного&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;β&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;голосну&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки менї відомо, &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Labialization&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лабілізація&lt;/a&gt; попереднїх приголосних, насамперед заднїх (нп. &lt;em&gt;кв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хв&lt;/em&gt;), зі втратою самого звука &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; — відсутнє явище в українській. Так, існують записи як &lt;em&gt;хороба&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;хвороба&lt;/em&gt;, але тут просто втрата &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; без лабілізації⁴.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;¹ Вона ж і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F_(%D0%BB%D1%96%D0%BD%D0%B3%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0)#%D0%92%D0%B8%D0%B4%D0%B8_%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фонематична&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;² Відповідні «мнякі» йотовані «голосні» також входять сюди, наприклад до &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;³ Через можливі особливостї шрифтів, зазначу: &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Voiceless_bilabial_fricative&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не плутати&lt;/a&gt; з кириличною &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;⁴ Приклад не дуже вдалий, бо лабілізація тут насправді є, але то типова через &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, тобто не відіграє жодної важливої ролї для мовника. А знайти відповідники через &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; (умовн. приклад: &lt;em&gt;хвіст&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;хіст&lt;/em&gt;) чи &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; — я не зміг.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-02-10T22:50:29.637" LastActivityDate="2022-02-10T22:50:29.637" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6844" PostTypeId="1" CreationDate="2022-02-11T09:51:44.053" Score="3" ViewCount="137" Body="&lt;p&gt;Наприклад, &amp;quot;Вы, случайно, не из Киева?&amp;quot;, &amp;quot;Ты, случаем, уж не удушишся ли?&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На думку одразу спадає &amp;quot;випадком&amp;quot;, але це, думаю, неправильно, неприродно.&#xA;Мабуть, треба перебудовувати речення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4410" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-02-11T10:23:54.327" LastActivityDate="2022-02-11T18:46:54.977" Title="Як перекласти російське &quot;случаем&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6845" PostTypeId="2" ParentId="6844" CreationDate="2022-02-11T11:21:46.393" Score="2" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;раптом&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;наприклад: &amp;quot;А ви, раптом, не з Києва&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4427" LastActivityDate="2022-02-11T11:21:46.393" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6846" PostTypeId="1" CreationDate="2022-02-11T12:11:14.057" Score="1" ViewCount="33" Body="&lt;p&gt;Чи є вживаним слово &amp;quot;вихрянка&amp;quot; (якщо так, то в якому регіоні або діалекті) та яке його значення?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знаю це слово з Полтавщини. Цікаво дізнатися, яке його походження та з'ясувати межі розповсюдження.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4429" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-02-11T20:34:23.120" LastActivityDate="2022-02-11T20:34:23.120" Title="Яке значення, походження, та ареал розповсюдження слова &quot;вихрянка&quot;?" Tags="|іменники|семантика|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6847" PostTypeId="2" ParentId="6844" CreationDate="2022-02-11T12:20:21.220" Score="5" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chasom&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЧАСОМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Випадково, ненароком. &lt;em&gt;— Чи ви не п'яні &lt;strong&gt;часом&lt;/strong&gt;, пане хазяїне, бодай ви здорові були? — поспитав він з непевністю в голосі&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 115); &lt;em&gt;Сафрон з підсвідомим острахом поглянув на вікно попівського будинку: чи не побачив його &lt;strong&gt;часом&lt;/strong&gt; з кімнати начальник штабу&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, II, 1962, 183); &lt;em&gt;— Вибачайте, у вас &lt;strong&gt;часом&lt;/strong&gt; нема сірників?&lt;/em&gt; (Олексій Кундзіч, Пов. і опов., 1951, 20).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/buva&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;БУВА́&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вставн. сл.&lt;/em&gt; ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;//  Уживається для вираження ймовірності чогось неприємного; чого доброго. &lt;em&gt;— Чи ти, &lt;strong&gt;бува&lt;/strong&gt;, не здурів? чи не збожеволів, Чіпко?.. — гукає Лушня&lt;/em&gt; (Панас Мирний, II, 1954, 205); — Нічогенька хмарка, — каже людина з йоржиком, — доки змалюєте, щоб, &lt;strong&gt;бува&lt;/strong&gt;, не втопила... (Юрій Яновський, II, 1954, 197);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;//  Уживається для вираження припущення у знач., близькому до може. &lt;em&gt;А що, як спитаю, чи не треба їм, &lt;strong&gt;бува&lt;/strong&gt;, коням овса або якого борошна?&lt;/em&gt; (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 20); &lt;em&gt;— Що ж, коли їх доля так помежувала: одному дала багато, а другому — нічого... — Доля?.. Гляди лишень, Галю, чи доля то! чи не самі люди, &lt;strong&gt;бува&lt;/strong&gt;, й винні?..&lt;/em&gt; (Панас Мирний, II, 1954, 252);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-02-11T12:37:32.157" LastActivityDate="2022-02-11T12:37:32.157" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6848" PostTypeId="2" ParentId="6844" CreationDate="2022-02-11T18:46:54.977" Score="2" Body="&lt;p&gt;Може подивувати, але &lt;em&gt;случай&lt;/em&gt; існує в українській, в тому числї від класіків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D1%81%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%B0%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 9, 1978. — Стор. 384.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;СЛУ́ЧА́Й&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;случаю&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;чол.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Те саме, що &lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D0%B2%D0%B8%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, 1970. — Стор. 447.&quot;&gt;випадок&lt;/a&gt; 1, 2.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Серце плаче, як згадаю Хоч невеселії случаї І невеселії ті дні, Що пронеслися надо мною&lt;/em&gt; (Тарас Шевченко, II, 1963, 173); &lt;em&gt;Думка його, як він не одганяв її, знай вертілася коло того случаю з арфʼянкою&lt;/em&gt; (Панас Мирний, III, 1954, 275); &lt;em&gt;[Шумейко:] От тобі й на! Нащо вже я передовик, а такого случаю за шістдесят сім років життя ще ніколи не бачив&lt;/em&gt; (Іван Микитенко, I, 1957, 492); &lt;em&gt;Ніхто краще його не ставав до бою.. У тих-то случаях пошрамовано його вздовж і впоперек, що козаки, як прозвали його Шрамом, то й забули реєстрове його прізвище&lt;/em&gt; (Пантелеймон Куліш, Вибр., 1969, 53); &lt;em&gt;— Значить, ти вже батько. По такому случаю і ми з тобою по чарупині випємо&lt;/em&gt; (Михайло Стельмах, II, 1962, 73).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;На (про) всякий случай&lt;/strong&gt; — те саме, що &lt;strong&gt;На (про) всякий випадок&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;див.&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D0%B2%D0%B8%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, 1970. — Стор. 447.&quot;&gt;випадок&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[Хлопець:] Ну, нащо ж ти се кажеш? [Дівчина:] На всякий случай…&lt;/em&gt; (Леся Українка, II, 1951, 103); &lt;em&gt;Як вже дуже смертось, ввійшли в будинок; тоді в ньому було тільки чотири світлички: у двох жив сам пан, а дві пустували, про всякий случай, для гостей&lt;/em&gt; (Олекса Стороженко, I, 1957, 184);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;На случай чого&lt;/strong&gt; — те саме, що &lt;strong&gt;На випадок&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;див.&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D0%B2%D0%B8%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, 1970. — Стор. 447.&quot;&gt;випадок&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;На голові [діда] соломʼяний бриль; на плечі, на герлизі, висить торба з хлібом та свита — на случай негоди&lt;/em&gt; (Панас Мирний, I, 1949, 150).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щоправда, позначене як &lt;em&gt;розмовне&lt;/em&gt;. Що частково правдливо, бо має рїдкий вжиток або сприймають за діялектізм. Однак, слово — не московізм, бо зі таким значеннєм було ще в доукраїнські часи і можна зустрїти також в гинших мовах, що «далекі» від нас:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%81%D0%BB%D1%83%D1%87%D0%B0%D0%B9#15652&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Етимологічний словник української мови Інституту мовознавства ім. О. О. Потебні НАН України.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;давньоруська &lt;em&gt;лучитися&lt;/em&gt; «трапитися», нижньолужицька &lt;em&gt;łucyś se&lt;/em&gt; «траплятися», прасловʼянська &lt;em&gt;lučiti sę&lt;/em&gt; «трапитися», сербохорватська &lt;em&gt;слу́чити се&lt;/em&gt; «трапитися; потрапити», старословʼянська &lt;em&gt;лѹчити сѧ&lt;/em&gt; «зустрітися, трапитися»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна подумати, що то московізм, бо приросток &lt;em&gt;с&lt;/em&gt; замість сучасного &lt;em&gt;з&lt;/em&gt;, якщо наступний звук — &lt;em&gt;л&lt;/em&gt;. Але українська має чимало таких випадків, коли &lt;em&gt;с&lt;/em&gt; збережено: &lt;em&gt;смітник&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D1%81%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;свита&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (одяг), &lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D1%81%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;свинка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (деревʼяний мʼяч) ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо однаково треʼ слово, то можу порадити, з не згаданих тут, &lt;a href=&quot;http://www.inmo.org.ua/sum.html?wrd=%D0%B2%D0%B8%D0%BF%D0%B0%D0%B4%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;випадково&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що є прямим відповідником до похідного від &lt;em&gt;случай&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;случайно&lt;/em&gt;, котре, як на мене, не спотворює згадані вами речення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-02-11T18:46:54.977" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6849" PostTypeId="1" CreationDate="2022-02-12T09:25:28.787" Score="-5" ViewCount="3024" Body="&lt;p&gt;Я не мовознавець. Звичайна людина. Я прийшов сюди, бо мене не влаштовує новомодне &amp;quot;одразу&amp;quot;. Це полонізм. Я не вірю тим, хто каже, що це українська архаїчна форма. Архаїчна, але настільки архаїчна, що українською вважатися, на мою думку, не може. Така фонетична форма суперечить нормам української мови. Це ріже вухо, мені це звучить штучно. Мені здається, так кажуть лише в селах на Галичині, які зазнали сильної полонізації.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4433" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2022-02-12T13:19:04.183" LastActivityDate="2022-08-31T18:24:47.200" Title="&quot;Одразу&quot; і &quot;відразу&quot;" Tags="|вибір-слова|" AnswerCount="3" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6850" PostTypeId="2" ParentId="6849" CreationDate="2022-02-12T11:38:34.060" Score="3" Body="&lt;p&gt;Не знаю, як на Галичині, але в селах навколо Києва геть поширене використання &lt;em&gt;од&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;від&lt;/em&gt;, чув з дитинства. Наприклад: &lt;em&gt;одійди&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;одвернутися&lt;/em&gt; тощо. А от в галичан я такого не чув.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І, так, це дійсно архаїчна форма, що прекрасно збереглася, є &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%9E%D0%B4%D1%80%D0%B0%D0%B7%D1%83&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в купі&lt;/a&gt; українських словників, втч. згадано в Грінченка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Більше можна подивитися чи послухати приклади в відео Ідеї Олександрівни &lt;a href=&quot;//youtu.be/2pjRBcqnv6E?t=805&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Українські діалекти: середньонаддніпрянський»&lt;/a&gt; від 13:25.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2283" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-02-13T22:09:14.790" LastActivityDate="2022-02-13T22:09:14.790" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6851" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6853" CreationDate="2022-02-12T23:34:25.633" Score="3" ViewCount="1601" Body="&lt;p&gt;Англійська у мене краща мова, і часто я користуюся словом «probably» для вираження невпевненості але це не те саме що значить слово «maybe». «probably» я думаю виражає більше впевненості ніж «мaybe»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російською я кажу «может быть» як еквівалент слову «maybe», а «наверно» як еквівалент слову «probably».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я не знаю чому але українською я часто говорю «мабуть» в тому ж сенсі як і «может быть/maybe», і «напевно» в тому ж сенсі як і «наверно/probably».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але, читаючи значення слова «напевно» в словниках, здається мені що це слово більш аналогічне словам «точно/definitely» і виражає повну впевненість у чомусь і в таких випадках я опускаю такі слова. В англійській якщо впевнений в чомусь, тоді здебільшого кажеш наприклад «He went to the store», а не «He definitely went to the store”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Може хтось надати декілька простих речень/прикладів та пояснити як саме вживати ці слова?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вибачте за помилки. Сподіваюся питання достатньо зрозуміле. Через те що я виріс у Канаді, слова з цих трьох мов часто в моїй голові плутаються.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2700" LastActivityDate="2022-02-17T12:01:15.993" Title="Яка різниця між значеннями слів «мабуть» і «напевно»? Чи можна використовувати обох для вираження невпевненості?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6853" PostTypeId="2" ParentId="6851" CreationDate="2022-02-13T22:33:46.143" Score="4" Body="&lt;p&gt;Якщо коротко. Коли звичайний прислівник, то &lt;em&gt;напевно&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;certainly&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;definitely&lt;/em&gt; ітд. А коли як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B5_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вставне слово&lt;/a&gt;, котре ві вимові зазвичай видїляється короткими павзами чи інтонацією, відірваністю від загального речення, а в письмі — комами, то — &lt;em&gt;probably&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;likely&lt;/em&gt; ітд. Знизу також будуть приклади.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53405/25589.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Уроки державної мови (з газети «Хрещатик»)&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАПЕВНО&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли слово &lt;em&gt;напевно&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;напевне&lt;/em&gt;) відокремлюється комами, а коли — ні?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як прислівник у значенні &lt;em&gt;точно, безперечно, неодмінно, не боячись помилитися&lt;/em&gt; не відокремлюється.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Павлина, хоч і напевно знала, що він отримав свої вісім злотих, вийшла дуже незадоволена з дому Річинських&lt;/em&gt; (Ірина Вільде), &lt;em&gt;Та я ж таки тебе напевне бачив!&lt;/em&gt; (Леся Українка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як вставне слово для вираження ймовірності чогось відокремлюється.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Сагайда дізнався, що полк вийшов у другий ешелон і стоятиме тут, напевне, до завтра&lt;/em&gt; (Олесь Гончар).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/napevno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 5, 1974. — Стор. 140.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;НАПЕВНО&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;прислівник&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Точно, безперечно, безсумнівно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;— Ну, моя матінко! Ізнайшла вже я чоловіка, що мене визволить... Напевно вам говорю, що визволить…&lt;/em&gt; (Марко Вовчок, I, 1955, 267); &lt;em&gt;Однак новина впала, як грім з ясного неба. Тепер вже напевно&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 95); &lt;em&gt;Павлина, хоч і напевно знала, що отримає свої вісім злотих, вийшла дуже незадоволена з дому Річинських&lt;/em&gt; (Ірина Вільде, Сестри.., 1958, 344);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;//  Неодмінно, обов'язково.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Танки в ліс не пройдуть, втрати в живій силі будуть незначні, плацдарм буде втримано напевно&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, III, 1959, 367).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;З упевненістю, не боячись помилитися.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вона сміливо робить новий ривок. Якщо кіт біля комори, значить, немає поблизу людей і діяти можна напевно&lt;/em&gt; (Іван Цюпа, Назустріч.., 1958, 193).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;у значенні вставного слова&lt;/em&gt; Уживається для вираження ймовірності чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Не знаю, що писати Вам далі. Звісно, я міг би написати цілу повість життя, але цей шлях дуже далеко завів би, — я і так боюся, що подав вам багато зайвого і вже, напевно, нецікавого&lt;/em&gt; (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 234); &lt;em&gt;Йому, напевно, важко, цьому худорлявому кельнерові, але він все ж говорить&lt;/em&gt; (Петро Колесник, На фронті.., 1959, 8).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;мабуть&lt;/em&gt; завжди вставне слово, тому є повним синонімом до вставного &lt;em&gt;(на)певно&lt;/em&gt;. Можна також згадати такі слова як &lt;em&gt;здається&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;либонь&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/mabutj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 587.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;МА́БУ́ТЬ&lt;/strong&gt;, діалектне &lt;strong&gt;МА́БІ́ТЬ&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;вставне слово&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Уживається для вираження невпевненості в тому, про що говориться в реченні; певно, очевидно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Спала й виглядала Козаченька молодого, Що торік покинув. Обіщався вернутися, Та, мабуть, і згинув!&lt;/em&gt; (Тарас Шевченко, I, 1951, 3); &lt;em&gt;В дорогу Григорій узяв чимало всякого харчу, але більше всього тютюну; та чи не найбільше, мабуть, запасся терпінням&lt;/em&gt; (Олександр Довженко, I, 1958, 76).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли що, &lt;em&gt;мабуть&lt;/em&gt; то є усталена &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D0%B0%D0%B1%D1%83%D1%82%D1%8C#11276&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скорочена форма&lt;/a&gt;, що походить від &lt;em&gt;має бути&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;[it] has/should to be&lt;/em&gt;. Вираз &lt;em&gt;має бути&lt;/em&gt; використовується понинї і дещо подібний до невставного &lt;em&gt;напевно&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Де він?&lt;br /&gt;&#xA;—  [Зараз] він має ідти до крамницї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут дїєслово &lt;em&gt;піти&lt;/em&gt; перебрало на собі функції &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt;, тому слово &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt; зникає, якщо то не &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D1%83%D0%BB%D0%B8%D0%B9_%D1%87%D0%B0%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;давньоминулий час&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо субʼєктивно, так і з тлумачення описів, то &lt;em&gt;мабуть&lt;/em&gt; акцентує увагу на невпевненість мовця, а &lt;em&gt;напевно&lt;/em&gt; — на імовірність того, що згадано в реченнї. Але, знов ж таки, ті слова переважно прямі синоніми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли упустити подібні вставки, тобто сказати щось на зразок: &lt;em&gt;він пішов до крамницї&lt;/em&gt;, то це сприймається радше як просто &lt;em&gt;факт&lt;/em&gt;, що незалежний від мовця. І так можна відповідати, як і зазвичай роблять. Але якщо мовцю хочеться передати чи підкрїпити свою не/впевненість в цей факт, тоді додає відповідні слова.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-02-17T12:01:15.993" LastActivityDate="2022-02-17T12:01:15.993" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6854" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6861" CreationDate="2022-02-14T09:10:36.497" Score="0" ViewCount="1452" Body="&lt;p&gt;Чи є певне правило, яке дає чітку відповідь на це питання: як правильно &amp;quot;у дусі&amp;quot; чи &amp;quot;у духові&amp;quot;? І все ж, як правильно?)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4440" LastActivityDate="2022-02-20T08:05:37.077" Title="Як правильно: &quot;у дусі&quot; чи &quot;у духові&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6856" PostTypeId="2" ParentId="6849" CreationDate="2022-02-16T07:25:47.537" Score="1" Body="&lt;p&gt;Це не зовсім відповідь на запитання, але цікаво, що &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%87%D1%83%D0%B9-%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Нечуй-Левицький&lt;/a&gt; у творі &lt;a href=&quot;https://uk.wikisource.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B5_%D0%B4%D0%B7%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%BE_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%96_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Криве дзеркало української мови»&lt;/a&gt; (1912), навпаки, обурювався поширенням форми &lt;em&gt;від&lt;/em&gt; у тогочасній літературі. Форму &lt;em&gt;від&lt;/em&gt; (на відміну від &lt;em&gt;од&lt;/em&gt;) він вважав суто галицькою, не притаманною наддніпрянським діалектам.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Шановна авторка певно й не читала статтів небіжчика Грінченка, як треба витовмачувать для народа кожну думку, кожну мисль, навить слова, за котрі селяни не знають і навить втямку не мають. Мова в усіх йіі писаннях, загалом сказавши, мішана, нечиста, білше галицька, ніж украінська, очевидячки тенденційна, партійна, як мова д. Шерстюка і К°, ще й до того вона с самого початку, вже давно нащось уподобала галицьке слово &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;, покинувши украінське — &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt;, і через це позатулювала украінські слова, неначе заслонкою навить в своі „Географіі&amp;quot; для народа. Само по собі вона неповинна б і братись писать книжки для украінського народа та для украінських дітей…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Усі форми слів та падіжів — не украінські: скрізь бачимо галицькі форми, неначе якісь чужоземські: сей (цей), &lt;strong&gt;від (од)&lt;/strong&gt;, засіданє, жите, в житю, видань, відродженя, (одродіння) молять ся, окремо, окремий, пишуть ся; і цім стародавнім не народнім хамлом закидана уся книжечка, і само по собі це все буде стоять селянам (та й не селянам!) на заваді при читанні статтів, гарних здебілшого на зміст…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Якби автор покинув оті польські й галицькі відсотки і взаємини, та написав натомісць слово проценти, відомі навить кожному украінському селянинові, та ще й не ставив приставки — &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;, а поставив &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt;, то може можна було б стямкувать за дещо, або принаймні догадатись, за що буде мова в статті, написані доволі чистою украінською мовою, навить з уживанням скрізь украінського &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt;, а не &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;, которий дуже ганжує неологізми для читальників…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Але такі галицькі слівця, як — &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;роджене, &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;-віт, &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;діл, відчувати, житє, питань, обновлень (!), загострень, діткливо, відомостей, питєм, віттак, прецінь, відтам і т. д. — зовсім таки не належяться до правопису: це зовсім опрічні, инчі од украінських, наче взяті з инчоі славянськоі мови слова, бо в нас вони виходять зовсім инакше: &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt;родіння, &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt;віт (відвіт), &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt;діл, почувать, життя, питаннів, поновліннів, відомостів, і т. д…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…А наша публіка тепер як купує будлі-яку украінську книжку, то передніше розгортає йіі, переглядає, читає, і як книжка буде галицька, то кидає набік, бо с кількох фраз, навить як углядить — &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;, одразу постерегає, якого вона печева, бо за тим — &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; піде низка галицьких слів…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І, що цікаво, він апелював до того самого Грінченка, до якого апелює (в коментарях) автор запитання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-02-16T08:42:39.237" LastActivityDate="2022-02-16T08:42:39.237" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6857" PostTypeId="2" ParentId="3469" CreationDate="2022-02-16T16:56:43.790" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Слово &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/krasyvo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Красиво&lt;/a&gt;&amp;quot; не звучить в Українськоій мові. А чому? Тому що було додане до Української мови за часів СССР, коли намагалися викоринити Український народ усіма можливими способоми. Якщо ви хочете щоб ваша мова лилася як пісня, використовуйти: Гарна!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;КРАСИ́ВО. Присл. до красивий. В його хаті.. переставляла [Христя] .. &#xA;всяку всячину, щоб вона якнайкрасивіше стояла, найпоказніше видавала &#xA;(Панас Мирний, III, 1954, 223); Його обличчя з високим і чистим чолом, &#xA;трохи випнутими вилицями і красиво окресленими губами було привабливим  &#xA;(Вадим Собко, Скеля.., 1961, 8).&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;" OwnerUserId="4450" LastActivityDate="2022-02-16T16:56:43.790" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6858" PostTypeId="1" CreationDate="2022-02-17T20:18:56.877" Score="2" ViewCount="1714" Body="&lt;p&gt;Чомусь є відчуття, що оце вставне &amp;quot;як наслідок, ...&amp;quot; - калька з російської, але пошук по словниках не підтвердив, що це так, але хочеться знати напевне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2844" LastActivityDate="2022-02-17T20:18:56.877" Title="&quot;Як наслідок, ...&quot; - калька з російської чи ні?" Tags="|калька|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6859" PostTypeId="1" CreationDate="2022-02-18T13:25:52.067" Score="3" ViewCount="150" Body="&lt;p&gt;Мене ще зі школи цікавило питання щодо закінчення іменників у місцевому відмінку з прийменником &amp;quot;по&amp;quot;. Я вже ставив це питання Інституту української мови, вони відповіли, але їхня відповідь здалася мені не повною.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Справа в тім, що в російській мові прийменник &amp;quot;по&amp;quot; вживається з давальним відмінком. А в українській за всіма канонами - з місцевим. Але ж можливо через калькування з російської, а може через інші причини майже ніхто не пише у ЗМІ &amp;quot;дивитись по телевізорі&amp;quot;, &amp;quot;вдарити по м'ячі&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Практично всі друковані джерела вказують, що правильно &amp;quot;дивитись по телевізору&amp;quot; і &amp;quot;вдарити по м'ячу&amp;quot;, що є, як на мене, нелогічним і очевидною калькою з російської. Можна сказати, що допускається як &amp;quot;-і&amp;quot; так і &amp;quot;-у&amp;quot;, але ж ні - &amp;quot;журнал лежить на телевізорі&amp;quot;, аж ніяк не &amp;quot;на телевізору&amp;quot;, &amp;quot;рука на м'ячі&amp;quot;, аж ніяк не &amp;quot;на м'ячу&amp;quot;. У множині, до речі, значно частіше пишуть правильно &amp;quot;дивився по телевізорах&amp;quot;, &amp;quot;бив по м'ячах&amp;quot;. А от з одниною, як то кажуть, не все так однозначно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна сказати, що це якісь сталі вирази, але ж більше скидається на те, що чомусь в підсвідомості десь закріплено, що &amp;quot;по&amp;quot; - це давальний відмінок, і все це виливається в однину, а от у множині закріплено нормально.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Будь ласка поясніть - все ж чи припустимо проводити аналогії у цій справі з російським відмінюванням, чи все ж таки можна і &amp;quot;по телевізорі&amp;quot; і &amp;quot;по телевізору&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4455" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-02-19T09:56:33.287" LastActivityDate="2022-03-13T10:00:26.880" Title="Питання щодо відмінювання іменників" Tags="|іменники|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6861" PostTypeId="2" ParentId="6854" CreationDate="2022-02-19T08:10:38.100" Score="1" Body="&lt;p&gt;Коротко — для слова &lt;em&gt;дух&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;У давальному відмінку можливі закінчення &lt;em&gt;-ові&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;відповідає духові&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відповідає духу&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У місцевому відмінку зазвичай вживають закінчення &lt;em&gt;-і&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;у дусі&lt;/em&gt;). Закінчення &lt;em&gt;-ові&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;у духові&lt;/em&gt;) формально не заборонене, але його вживають рідко.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Докладніше про давальний відмінок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;З «Українського правопису» 2019:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У давальному відмінку однини іменники другої відміни мають&#xA;закінчення -ові, -еві (-єві), -у (-ю).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Закінчення -ові (у твердій групі), -еві (у мішаній групі та в м’якій&#xA;після приголосного), -єві (у м’якій групі після голосного та апострофа)&#xA;мають іменники чол. роду (за винятком зазначених у п. 2 б): ба́тькові,&#xA;ве́летневі, дире́кторові, ді́дові, добро́дієві, журавле́ві, ма́йстрові, Петро́ві,&#xA;побрати́мові, працівнико́ві, секретаре́ві, Сергі́єві, си́нові, солов’є́ві, та́тові,&#xA;това́ришеві, шахтаре́ві; буди́нкові, бу́кові, дро́тові, запа́сові, ки́лимові,&#xA;набо́рові, пала́цові; га́єві, ка́меневі, кра́єві, пне́ві; доще́ві, пла́че́ві, плаще́ві та ін. Ці ж іменники набувають і закінчення -у (у твердій і мішаній групах), -ю (у м’якій групі): дире́ктору, ма́йстру, Петру́, ве́летню, Віта́лію, журавлю́, солов’ю́; буди́нку, бу́ку, дро́ту, запа́су, ки́лиму, пала́цу; га́ю, ка́меню, кра́ю.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;[Зазначу, що п. 2 б — це про іменники на &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt; (як-от: &lt;em&gt;рів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Київ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;острів&lt;/em&gt;), тому він не стосується слова &lt;em&gt;дух&lt;/em&gt;.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зазначу, що деякі мовознавці та літературні редактори вважають закінчення &lt;em&gt;-ові&lt;/em&gt; в давальному відмінку  (звісно, для тих випадків, де його дозволено) притаманнішим українській мові, ніж закінчення &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;. І в тексті «Правопису» це закінчення справді наведено першим, наче воно основне. У корпусі «ГРАК-14», однак, якщо шукати &lt;em&gt;відповідає духові&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;відповідає духу&lt;/em&gt;, то кількість приблизно однакова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Місцевий відмінок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знов-таки, з «Українського правопису» 2019:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У місцевому відмінку однини іменники другої відміни мають закінчення&#xA;-і (-ї), -ові, -еві (-єві), -у (-ю).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Закінчення -і (після голосного та апострофа — -ї) мають:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1) іменники чол. роду (переважно безсуфіксні) — назви неістот: в а́кті, в ду́сі, у комп’ю́тері, у байра́ці, у бе́резі, у ґру́нті, у декре́ті, у телефо́ні, на ду́бі, на мі́сяці, на по́версі, на поро́зі, на столі́, на язиці́́́, по асфа́льті, по фунда́менті, при дні, при столі́, при хара́ктері;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І ще:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Закінчення -ові у твердій групі, -еві (після голосного та апострофа — -&#xA;єві) у м’якій та мішаній групах мають:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;іменники чол. роду — переважно назви істот: на/при ба́тькові, на/при&#xA;ліснико́ві, на/при водіє́ві, на/при вчи́телеві, на/при коне́ві, на/при това́ришеві;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже в місцевому відмінку для слова &lt;em&gt;дух&lt;/em&gt; рекомендовано (&lt;em&gt;-і&lt;/em&gt;), а &lt;em&gt;-ові&lt;/em&gt; — це радше для істот. У «ГРАК-14» для &lt;em&gt;в/у дусі&lt;/em&gt; 6529 траплянь, а для &lt;em&gt;в/у духові&lt;/em&gt; — 74 трапляння.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-02-20T08:05:37.077" LastActivityDate="2022-02-20T08:05:37.077" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6862" PostTypeId="2" ParentId="6859" CreationDate="2022-02-19T09:46:59.557" Score="1" Body="&lt;h3&gt;Об'єктивно&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Український правопис» 2019 каже так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка 1. Із прийменниками по деякі іменники набувають варіантних закінчень - у (-ю) та -і (-ї): по ду́бу — по ду́бі, по Дніпру́ — по Дніпрі́, по мі́сту — по мі́сті, по обли́ччю — по обли́ччі, по о́зеру — по о́зері, по по́лю — по по́лі, по селу́ — по селі́, по навча́нню — по навча́нні; на позначення часу вживається переважно закінчення -і (-ї): по закі́нченні, по обі́ді; зрідка — -у(-ю): по ве́чорі і по ве́чору, по дося́гненні і по дося́гненню, по заве́ршенні і&#xA;по заве́ршенню, по закі́нченні і по закі́нченню, по зді́йсненні і по зді́йсненню.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І ще про назви істот (не осіб):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка 2. Із прийменником по іменники набувають варіантних закінчень -ові, -еві (-єві) та -у (-ю): по ле́вові і по ле́ву, по во́вкові і по во́вку; по бугає́ві і по бугаю́, по за́йцеві і по за́йцю; по вуже́ві і по вужу́.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто (з 1-ї примітки виходить, що) обидва варіанти дозволені: &lt;em&gt;по телевізорі&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;по телевізору&lt;/em&gt;. На практиці, звісно, &lt;em&gt;по телевізору&lt;/em&gt; кажуть частіше (3414 траплять у «ГРАК-14» проти 14 траплянь там же).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Суб'єктивно&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я не лінгвіст, але мій суб'єктивний погляд полягає в тому, що система відмінків не є бездоганною ані в українській, ані в російській.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Це, принаймні мені, найбільше видно на прикладі російської мови:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;• Місцевий відмінок не повністю збігається з прийменниковим (&lt;em&gt;на снегу&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;о снеге&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;на мосту&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;о мосте&lt;/em&gt;).&lt;br /&gt;&#xA;• Все ще наявні залишки кличного відмінка (&lt;em&gt;Боже&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;отче&lt;/em&gt;).&lt;br /&gt;&#xA;• Родовий відмінок у кількісно-видільному значенні (&lt;em&gt;налей мне молока&lt;/em&gt;).&lt;br /&gt;&#xA;• Другий знахідний відмінок (&lt;em&gt;беру в помощники&lt;/em&gt;).&lt;br /&gt;&#xA;• Другий родовий, або партитив (&lt;em&gt;налить чаю&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Але таке є і в українській мові:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;написати листа&lt;/em&gt; — семантично тут має бути знахідний відмінок, але типова форма знахідного відмінка від слова &lt;em&gt;лист&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;лист&lt;/em&gt;; зазвичай сходяться на тому, що це особлива форма знахідного відмінка (хоча дехто вважає це родовим);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вийти в люди&lt;/em&gt; — семантично тут має бути знахідний відмінок, але типова форма знахідного відмінка від слова &lt;em&gt;люди&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;людей&lt;/em&gt;; зазвичай сходяться на тому, що це особлива форма знахідного відмінка;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;по всіх куточках&lt;/em&gt; — тут після &lt;em&gt;по&lt;/em&gt; щось схоже на місцевий; &lt;em&gt;по телевізору&lt;/em&gt; — тут після &lt;em&gt;по&lt;/em&gt; щось схоже на давальний.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фактично система відмінків не покриває всі можливі випадки. На мій погляд: теоретично відмінків мало б бути більше; але, імовірно, хтось колись вирішив не переускладнювати модель (а обійтися меншим числом, вважаючи все, що «не влізло», — винятками).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Конкретно щодо &lt;em&gt;по&lt;/em&gt;, то можна було: (а) вважати, що після цього прийменника йде якийсь окремий відмінок (не давальний і не місцевий; але форми цього відмінка можуть збігаються з давальним чи з місцевим — у залежності від слова); (б) вважати, що після цього прийменника завжди йже давальний відмінок (а те, що часто форма слова нагадує місцевий, то це, мовляв, не справжній місцевий, а просто особлива форма, виняток); (в) вважати, що після цього прийменника завжди йже місцевий відмінок (а те, що часто форма слова нагадує давальний, то це, мовляв, не справжній давальний, а просто особлива форма місцевого, виняток). От, імовірно, хтось колись вирішив класифікувати способом «в». Можливо, через семантику.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2022-03-13T10:00:26.880" LastActivityDate="2022-03-13T10:00:26.880" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6863" PostTypeId="2" ParentId="3469" CreationDate="2022-02-21T00:41:09.653" Score="2" Body="&lt;h2&gt;Красуня, Гарнюня&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Краса&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — це абстрактна категорія сприйняття людини на позначення сукупності якостей і властивостей об'єкта, які викликають суб'єктивне відчуття приємності у спостерігача.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Краса - це відносне поняття, яке може бути визначене як міра відповідності об'єкта до встановлених вимог або через порівняння окремих його характеристик з еталоном.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/vroda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Врода (урода)&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — це синонім до &lt;em&gt;Краса&lt;/em&gt; на позначення фізичної привабливості людини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли кажуть &amp;quot;гарна дівчина&amp;quot; або &amp;quot;гарна дружина&amp;quot; насамперед, мають на увазі характер та особистісні якості людини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли кажуть &amp;quot;вродлива дівчина&amp;quot;, мають на увазі саме привабливу зовнішність.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2022-02-21T00:41:09.653" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6864" PostTypeId="2" ParentId="6835" CreationDate="2022-02-21T07:56:11.507" Score="2" Body="&lt;h2&gt;Скупчення крилю&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%BB%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КРИЛЬ&lt;/a&gt; — це планктонні морські рачки, що створюють &lt;strong&gt;промислові&#xA;скупчення&lt;/strong&gt; в поверхневих шарах води помірних і високих широт океанів&#xA;обох півкуль.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На відміну від рою чи зграї, нектонні ракоподібні рухаються в товщі води хаотично, незалежно одне від одного.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2022-02-21T07:56:11.507" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6865" PostTypeId="2" ParentId="6638" CreationDate="2022-02-21T08:27:54.437" Score="-1" Body="&lt;h2&gt;Офіційний список кольорів&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Колір&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — це суб'єктивна характеристика сприйняття світлової хвилі в межах видимого для людського зору діапазону (від 380 до 760 нм). Теоретично людське око здатне розрізняти до 10 мільйонів кольорів, тому список &lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;широко розповсюджених і використовуваних кольорів&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; постійно уточнюється.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D1%96_%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D1%80%D0%B8#:%7E:text=%D0%97%D0%B3%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%20%D0%B7%20%D0%99%D0%BE%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D0%B5%D1%81%D0%BE%D0%BC%20%D0%86%D1%82%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%BC%20%D0%B7%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%BE%D0%BC,%D1%86%D0%B8%D1%85%20%D1%82%D1%80%D1%8C%D0%BE%D1%85%20%D0%B2%20%D1%80%D1%96%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D1%85%20%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%86%D1%96%D1%8F%D1%85.&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Основні кольори&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; — кольори, змішуючи які можна отримати всі інші кольори та відтінки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській термінології основними кольорами спектру називають&#xA;&lt;strong&gt;червоний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;оранжевий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;жовтий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;зелений&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;блакитний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;синій&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;фіолетовий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Втім, проблема відповідності кольорів в українській та англійській термінології ускладнюється тим, що сучасна англійська мова не розрізняє блакитного і синього кольорів, тож обидва позначає кольором blue. Та перекладом позначення синього проблема не обмежується, то ж звідки взялися подвійні назви в англійській мові?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;RGB color model&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;RGB&lt;/strong&gt; - це адитивна колірна модель, в якій основні кольори світла червоний, зелений та синій складаються у різний спосіб для відтворення широкого спектру кольорів. Колірна модель RGB адитивна у тому сенсі, що коли світлові промені різного кольору (частоти) накладаються у просторі, їх світлові спектри складаються (довжина хвилі до довжини хвилі), утворюючи повний результуючий спектр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але пристрої від різних виробників по-різному визначають і відтворюють значення RGB. Тому, щоб визначити яким саме має бути еталонний колір, було створено прив'язку до кольорів, які можна зустріти в фізичному світі і спостерігати неозброєним оком.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Persian blue&lt;/strong&gt; (перський блакитний) - це колір мінералу лазурит, яким традиційно вкривають крівлі мечетей на Близькому Сході та прикрашають керамічні вироби.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Mars red&lt;/strong&gt; (червоний Марс) - колір ідентичний до брудної іржі, яка утворюється внаслідок окислення заліза. У великій кількості іржу можна спостерігати в атмосфері планети Марс.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Steel_blue&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Steel blue&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (сталевий синій) — це відтінок синього кольору, який нагадує блакитну сталь, тобто сталь, яка була піддана вороненню для захисту від іржі. Це один із найменш яскравих відтінків синього, його зазвичай ідентифікують як синьо-сірий колір.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://maggiemaggio.com/color/2010/10/pompeian-red/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Pompeian red&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (помпейський червоний), &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Prussian_blue&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Prussian blue&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (пруський синій) і т.д.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Система підбору кольорів Pantone&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Pantone&lt;/strong&gt; — це стандартизована система підбору кольорів для відтворення за допомогою друку. Вона набула широкого використання спочатку серед виробників одягу, а потім і графічних дизайнерів, друкарень та і в інших галузях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стандартизуючи кольори, різні виробники в різних місцях можуть посилатися на систему Pantone, щоб переконатися, що їх кольори збігаються без прямого контакту з оригінальним. З 2000 року Інститут кольорів Pantone почав оголошувати «Кольори року», завдяки чому став відомим широкому загалу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;CMYK color model&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Процес CMYK&lt;/strong&gt; — це метод кольорового друку за допомогою чотирьох чорнил — блакитного, пурпурового, жовтого та чорного. Більшість друкованих матеріалів у світі виготовляється за допомогою процесу CMYK і існує спеціальна підгрупа кольорів Pantone, які можна відтворити за допомогою CMYK.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-09-10T06:08:50.327" LastActivityDate="2023-09-10T06:08:50.327" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6868" PostTypeId="2" ParentId="6835" CreationDate="2022-03-05T07:59:18.567" Score="1" Body="&lt;p&gt;Якщо відштовхувати ся від тої ж Вікіпедії, що була згадана тут, то:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зграя&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; наводе до прикладу &lt;em&gt;антарктичний криль&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%83%D1%84%D0%B0%D1%83%D0%B7%D1%96%D1%94%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;евфавзієві&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що входе в той ж надряд &lt;em&gt;Eucarida&lt;/em&gt;, вказує про &lt;em&gt;невеликі креветки, що живуть в зграях&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Далї я вже не лїз, бо вже зрозуміло, що &lt;em&gt;крилї&lt;/em&gt; ± дещо споріднені з &lt;em&gt;креветками&lt;/em&gt;, котрі розповсюдженїші в літературї, тож можна шукати в тому напрямі. Таким чином надибав на &lt;a href=&quot;//darg.gov.ua/files/6/zbirnyk16.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Держрибагентстві&lt;/a&gt; таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За цей час, навіть при відносно невисокій щільності &lt;em&gt;зграйок&lt;/em&gt;&#xA;креветок, вони в процесі переміщення уздовж берега неминуче&#xA;потрапляють у зону облову цих знарядь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В побутї навколотваринних осїдках теж вживано:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://tvaryny.pp.ua/536-prsnovodna-krevetka-enciklopedya-tvarin.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тетра&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;…можна виділити труднощі з розведенням, необхідність утримувати великими &lt;strong&gt;зграйками&lt;/strong&gt; та їх здатність відбирати корм у риб&lt;/em&gt; [про креветку амано];&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://porady.co.ua/sum-sn-st-krevetok-z-ribkami-v-akvar-um-24-foto-bud-akvar-umnih-rib-mozhna-poseliti-dlya-sp-l-nogo-utrimannya-z-kim-krevetki-ne-vzhivayut-sya/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Поради.co.ua&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;…хижі риби не нападають на &lt;strong&gt;зграї&lt;/strong&gt; креветок, а виловлюють їх поодинці&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//texty.org.ua/articles/87331&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тексти&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;Ліхтариком світиш у воду і приманюєш &lt;strong&gt;зграї&lt;/strong&gt; креветок&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож якщо загалом і за декотрим узусом, то можна вживати &lt;strong&gt;зграя&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Радю також звернути увагу на &lt;a href=&quot;/a/2536/585&quot;&gt;&lt;em&gt;herd of whales — стадо китів&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де  були спроби розглянути декотрі тямки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-03-05T08:04:58.190" LastActivityDate="2022-03-05T08:04:58.190" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6874" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6899" CreationDate="2022-03-16T12:14:32.753" Score="3" ViewCount="1239" Body="&lt;p&gt;В українській мові у кожного імені існує кілька варіацій скорочення (приклад: Станіслав - Стас, Стасьо, Стах тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є такі скорочення ознакою зросійщення української мови (адже в російській мові скорочення імен чуємо ще частіше), чи така лексична особливість також є природньою для української?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо це також лексична особливість української мови, то як саме відбувається творення таких скорочень?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2925" LastActivityDate="2022-04-15T19:49:17.877" Title="Як твориться скорочення імен в українській мові?" Tags="|власні-назви|скорочення|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6875" PostTypeId="2" ParentId="6874" CreationDate="2022-03-16T18:27:11.930" Score="3" Body="&lt;p&gt;Я не бачу підстав вважати, що традиція вживати скорочені (Олесь ← Олександр, Чіпка ← Нечипір), пестливі (Івасик ← Іван, Марічка ← Марія) чи змінені (Ярина ← Ірина) форми імен походить з російської. По-перше, ми маємо безліч форм імен, що не притаманні російській. По-друге, це явище, загалом кажучи, притаманне багатьом народам (англ. Bob ← Robert, Jack ← John; фр. Margaux/Margot ← Marguerite; нім. Fritz ← Friedrich/Frederick).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча &lt;em&gt;окремі&lt;/em&gt; варіанти, звісно, цілком можуть бути запозиченими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо механізмів творення, на жаль, відповісти не можу (певен, що існує декілька механізмів; але поки не знайшов літератури, що добре б їх описувала).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2022-03-16T18:27:11.930" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6876" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6887" CreationDate="2022-03-16T22:17:46.237" Score="7" ViewCount="399" Body="&lt;p&gt;Нещодавно в соцмережах поширилося таке явище, як використання назви терористичної банди-агресора і її ватажків з маленької літери: &lt;em&gt;московія, пітун, лавров, росія, бамбіть варонєж, гнати фашиста до москви&lt;/em&gt;, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цілком зрозуміла всенародна ненависть українців до терористичної шайки, яка влаштувала війну на знищення українського народу. Менше з тим, цікавить, в якій мірі усталеним є це явище з точки зору правил української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У нас на сайті є декілька запитань на тему &lt;a href=&quot;/questions/tagged/%d0%b2%d0%b5%d0%bb%d0%b8%d0%ba%d0%b0-%d0%bc%d0%b0%d0%bb%d0%b0-%d0%bb%d1%96%d1%82%d0%b5%d1%80%d0%b0&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;велика-мала-літера&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot;&gt;велика-мала-літера&lt;/a&gt;, але здебільшого вони стосуються правомірності написання саме з великої літери певних слів у певних випадках. Мені здається, що ці дописи не містять відповіді на моє запитання. Ось ці дописи, для контексту:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/6670/&quot;&gt;Написання особливо означених термінів з великої літери&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/646/&quot;&gt;Велика чи мала літера: (Д/д)ень (С/с)вятого Валентина, (Д/д)ень усіх закоханих?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/6711/&quot;&gt;Чи правильно вживати &amp;quot;персеїди&amp;quot; з малої літери в значенні окремих метеороїдів і спалахів, які вони породжують у нічному небі?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2023-09-21T12:21:38.137" Title="Наскільки усталеним є вживання власних назв з маленької літери у випадку країни-агресора та її ватажків?" Tags="|велика-мала-літера|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6877" PostTypeId="2" ParentId="6876" CreationDate="2022-03-16T22:17:46.237" Score="6" Body="&lt;p&gt;Часткова власна відповідь, але я все ще очікую на те, що хтось зможе дати кращу відповідь, посилаючись на більш формальні правила української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Історія почалася з того, що на початку березня автор шкільних підручників з української мови та літератури, доцент Київського університету імені Бориса Грінченка &lt;strong&gt;Олександр Авраменко&lt;/strong&gt;, який також є розробником численних тестів до ЗНО з української мови, на національній освітній платформі «Всеосвіта» &lt;a href=&quot;https://chesno.ck.ua/2022/03/16/znevazhlyva-gramatyka-vijny-vlasni-nazvy-ta-imena-agresora-pyshemo-z-maloyi-litery/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розмістив допис&lt;/a&gt; у стилі тестового завдання до ЗНО:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Урок 41. Минулого року я переїхав з Києва до Бучі. Я встиг полюбити це місто. Але мою любов зруйнувала росія. Памятайте про злочини «братського народу»…&lt;br /&gt;&#xA;Орфографічну помилку допущено в написанні слова: 1) Києва 2) росія 3) памятайте».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки правильною, вочевидь, є відповідь (3), то пан Авраменко, таким чином, запропонував писати назву країни-агресора з маленької літери.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згодом в ефірі загальнонаціонального телемарафону Олександр Авраменко пояснив:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Насправді правило таке є: прізвища людей та імена, які вживають зневажливо, пишуть з малої літери. І це правило давнє. Наприклад, &lt;em&gt;гітлери, путіни&lt;/em&gt; ми можемо спокійно писати з малої літери, це відповідає вимогам чинного правопису. А щодо назви країни, цього немає в правописі, але за аналогією, зважаючи на ситуацію в країні, я вважаю, можна застосувати це правило і до неї».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як &lt;a href=&quot;https://mind.ua/news/20237194-avramenko-avtor-pidruchnikiv-i-zavdan-zno-rekomendue-pisati-rosiya-z-malenkoyi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;зазначає&lt;/a&gt; психолог &lt;strong&gt;Олена Каліман&lt;/strong&gt;, при сприйнятті тексту маленькі літери мають дещо інший психологічний ефект, ніж великі літери. Слово, написане з маленької літери, сприймається як щось просте і звичне, дрібне. Тоді як велика літера викликає більше уваги, тривоги, поваги. Зокрема, абревіатури мають досить сильний вплив на емоційне сприйняття. Зустрічалися навіть заклики не писати великими буквами абревіатури на зразок &lt;em&gt;СНІД, COVID&lt;/em&gt;, щоб не викликати до них зайвої «поваги».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли ми пишемо з маленької букви – ми ніби зменшуємо суб'єктивну значимість поняття, робимо його буденним, а іноді і зневажливим. Теперішня тенденція писати з малої літери слова, пов’язані з російською агресією, – це коктейль зневаги, супротиву та ворожості»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ініціативу мовознавця підтримали й інші колеги. Так, редакторка &lt;strong&gt;Ольга Васильєва&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://www.facebook.com/olha.vasylieva.litred/posts/322431989871695&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;розтлумачила&lt;/a&gt;, що в українській мові існує троп (прийом виразності) &lt;strong&gt;антономазія&lt;/strong&gt;, який ґрунтується на тому, що власне ім’я, найчастіше ім’я особи (історичного або літературного персонажа), яка вирізняється якоюсь характерною ознакою, стає прикметою цієї ознаки й пишеться з малої букви:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;донжуан&lt;/em&gt; — бабій;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ромео&lt;/em&gt; — закоханий романтик;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;гобсек&lt;/em&gt; — скупа людина;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ейнштейн&lt;/em&gt; — учень-відмінник, якого не розуміють однолітки;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ємєля / ванька&lt;/em&gt; — пересічний росіянин;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;гітлер / путін&lt;/em&gt; — вбивця століття;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;росія&lt;/em&gt; — країна-терорист тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Працює цей троп і у зворотний бік: з великої букви пишемо &lt;strong&gt;апелятиви&lt;/strong&gt; типу &lt;em&gt;Безсмертний Кобзар&lt;/em&gt; (про Тараса Шевченка), &lt;em&gt;Великий Каменяр&lt;/em&gt; (про Івана Франка) і подібні. У негативному значенні — &lt;em&gt;Кобиляча Голова&lt;/em&gt; (про лаврова), &lt;em&gt;Зливний Бачок&lt;/em&gt; (про скабєєву), &lt;em&gt;Бункерний Щур&lt;/em&gt; (про путіна), &lt;em&gt;Бензоколонка&lt;/em&gt; (про росію) тощо».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2022-03-16T22:17:46.237" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6878" PostTypeId="1" CreationDate="2022-03-19T17:00:06.343" Score="1" ViewCount="995" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ukazka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ подає таке:&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Довга паличка, якою що-небудь показують, указують. &lt;em&gt;Водячи указкою по карті, він розповідає, які ріки зустрінуться під час мандрівки&lt;/em&gt; (Олесь Донченко, IV, 1957, 383); &lt;em&gt;Гетьманова рука твердо провела срібною указкою рису від Вінниці до Умані&lt;/em&gt; (Натан Рибак, Переяславська Рада, 1953, 323).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але приклади вжитку доволі нові, чи є інші варіанти?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-04-24T09:00:40.053" Title="Як українською буде вчительська &quot;указка&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6880" PostTypeId="1" CreationDate="2022-03-22T14:58:16.340" Score="5" ViewCount="488" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;термоусадка&lt;/em&gt; має вигляд кальки з російської, але українського відповідника я не знайшов. У словнику української мови слова &lt;em&gt;термоусадка&lt;/em&gt; немає, натомість є слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/usadka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;усадка&lt;/a&gt;, яке доволі чітко відображає зміст&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/usadka&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/usadka&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пошуковик google видає &lt;a href=&quot;https://tinyurl.com/2p8zvtv7&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;117 000&lt;/a&gt; результатів за запитом &amp;quot;термоусадка -и&amp;quot;, тобто лише з україномовних сторінок. Хоча така кількість сторінок це скоріше автоматичний переклад з російської, а не ознака правильного відповідника&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож питання, чи правильно в українській мові користуватися словом &lt;em&gt;термоусадка&lt;/em&gt;? Якщо ні, то який відповідник найкраще використовувати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="310" LastActivityDate="2022-10-08T23:10:30.503" Title="Чи правильно казати &quot;термоусадка&quot;" Tags="|терміни|росіянізм|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6881" PostTypeId="2" ParentId="5441" CreationDate="2022-03-24T09:47:06.290" Score="0" Body="&lt;h2&gt;Українська мова&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно до статті 10 (Розділ І — «Загальні засади») Конституції України, українська мова є єдиною державною мовою України.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Стаття 10&lt;/strong&gt;. Державною мовою в Україні є українська мова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української&#xA;мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В Україні гарантується вільний розвиток, використання і захист&#xA;російської, інших мов національних меншин України.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Держава сприяє вивченню мов міжнародного спілкування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Застосування мов в Україні &lt;a href=&quot;https://www.president.gov.ua/ua/documents/constitution/konstituciya-ukrayini-rozdil-i#:%7E:text=%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%82%D1%8F%2010.,%D1%96%D0%BD%D1%88%D0%B8%D1%85%20%D0%BC%D0%BE%D0%B2%20%D0%BD%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%85%20%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%88%D0%B8%D0%BD%20%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8.&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гарантується Конституцією України&lt;/a&gt; та&#xA;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2704-19#Text&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;визначається законом&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Норми української мови встановлюються у словниках української мови й &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/ua/osvita/zagalna-serednya-osvita/navchalni-programi/ukrayinskij-pravopis-2019&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;українському правописі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Українська&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;У складнопідрядних реченнях, коли в першій частині речення визначено що йдеться саме про мову, у підрядній частині можна вжити простий іменник &amp;quot;українська&amp;quot;. Також не потрібно вживати кваліфікатор &amp;quot;мова&amp;quot;, якщо &amp;quot;українська&amp;quot; зустрічається серед переліку інших мов.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2022-04-14T08:59:19.107" LastActivityDate="2022-04-14T08:59:19.107" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6882" PostTypeId="2" ParentId="5391" CreationDate="2022-03-24T10:40:47.740" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Найправильніше буде вживати &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/frazeologizmu/z-rosu-ta-z-vodu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з роси і води&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4541" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-03-25T09:27:06.090" LastActivityDate="2022-03-25T09:27:06.090" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6884" PostTypeId="2" ParentId="6878" CreationDate="2022-03-25T08:17:20.970" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Можливо, &amp;quot;вказівниця&amp;quot;, якщо таке слово є.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="320" LastActivityDate="2022-03-25T08:17:20.970" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6885" PostTypeId="2" ParentId="4855" CreationDate="2022-03-25T08:26:59.047" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Можна сказати так: &amp;quot;чув (про) таке/це&amp;quot;, &amp;quot;чули про Вас&amp;quot;, &amp;quot;говорили люди&amp;quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="320" LastActivityDate="2022-03-25T08:26:59.047" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6886" PostTypeId="2" ParentId="3469" CreationDate="2022-03-25T08:37:52.467" Score="0" Body="&lt;p&gt;Вродлива дівчина, гарна дівчина, красуня, красунечка;&#xA;Ставний парубок, красень, богатир, козак, лицар.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="320" LastActivityDate="2022-03-25T08:37:52.467" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6887" PostTypeId="2" ParentId="6876" CreationDate="2022-03-25T17:06:06.083" Score="2" Body="&lt;p&gt;Згадані туʼ запитання і во̂дпове̂дї справде̂ не роскривають причини написання, а лише приво̂д — зго̂дно правил. Через це радю звернути увагу на запитання &lt;a href=&quot;/q/361/585&quot;&gt;&lt;em&gt;Написання з великої літери заіменника «Ви»&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;». Там запитаннє хоть і стосувало ся лише слова &lt;em&gt;ви&lt;/em&gt;, але там наведено і загальні слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось причина, як її формулює проф. &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AE%D1%89%D1%83%D0%BA_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%9F%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Ющук&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (нар. 1933), автор 30 новаторських підручників з української мови для середніх та вищих шкіл:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Іван Ющук &lt;em&gt;(переписано)&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;З великої букви пишуть ся слова, вжиті в шанобливому чи по̂днесено-переносному значеннї&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Десь такої ж самої думки &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекса Синявський&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (1887-1937), провідний діяч у нормуванні української літературної мови:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Синявськиь &lt;em&gt;(переписано)&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це наьбо̂льш субєктівниь розряд вживання великої літери на письме̂, хоть деякі випадки і з цього розряду набули вже великого поширення, стаючи маьже обовязковими. Це велика літера з &lt;em&gt;пошани&lt;/em&gt; і з &lt;em&gt;особливої уваги&lt;/em&gt;. — &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/ortoepia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Норми української літературної мови&lt;/a&gt; (1941)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Які висновки маємо з цього текста:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо прибрати велику букву, то прибираємо також &lt;em&gt;особливу увагу&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;пошану&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Субєктівне, але вже по сутї узусне, тобто поширене явище.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Во̂д себе: во̂чьовидна причина про візуялну ро̂зницю тут не наведенo, бо не тиь вме̂ст, хоча теж може бути елементом для незваги, наприклад &lt;em&gt;роССкі&lt;/em&gt;, де треба по̂дкреслити увагу на споро̂днено̂сть з &lt;em&gt;СС&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;20 вересня 2023 року&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фактічно, Наційональна комісія зо̂ стандарто̂в державної мови &lt;a href=&quot;//mova.gov.ua/news/napysannia-nazv-rosiiska-federatsiia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;погодила ся&lt;/a&gt; з таким вжитком.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…], Національна комісія зі стандартів державної  мови на засіданні від 15.09.2023 (протокол № 83) обговорила це питання і з урахуванням офіційних листів від Інституту української мови НАН України (вх. № 1396/23 від 14.09.2023), Інституту мовознавства імені О. О. Потебні НАН України (вх № 1404/23 від 15.09.2023) повідомляє, що написання назв «російська федерація», «росія», «москва», «московія», «московське царство», «російська імперія»», «державна дума рф» тощо з малої букви можна не кваліфікувати як відхилення від норм української мови в текстах неофіційного характеру.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дотичне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То залежно во̂д особи, тобто причини щодо цього також можна списати на ле̂нь — прово̂дна култура мережи, де часто пишуть взагале̂ без великих букв, пунктуаціь та гинших правил.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додаткове дʼуваги: &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Alternating_caps&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;черга ро̂зних розмеро̂в букв&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-09-21T12:21:38.137" LastActivityDate="2023-09-21T12:21:38.137" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6888" PostTypeId="2" ParentId="4338" CreationDate="2022-03-28T10:00:57.307" Score="3" Body="&lt;p&gt;У ботаниці зросійщені терміни для суцвіття &amp;quot;зонтик&amp;quot; чи таксону &amp;quot;зонтичні&amp;quot;, силомиць нав'язані в 1930-х роках для уподіблення української термінології до російської, нині замінено на питомі українські терміни &amp;quot;окружок&amp;quot;, &amp;quot;окружкові&amp;quot;. У випадку латинський видових епітетів &amp;quot;umbellatum&amp;quot;, їх краще перекладати українською як &amp;quot;парасольковий&amp;quot; і не вживати зросійщене &amp;quot;зонтичний&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Олександр Пономарів у статті &lt;a href=&quot;https://science.lpnu.ua/uk/terminologiya/vsi-vypusky/visnyk-no-453-2002/povernennya-do-nacionalnyh-zasad-v-ukrayinskiy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Повернення до національних засад в українській термінології&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У ботанічній термінології тривалий час був уживаний оригінальний український термін на позначення родини рослин &lt;em&gt;окружкові&lt;/em&gt;, але в 50-х роках минулого століття його замінено запозиченим з російської мови &lt;em&gt;зонтичні&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4545" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-03-28T11:44:09.837" LastActivityDate="2022-03-28T11:44:09.837" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6889" PostTypeId="2" ParentId="17" CreationDate="2022-03-28T19:37:51.773" Score="3" Body="&lt;h2&gt;Комп'ютерна програма&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Програмне забезпечення (&lt;a href=&quot;https://en.m.wikipedia.org/wiki/Application_software&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;software applications&lt;/a&gt; за призначенням щодо устаткування поділяють на два типи: desktop app і mobile app.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Desktop application - це будь-яке ПЗ що може бути встановлене на персональний комп'ютер (windows, macbook).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Mobile application - це мобільні додатки, які можна встановити на телефони з операційними системами android або iOS.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2022-03-28T19:37:51.773" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6890" PostTypeId="1" CreationDate="2022-04-01T10:09:27.460" Score="-1" ViewCount="79" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://boardgamegeek.com/boardgamemechanic/2984/closed-drafting&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Card drafting&lt;/a&gt; — концепція/механіка з карткових настільних ігор. Типовим прикладом гри з цією механікою є 7 Wonders. На &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/7_%D0%A7%D1%83%D0%B4%D0%B5%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;її сторінці&lt;/a&gt; у російській вікіпедії кажеться, что це &amp;quot;игра с технологией драфта&amp;quot; (української сторінки наразі немає). У розмовній мові я зустрічав вживання просто слова &amp;quot;драфт&amp;quot;, а у &lt;a href=&quot;https://tesera.ru/user/ThunderWolf/thought/664680/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;російськомовних&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://www.bert.games/post/card-drafting&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;англомовних&lt;/a&gt; джерелах про нього мовиться як про механіку, а не &amp;quot;технологію&amp;quot;. Google translate перекладає &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?sl=en&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=Card%20Drafting&amp;amp;op=translate&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;card drafting&lt;/a&gt;&amp;quot; як &amp;quot;складання картки&amp;quot;, а &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://translate.google.com/?sl=en&amp;amp;tl=uk&amp;amp;text=card%20drafting%20game&amp;amp;op=translate&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;card drafting game&lt;/a&gt;&amp;quot; як &amp;quot;гра в складання карток&amp;quot;, що взагалі не схоже на доречний переклад. Та навіть якщо &amp;quot;card drafting&amp;quot; умовитися перекладати як &amp;quot;драфт&amp;quot; (чи варто додавати &amp;quot;картковий&amp;quot;?), залишається питання — як перекладати &amp;quot;card drafting game&amp;quot; кажучи про &lt;em&gt;різновиди ігор&lt;/em&gt;? Дослівно &amp;quot;ігри карткового драфту&amp;quot; — звучить занадто неприродньо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Питання виникло за спроби перекласти з английської уривок &amp;quot;one of the most popular &lt;em&gt;card drafting&lt;/em&gt; board games in the world&amp;quot; у контексті опису настільної гри 7 Wonders на сайті присвяченому настільним іграм з можливістю локалізації силами користувачів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4553" LastEditorUserId="4553" LastEditDate="2022-04-01T13:56:14.767" LastActivityDate="2022-04-01T13:56:14.767" Title="Як перекласти &quot;card drafting game&quot; українською?" Tags="|переклад|from-english|сленг|" AnswerCount="1" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6891" PostTypeId="2" ParentId="6890" CreationDate="2022-04-01T10:09:27.460" Score="-2" Body="&lt;h1&gt;Карткові ігри з драфтом (card drafting games)&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це словосполучення можна побачити, наприклад, у каталозі українського Інтернет-магазину настільних ігор &lt;a href=&quot;https://desktopgames.com.ua/ua/catalog/boardgames/draft/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://desktopgames.com.ua/ua/catalog/boardgames/draft/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/NflhX.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/NflhX.png&quot; alt=&quot;зображення частини веб-сторінки із заголовком &amp;quot;Карткові ігри з драфтом&amp;quot;&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як на мене, цей варіант перекладу сприймається досить природньо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;&lt;strong&gt;Драфт або картковий драфт (card drafting)&lt;/strong&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вживання слова &amp;quot;драфт&amp;quot; можна знайти &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в українській вікіпедії&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://zkan.com.ua/chomy/shho-take-draft-draft-i-constructed-konstrakted-v.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; (мається на увазі тип партії з одноіменною механікою).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словосполучення &amp;quot;картковий драфт&amp;quot; можна &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9%20%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%82%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знайти&lt;/a&gt; на таких сторінках (хоча, описи ігор в інтернет магазинах могли перекладатися послівно з английської чи російської):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://geekach.com.ua/ua/civ.-carta-impera-victoria-ukrainskoe-izdanie/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://geekach.com.ua/ua/civ.-carta-impera-victoria-ukrainskoe-izdanie/&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://m.facebook.com/commerce/products/1924754364226386/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://m.facebook.com/commerce/products/1924754364226386/&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://hod-konem.com/ua/p1330-seasons_sezoni&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://hod-konem.com/ua/p1330-seasons_sezoni&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://nastolka.com.ua/uk/korolevstvo-krolikov&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://nastolka.com.ua/uk/korolevstvo-krolikov&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;На російськомовних ресурсах можна &lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%22%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D1%8B%D0%B9%20%D0%B4%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%82%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знайти&lt;/a&gt; вживання словосополучення &amp;quot;карточный драфт&amp;quot;, наприклад, &lt;a href=&quot;https://tesera.ru/user/SadSido/thought/1189983/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://hod-konem.com/p1330-seasons_sezoni&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://www.lavkaigr.ru/shop/strategicheskie/skvoz-veka-novaia-istoriia-tsivilizatsii/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4553" LastEditorUserId="4553" LastEditDate="2022-04-01T11:38:01.660" LastActivityDate="2022-04-01T11:38:01.660" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6893" PostTypeId="1" CreationDate="2022-04-07T09:26:32.980" Score="2" ViewCount="94" Body="&lt;p&gt;Перекладаю з англійської і стикнулася із тим, що хочеться дібрати якийсь короткий синонім до &lt;em&gt;&amp;quot;приготувати нашвидкуруч&amp;quot;&lt;/em&gt;, однак не можу ніде знайти відповідний варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оригінальне речення: &lt;em&gt;&amp;quot;Betty whips up freshly baked pies when the mood strikes&amp;quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4567" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-04-07T20:25:16.630" LastActivityDate="2022-04-07T20:25:16.630" Title="Чи можна сказати &quot;приготувати нашвидкуруч&quot; одним словом?" Tags="|переклад|from-english|синоніми|одним-словом|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6894" PostTypeId="2" ParentId="6893" CreationDate="2022-04-07T20:02:33.883" Score="1" Body="&lt;p&gt;Думаю, вам може підійти одне із цих слів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/skaparyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;скапарити&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Мати вибачливо подивилась на Марка, метнулась до кабиці, щоб скапарити сяку-таку вечерю (Михайло Стельмах, Правда.., 1961, 33).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/spartolyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;спарто́лити&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Жінка вже спартолила пісний борщ з самісінької ботвини та сирівцю (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 319).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2022-04-07T20:02:33.883" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6896" PostTypeId="5" CreationDate="2022-04-09T22:24:02.647" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-04-09T22:24:02.647" LastActivityDate="2022-04-09T22:24:02.647" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6897" PostTypeId="4" CreationDate="2022-04-09T22:24:02.647" Score="0" Body="онопатопея, звуконаслід(ування) — слова для відтвору звуків." OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-04-09T22:24:02.647" LastActivityDate="2022-04-09T22:24:02.647" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6898" PostTypeId="2" ParentId="4855" CreationDate="2022-04-10T11:41:10.123" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/html/announcement.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Російсько-український народний сучасний словник&lt;/a&gt; раде таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Наслышанный&lt;/strong&gt;, &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%BB%D1%8B%D1%88%D0%B0%D0%BD&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=10&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;наслышан&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — наслуханий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— &lt;em&gt;Я наслуханий і набачений різних ситуацій у так званому політичному бомонд&lt;/em&gt;… (Сергій Добржанський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якшчо лякає &lt;em&gt;народний&lt;/em&gt;, то ось &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник української мови в 20 книгах&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//sum20ua.com/Entry/index?wordid=178796&amp;amp;page=1805&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Наслу́ханий&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, а, е, &lt;em&gt;розм&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;у знач. прикм&lt;/em&gt;. Який наслу́хався багато чого-небудь.&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— &lt;em&gt;Вона, бідна, так була наслухана, що .. щодня когось знімали, що й не подумала над тим, що я сказав&lt;/em&gt; (В. Кучер); &lt;em&gt;От кіммерійці здумали прощатись, наслухані про скіфську силу й лють&lt;/em&gt; (Л. Костенко); — &lt;em&gt;Пане адмірале, я наслуханий про вашу геніальну книгу!&lt;/em&gt; (Г. Тарасюк).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Теж розмовне, однак також з прикладами від зразкових письменників.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Від себе.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Радю також звернути на запитання &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/641/585&quot;&gt;«Слухаєш, але не чуєш, чи чуєш, але не слухаєш?»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Українській відомо про &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA#%D0%9F%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D1%82%D0%B0_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BA%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B8_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;короткі форми&lt;/a&gt; прикметників чоловічого роду. Тут прикметник без хитрошчів, тому якшчо таки конче потрїбно утворити, то просто прибираємо &lt;strong&gt;-ий&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;наслухан&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-04-10T11:41:10.123" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6899" PostTypeId="2" ParentId="6874" CreationDate="2022-04-15T19:49:17.877" Score="4" Body="&lt;p&gt;Ні, це явище не є зросійщенням, це стовідсотково. В українській мові взагалі багато зменшувальних форм, і, як правильно вказує Вікіпедія, такі форми існують навіть для дієслів («їстоньки»). До того ж, дуже кумедно звучало б, якщо, скажімо, дружина завжди зверталася до чоловіка виключно «Володимире» або «Миколо».&#xA;Щоправда, поміж зменшувальних форм власних імен є ті, що запозичені з російської мови. По-перше, це форми імен на -ша: Маша, Саша, Ксюша. По-друге, іноді зустрічаються форми з фонологічним складом, що є неприродним для української мови: Лєна, Свєта, Льоша. Натомість, є такі форми, яких або зовсім немає у російській мові, або вони навпаки запозичені з української: форми на -сь/-ся (Петрусь, Гануся, Олесь/Олеся; порівняйте з формами загальних іменників — матуся, татусь, дідусь тощо); своєрідні форми (Марічка, процитовані вами Стасьо, Стах); форми на -к- від повних імен (Марійка, Софійка, Наталка, Оленка); форми на -ко під наголосом (Сашко, Грицько) та ін.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1118" LastActivityDate="2022-04-15T19:49:17.877" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6903" PostTypeId="2" ParentId="5409" CreationDate="2022-04-23T01:31:44.757" Score="2" Body="&lt;h1&gt;Коротко&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вживати можна оба як взаємозамінні, але не завжди&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бо &lt;em&gt;помаранчевий&lt;/em&gt; можна тлумачити також як &lt;em&gt;ора̀нжовочерво́ний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Довго&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Головне джерело&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//diasporiana.org.ua/slovniki-dovidniki/vovk-a-anglijsko-ukrayinskyj-slovnyk-nazv-koloriv-i-koloroznavstva/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-український словник назв кольорів і кольорознавства&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D0%B2%D0%BA_%D0%90%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Анатоль Вовк&lt;/a&gt;, редактор Богдан Струмінський), 1986 рік.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Витяги&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для англійського orange вибрано за відповідник слово — &lt;strong&gt;оранжовий&lt;/strong&gt;, як назву недвозначну та найпрактичнішу. Народна назва &lt;strong&gt;жовтогарячий&lt;/strong&gt; колір, хоч і вжита в деяких термінологічних словниках (А-9, А-26), дуже невигідна для творення складених назв кольорів. Такі переклади, як «жовтогарячожовтий» для англійського orange yellow чи «жовтожовтогарячий» для англійського yellow orange, неясні та незграбні. Прикметник &lt;strong&gt;помаранчевий&lt;/strong&gt;, який у значенні кольору вживається головно на західноукраїнських землях, має теж неусталене значення. &lt;em&gt;Словник української мови&lt;/em&gt; (А-5) описує його як &lt;strong&gt;оранжово-червоний&lt;/strong&gt;, а не &lt;strong&gt;оранжовий&lt;/strong&gt;. Назва &lt;strong&gt;оранжовий&lt;/strong&gt;, загальновідома в Україні, засвідчена також в не-підсовєтських джерелах (нап. А-22). Окрім англійської, також німецька, французька та еспанська мови утворили назву цього кольору від цього самого слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;orange&lt;/strong&gt; n. a. ора́нжовий (к. шкірки з помаранчі), помара́нчовий, жовтогаря́чий, о: к. посередній між жовтим і червоним [1, 2]; червона̀вожо́втий [3]; жовтий з червонуватим відтінком [С, для «жовтогарячий»], ора̀нжовочерво́ний [С, для «пома́ранчовий»].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Домовленості&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;« » — слова в таких лапках є дослівним перекладом англійської назви, невживаним, одначе, у мововжитку&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;Значення кодів джерел у реєстрі словника&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;[1] Merriam-Webster Collegiate Dictionary (Підрозділ В. ч. 17)&lt;br /&gt;&#xA;[2] American Heritage Dictionary (Підрозділ В. ч. 1)&lt;br /&gt;&#xA;[3] Oxford Illustrated Dictionary (Підрозділ В. ч. 13)&lt;br /&gt;&#xA;[С] &lt;strong&gt;Словник української мови&lt;/strong&gt;, 11 томів (Підрозділ А. ч. 5)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;Джерела і література до теми&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;(А-5) Білодід, І. К., гол. ред. &lt;strong&gt;Словник української мови&lt;/strong&gt;, в 11-ти томах. АН УРСР, Київ, в-во «Наукова думка», 1970-1980.&lt;br /&gt;&#xA;(А-9) Вовчанецький, В. і Лепченко, Я. &lt;strong&gt;Словник ботанічної термінології&lt;/strong&gt; (Проєкт). ВУАН, Харків і Київ, в-во УРЕ, 1932.&lt;br /&gt;&#xA;(А-22) Орел А. &lt;strong&gt;Словник чужомовних слів&lt;/strong&gt;, у 3-х томах, Нью-Йорк, вид. автора, 1963-1966.&lt;br /&gt;&#xA;(А-26) Полонський, Х. &lt;strong&gt;Словник природничої термінології&lt;/strong&gt; (рос.-укр.) (Проєкт). УАН, Київ, Держ. В-во України 1928.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-04-23T01:31:44.757" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6904" PostTypeId="2" ParentId="5799" CreationDate="2022-04-23T01:58:45.100" Score="0" Body="&lt;h1&gt;Коротко&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Можна перекладати як &lt;em&gt;багряний&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. Але якщо точніше і технічніше, то до уваги &lt;strong&gt;червонофіялковий&lt;/strong&gt;. Слово &lt;em&gt;purple&lt;/em&gt; міняло своє значення, через що можливі проблеми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Довго&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Головне джерело&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//diasporiana.org.ua/slovniki-dovidniki/vovk-a-anglijsko-ukrayinskyj-slovnyk-nazv-koloriv-i-koloroznavstva/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-український словник назв кольорів і кольорознавства&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D0%B2%D0%BA_%D0%90%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Анатоль Вовк&lt;/a&gt;, редактор Богдан Струмінський), 1986 рік.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Витяги&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Англійська назва кольору purple стосується широкого засягу барв. Давніше ця назва означала інтенсивний або яскравий червоний колір, згодом — деякі його відтінки, а тепер це слово має в пояснювальних словниках два різні значення. У ширшому, більше популярному сенсі «purple» — це будь-який колір у колі барв між синім і червоним, включаючи і фіялковий (В-13, В-16). У другому, вужчому значенні «purple» — це проміжний колір між фіялковим і червоним (В-1). Цього вужчого значення вживає саме система UCL. Із вищенаведених українських відповідників для purple ні одна назва не має засягу цього вужчого сенсу англійського терміна. Усі ті пʼять слів пояснено в &lt;em&gt;Словнику української мови&lt;/em&gt; (А-5) як темно — чи густочервониби з синявим чи фіолетовавим відтінком. Тому ми були змушені перекласти назву purple українською назвою &lt;strong&gt;червонофіялковий&lt;/strong&gt;, яка точно дає обсяг цього кольору в УНК.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;purple&lt;/strong&gt; n. a. пурпу́р, багря́нець, багрець, багра, «фіялкова червінь»; пурпуро́вий, пурпу́рний, багряний, багровий (початково к. тирійського пурпуру з Фінікії) о: к. посередній між червоним і синім [1, 3]; к. посередній між червоним і фія́лко́вим [2, 4], черво̀нофія́лковий (у цьому словнику); сѝнявочервоний а. кардина́льський яскравочервоний [3]; темночервоний а. яскра̀вочерво́ний з фіоле́товим відтінком [С, для «пурпурний»].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Домовленості&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;« » — слова в таких лапках є дослівним перекладом англійської назви, невживаним, одначе, у мововжитку&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;Значення кодів джерел у реєстрі словника&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;[1] Merriam-Webster Collegiate Dictionary (Підрозділ В. ч. 17)&lt;br /&gt;&#xA;[2] American Heritage Dictionary (Підрозділ В. ч. 1)&lt;br /&gt;&#xA;[3] Oxford Illustrated Dictionary (Підрозділ В. ч. 13)&lt;br /&gt;&#xA;[4] Dictionary of Color Names (Підрозділ В. ч. 10)&lt;br /&gt;&#xA;[С] &lt;strong&gt;Словник української мови&lt;/strong&gt;, 11 томів (Підрозділ А. ч. 5)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h4&gt;Джерела і література до теми&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;А. Загальні і галузеві українські словники&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Білодід, І. К., гол. ред. &lt;strong&gt;Словник української мови&lt;/strong&gt;, в 11-ти томах. АН УРСР, Київ, в-во «Наукова думка», 1970-1980.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;В. Джерела для англійської мови&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;The American Heritage Dictionary of the English Language&lt;/em&gt;, ed. W. Morris. Boston, New York: American Heritage Publishing Co. and Houghton Mifflin Co., 1969.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;13&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Oxford Illustrated Dictionary&lt;/em&gt;, ed. J. Coulson et al. Oxford: Oxford University Press, 1962.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;16&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Verity Enid. &lt;em&gt;Color observed&lt;/em&gt;. New York…: Van Nostrand Reinhold, 1980.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-04-23T01:58:45.100" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6905" PostTypeId="2" ParentId="2635" CreationDate="2022-04-23T05:31:40.420" Score="0" Body="&lt;p&gt;Я ʼради прикола рїшив поглянути на слово &lt;em&gt;вони&lt;/em&gt; і натрапив:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;//sum20ua.com/Entry/index?wordid=15846&amp;amp;page=525&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник української мови у 20 томах&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt; Уживається для вираження пошани до однієї особи будь-якої статі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Довгий і блідий швейцар ‥ прошепотів: Вони ще не встали… “Вони” — то був редактор&lt;/em&gt; (М. Коцюбинський); &lt;em&gt;— Ех, Тимку, не знаєш ти дядька Мусія: вони в нас хитрі!&lt;/em&gt; (А. Головко); &lt;em&gt;— Це кричали вони! — сказав він, роблячи наголос на “вони”, і махнув рукою в Майїн бік&lt;/em&gt; (М. Хвильовий).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто задля &lt;em&gt;вираження пошани&lt;/em&gt; і не лише до родичів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось тут про воникання в освітнїй книзї «&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/186&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українська фраза&lt;/a&gt;» (1928) Миколи Сулими: подана ґраматіка і геть троʼ гісторії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/195&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 7. ЗНАЧІННЯ Й УЖИВАННЯ МНОЖИНИ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Опріч випадків, коли однина набирає множинного значіння, буває в мові й таке, що множина заступає однину, ц.т. формами множини говорять про одну особу, річ чи явище.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;В українській народній мові частенько ще трапляється така множина (замість однини), що нею виявляють чемність, пошану до якоїсь особи. Це — пошанна множина. Хоч вона прийшла до нас із Західньої Европи пізніше, ніж маєстатна й авторська, та тимчасом вона дуже швидко поширилася скрізь і добре прищепилася в народі. Тому то пошанна множина й справляє вражіння притаманної риси в народніх говірках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виявляється ця множина от чим:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;У заочних розмовах про тих самих людей говорять &lt;em&gt;вони&lt;/em&gt; плюс третя особа множини замість &lt;em&gt;він&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;вона&lt;/em&gt; плюс третя особа однини дієслова; напр.: &lt;em&gt;Бідний дядько Панас! &lt;strong&gt;Вони&lt;/strong&gt; за всіма &lt;strong&gt;оступаються&lt;/strong&gt;, а всі проти &lt;strong&gt;них&lt;/strong&gt;!&lt;/em&gt; (І. Тобілевич). &lt;em&gt;Дядько Лев &lt;strong&gt;казали&lt;/strong&gt;, що тут мені дадуть ґрунтець і хату, бо в-осени &lt;strong&gt;хотять&lt;/strong&gt; мене женити&lt;/em&gt; (Л. Українка). &lt;em&gt;Батько &lt;strong&gt;сердиті&lt;/strong&gt;… &lt;strong&gt;стоять&lt;/strong&gt;, часник &lt;strong&gt;чистять&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (А. Тесленко). &lt;em&gt;В похилих літах &lt;strong&gt;були дід&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (В. Чапля). &lt;em&gt;Завтра &lt;strong&gt;прийдуть&lt;/strong&gt; до нас пані,  &lt;strong&gt;казали&lt;/strong&gt;, що принесуть ліки нашій Настуньці&lt;/em&gt; (М. Черемшина).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;В обох випадках і всі прикметникові слова, що стосуються до тих &lt;em&gt;ви&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;вони&lt;/em&gt;, звичайно так само мають вигляд множини. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ви такі веселі були&lt;/strong&gt; вчора. &lt;strong&gt;Вони такі добрі&lt;/strong&gt;, що кожному &lt;strong&gt;допомагають&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і т. інш.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Заочну пошанну множину не завжди доводиться наслідувати; в широкій літературній обіхідці, в офіціяльних паперах і т. інш. вона просто недоречна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Троʼ про &lt;a href=&quot;https://localhistory.org.ua/texts/chitanka/nekhai-pannuntsia-ne-gnivaiutsia-iak-zvertalisia-odne-do-odnogo-ukrayintsi-100-rokiv-tomu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Локальна історія: “Нехай паннунця не гніваються”: як зверталися одне до одного українці 100 років тому&quot;&gt;гісторію воникання&lt;/a&gt; від &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%96%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Василя Сїмовича&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таксамо німці. Ще в XVI. в. вони «викали» (ihrzen) один одному. Тепер цю функцію перебрала 3. ос. множ., при чому ніхто, що говорить німецькою мовою, й не догадується, що нім. &lt;em&gt;Sie&lt;/em&gt; це ввічливий спосіб звертатися до розмовника в 3. ос. множ., замість 2. ос. Цей спосіб перебрали були колись від німців чехи, і ще на початку XIX. ст. чути було часто «онікання» (звертатися формою 3. ос. мн. «оні»). Проти такої форми виступала свідома чеська інтеліґенція, пропаґуючи скрізь «славянське ви» – і тепер «онікають» іще тільки селяни в розмові з панами, а той міщани, звертаючись до селян або старших людей узагалі…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Росіяни, чехи, серби, болгари – спинилися на «виканні». Українська ж інтеліґенція, здається під польським впливом, старається зазначувати ввічливість тим, що вживає 3. ос., але – множини (це вже українське). Це щось наче контамінація, як ми такі явища звемо в лінґвістиці (мама були, нехай тато скажуть, як пан професор собі бажають)… У селян такі вислови теж часті (що єґомость кажуть, нехай пані зажадають, панич мені дали, нехай панночка, чи паннунця не гніваються). Розуміється, що такі вислови товариської мови відомі тільки тут, на західних землях (на Волині зрідка), а що нема їх на сході, то можна зробити висновок, що це також вплив польської товариської мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-08-28T08:15:53.307" LastActivityDate="2022-08-28T08:15:53.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6906" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6907" CreationDate="2022-04-23T23:31:20.570" Score="5" ViewCount="445" Body="&lt;p&gt;(Apologies if this question doesn't make sense, I've only been learning Ukrainian for a couple of months.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;I keep seeing words that seem like they can end in either ся or сь and I'm not sure why or what the difference is.  For example &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%88%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;wictionary lists залишитися&lt;/a&gt; (if you open the conjugation table) as having three infinitive forms, &amp;quot;залиши́тися, залиши́тись, залиши́ться&amp;quot; - and then most of the conjugations have two or occasionally three forms but some only have one. What's going on with that? Is it a local dialect variation, or are the meanings different?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-04-24T19:07:38.220" Title="Why can some words end in either ся or сь? What is the difference?" Tags="|різниця-між-словами|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6907" PostTypeId="2" ParentId="6906" CreationDate="2022-04-24T01:30:02.567" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;What is the difference?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Only one: &lt;em&gt;залиши́тися&lt;/em&gt; is a standard dictionary form for the infinitive. So, if you search the word in a dictionary then choose only with &lt;em&gt;-ти(ся)&lt;/em&gt; like this.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Is it a local dialect variation?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;If you're speaking about things such tests and exams, then there is a standard orthography:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=120&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;§ 115. Indicative&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Rule #9.&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Note #3&lt;/strong&gt;: Itʼs always a postfix &lt;strong&gt;-ся&lt;/strong&gt;. But in talking, or &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Writing_style&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;writing style&lt;/a&gt; you can also use &lt;strong&gt;-сь&lt;/strong&gt;. But if itʼs past time for masculine then &lt;em&gt;-сь&lt;/em&gt; can be only after &lt;em&gt;в&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;усміхну́всь&lt;/em&gt; (but &lt;em&gt;стері́гся&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=122&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;§ 118. Infinitive&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Infinitives end with &lt;strong&gt;-ти&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Note #1&lt;/strong&gt;: In talking, or writing style you can also use &lt;strong&gt;-ть&lt;/strong&gt; if a base (a part before &lt;em&gt;-ти&lt;/em&gt;) of a word ends with vowel: &lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;But itʼs kinda &lt;em&gt;yes&lt;/em&gt;, because some dialects prefer &lt;em&gt;-ти&lt;/em&gt;, and others prefer &lt;em&gt;-ть&lt;/em&gt;. The standard language is a mix of dialects; therefore you can use what you prefer. But of course, a dictionary form is the most popular.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;If speak about dialects then you can also &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_diyeslovo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;notice&lt;/a&gt; many things, for example some of them:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;for &lt;em&gt;he/she/it&lt;/em&gt; removing &lt;em&gt;-ть&lt;/em&gt;: [він] &lt;em&gt;залише(ся)&lt;/em&gt;, or &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;adding&lt;/a&gt; &lt;em&gt;-ть&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;несеть&lt;/em&gt; instead current standard &lt;em&gt;несе&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ся&lt;/em&gt; can be separated from verb: &lt;em&gt;ся залишити&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ся&lt;/em&gt; can be writed also as &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;си&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;ть&lt;/em&gt; can be writed also as just &lt;em&gt;-т&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;залишит&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Whatʼs going on with that?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Well… itʼs not so simple but letʼs try.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In some cases itʼs &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D0%BF%D1%96%D0%BD#%D0%A1%D1%83%D0%BF%D1%96%D0%BD_%D1%83_%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D1%8C%D0%BE%D1%80%D1%83%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;mixing&lt;/a&gt; between &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Supine#Slavic_languages&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;supin&lt;/a&gt; and infinitive.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;But mostly itʼs just phonology where:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;removing a vowel but saving palatalizing for consonant: &lt;em&gt;ся&lt;/em&gt; − &lt;em&gt;а&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;сь&lt;/em&gt; [&lt;em&gt;я&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;ьа&lt;/em&gt;], &lt;em&gt;ти&lt;/em&gt; − &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;ть&lt;/em&gt; (historicaly &lt;em&gt;и = ьi&lt;/em&gt; here) etc; for note, it happens in &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0#%D0%A1%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;imperative&lt;/a&gt; too: &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;крадь&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; or &lt;em&gt;кради&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;in some cases removing palatalizing: &lt;em&gt;ть&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;т&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;in some cases &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; [read &lt;em&gt;ьi&lt;/em&gt;] becoming as &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%98#%D0%A3_%D1%81%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;today &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Another note&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;By a rule of &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)#%D0%97%D0%B0_%D0%BC%D1%96%D1%81%D1%86%D0%B5%D0%BC_%D1%96_%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%BC_%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;orthoepy&lt;/a&gt; a part &lt;em&gt;тьсь&lt;/em&gt; like in &lt;em&gt;ться&lt;/em&gt; is read as long &lt;em&gt;ць&lt;/em&gt;, therefore &lt;em&gt;залишиться&lt;/em&gt; is &lt;em&gt;залишицця&lt;/em&gt; by pronounce.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2022-04-24T19:07:38.220" LastActivityDate="2022-04-24T19:07:38.220" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6908" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6909" CreationDate="2022-04-25T12:26:27.670" Score="3" ViewCount="1467" Body="&lt;p&gt;Я пошукав у декількох словниках переклад для &amp;quot;шиворот-навыворот&amp;quot;, але не знайшов переклад саме в значенні коли одяг вдягають внутрішнім боком назовні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2022-04-26T16:52:37.137" LastActivityDate="2022-04-26T16:52:37.137" Title="Як сказати українською &quot;шиворот-навыворот&quot; щодо одягу?" Tags="|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6909" PostTypeId="2" ParentId="6908" CreationDate="2022-04-25T19:36:34.873" Score="4" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;«Російсько-український словник фразеологізмів (сталих виразів)» /  І. О. Вирган, М. М. Пилинська&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://stalivyrazy.org.ua/everyfile.php?transfer=folders/sh/aivorot.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Шиворот-навыворот&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;разг. фам.&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Навпаки, (&lt;em&gt;лок&lt;/em&gt;. навверле); шкереберть.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тлуми згаданих слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 2. — С. 467.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/29662-navverle.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Навверле́&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &lt;em&gt;нар&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Наоборотъ.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Напрямикъ, не держась дороги (пойти); грубо напрямикъ (сказать). &lt;em&gt;Сказати павверле&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 4. — С. 500.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/65958-shkerebert.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Шкереберть&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &lt;em&gt;нар&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вверхъ ногами, вверхъ дномъ. &lt;em&gt;Полетів шкереберть&lt;/em&gt;. Черк. у. &lt;em&gt;Усе піде шкереберть&lt;/em&gt;. Шевч. 283. &lt;em&gt;Сказавши, столик ізвалило, шкереберть к чорту все пішло&lt;/em&gt;. Котл. Ен. V. 30.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклад вживу. &lt;a href=&quot;https://ukr.media/esoterics/412311/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Надіта шкереберть майка — до сварки двох люблячих людей.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Але, справдї, &lt;em&gt;навпаки&lt;/em&gt; можна тлумити не тіʼко як &lt;em&gt;внутрішнім боком назовні&lt;/em&gt;, а і як &lt;em&gt;задом наперед&lt;/em&gt;: &lt;a href=&quot;http://teg.com.ua/chim-zainiatisia-na-karantini-vdoma-z-ditmi-30-sprav-na-byd-iakii-smak/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Наприклад, «День навпаки», коли все можна робити шкереберть: одяг одягати задом наперед […]&lt;/em&gt;.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому зазвичай просто кажуть:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=53496&amp;amp;page=1705&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;НАВИ́ВОРІТ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;присл&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Лицьовим боком усередину, а внутрішнім назовні.&#xA;&lt;em&gt;Хороший, як Микитина свита навиворіт&lt;/em&gt; (прислів'я); &lt;em&gt;– Чи це воно на лице, чи, мабуть, навиворіт? – питала Онися, придивляючись до матерії&lt;/em&gt; (І. Нечуй-Левицький); &lt;em&gt;Заходить на колгоспний двір якийсь дід. Кожух навиворіт, шапка насунута на очі, сам згорбився, ціпочком поперед себе постукує&lt;/em&gt; (Григорій Тютюнник); * Образно. &lt;em&gt;Що ж іще могло бути сумнівного в його біографії, яку під час чистки треба показати всім навиворіт?&lt;/em&gt; (Б. Антоненко-Давидович).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-04-25T19:36:34.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6911" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6912" CreationDate="2022-04-28T14:49:16.293" Score="5" ViewCount="193" Body="&lt;p&gt;I'm trying to figure out how to mark the difference between &amp;quot;should&amp;quot; and &amp;quot;must&amp;quot; in Ukrainian, and it's turning out really confusing. Google-translate translates &amp;quot;I should cook&amp;quot; as &amp;quot;Я повинен готувати&amp;quot; but then if I swap the languages it translates &amp;quot;Я повинен готувати&amp;quot; back into English as &amp;quot;I have to cook&amp;quot; rather than &amp;quot;I should cook&amp;quot;, so clearly &amp;quot;повинен&amp;quot; is not making the distinction I'm looking for; my dictionary also says &amp;quot;should&amp;quot; is &amp;quot;повинен/повинні&amp;quot; but then says &amp;quot;повинен&amp;quot; is &amp;quot;must, have to&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;So, how do you say &amp;quot;I should do X&amp;quot; in Ukrainian in a way that is distinct from &amp;quot;I have to do X&amp;quot;?  Or is there just not really a distinction between these meanings, or does it depend on something about the context/form/etc?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-07-25T09:09:00.123" Title="Is &quot;повинен&quot; &quot;should&quot; or &quot;has to&quot;? How do you make the should/must distinction in Ukrainian? Or do you just not?" Tags="|переклад|from-english|non-native-speaker|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6912" PostTypeId="2" ParentId="6911" CreationDate="2022-04-29T07:40:29.740" Score="4" Body="&lt;p&gt;On the “&lt;em&gt;I must cook&lt;/em&gt; ↔ &lt;em&gt;I should cook&lt;/em&gt;” gauge, &lt;em&gt;я &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/povynen&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;повинен&lt;/a&gt; готувати&lt;/em&gt; IMHO is really closer to &lt;em&gt;I must cook&lt;/em&gt; than to &lt;em&gt;I should cook&lt;/em&gt;. It's literal translation is “I owe to cook” (“I'm obligated to cook”).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;As a side note, the following also exist:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;я &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=53001&amp;amp;page=1690&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мушу&lt;/a&gt; готувати&lt;/em&gt; — literally “I must cook”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;я &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=50106&amp;amp;page=1582&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;маю&lt;/a&gt; готувати&lt;/em&gt; — literally “I have to cook”;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;мені &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/treba&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;треба&lt;/a&gt;/&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/potribno&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;потрібно&lt;/a&gt; готувати&lt;/em&gt; — literally “I need to cook”&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;мені &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=59555&amp;amp;page=1902&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;необхідно&lt;/a&gt; готувати&lt;/em&gt; — de facto the same thing (the original meaning was  kinda “I inevitably need to cook”, but the word &lt;em&gt;необхідно&lt;/em&gt; lost a large part of its strength during time);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;мені &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=55254&amp;amp;page=1760&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;належить&lt;/a&gt; готувати&lt;/em&gt; — the same as &lt;em&gt;я повинен готувати&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;In practice, these words are taken literally not always; sometimes one says something like “I must cook” while actually meaning something like “I should cook” and is perfectly understood, and vise versa. That's why (IMHO) Google Translate collected not the closest-matching translations here. But if the obligation/optionality ratio matters, one can say:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;мені &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/slid&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слід&lt;/a&gt; готувати&lt;/em&gt; — probably, the most literal English match here would be “I am supposed to cook”, but, still, the obligation/optionality range that dictionaries state for &lt;em&gt;слід&lt;/em&gt; is wider than one for &lt;em&gt;to be supposed&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;or — with even more optionality —&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;мені &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=6696&amp;amp;page=245&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;варто&lt;/a&gt; готувати&lt;/em&gt; — literally “it's worth if I cook” (“it makes sense if I cook”, “it would be beneficial if I cook”).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2022-04-29T07:40:29.740" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6913" PostTypeId="1" CreationDate="2022-05-02T16:27:49.063" Score="1" ViewCount="115" Body="&lt;p&gt;Добридень,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;шукаю авіаційну/планерну тремінологію (з англійської на українську). Можливо підкажете надійні джерела де можна її подивитися або товариства, які дотичні до розробки термінології.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="278" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-05-03T08:36:02.767" LastActivityDate="2022-05-05T12:26:23.737" Title="Авіаційна (aviation)/планерна (gliding) термінологія" Tags="|терміни|resource-request|словники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6914" PostTypeId="2" ParentId="6913" CreationDate="2022-05-03T00:27:46.250" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//web.archive.org/web/20200322120907/http://www1.nas.gov.ua/institutes/ium/new_books/Documents/ukrainska-mova-3-2014.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Науково теоретичний журнал&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; [3 (51), 2014 р.] має статтю &lt;em&gt;Українська авіаційна термінологія у лексикографічному опрацюванні&lt;/em&gt; [на 93 с., &lt;a href=&quot;//www.nas.gov.ua/UA/PersonalSite/Pages/default.aspx?PersonID=0000018977&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Людмила Халіновська&lt;/a&gt;]. Там згадані такі вузькоспеціялізовані матеріяли:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//diasporiana.org.ua/wp-content/uploads/books/3727/file.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Німецький та український летунський словник /&#xA;Deutsches und ukrainisches Fliegewörter buch&lt;/a&gt; (близько 20 000 слів)&#xA;(видавництво Бернард і Грефе, Берлін, 1939 р.), &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D0%97%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іван Ільницький-Занкович&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Летунський словник (дискусійний матеріал) Летунський український клюб (ЛУК). —&#xA;Нью-Йорк, 1974. — грудень, ч. І&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Український летунський словник. Проєкт. Летунський Український Клюб (ЛУК). — Торонто, [б. д.].&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-українсько-англійська авіаційна термінологія. Д. Г. Бабейчук (близько 4000 українських, російських та англійських термінів), 1997 р.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український авіаційний словник (8 тисяч термінів) за редакцією Г. О. Кривова, 1997 р.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український словник з авіаційної та ракетнокосмічної техніки (близько 40 тисяч термінів і терміносполучень, 1997 р.) за ред. Д. Х. Баранника і В. Ф. Пріснякова&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російсько-український словник авіаційних термінів (близько 80 тисяч лексичних одиниць, 2004 р.) у двох томах за редакцією В. П. Бабака&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тлумачний словник авіаційних термінів (укл. Л. Ф. Верхулевська, С. С. Кіраль, М. В. Луцюк, Л. Г. Скуратівська та Н. Ю. Ясакова за загальною редакцією М. С. Кулика), близько 1200 термінів і термінологічних словосполучень&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож… як можна поме̂тити, щонайменше до 2014 року, останні словники переважно з напрямком до московскої мови, пак Халіновська дале̂ наводе суто москівські словники, тому &lt;em&gt;здаєть ся&lt;/em&gt;, що якщо з анґлійським перекладом, то будуть діяпоріянські, котрих знаходити мене̂ не удаєть ся. Це особливо це̂каво, бо знаходю наприклад таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://archive.org/details/anhlukrsl3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-український словник авіаційних термінів&lt;/a&gt; [близько 24 000 термінів та словосполучень] / уклад. Р. О. Гільченко. - Фастів : КуПол, 2009. - 280 с.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;З нове̂ших:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Авіаційно-технічний тлумачний словник-довідник з цивільної авіації, А. В. Скрипець&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також можна звернути увагу на катеґорію &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F:%D0%90%D0%B2%D1%96%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD%D1%96_%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Авіаційні терміни&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; на Вікіпедії.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-05-05T12:26:23.737" LastActivityDate="2022-05-05T12:26:23.737" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6915" PostTypeId="1" CreationDate="2022-05-09T12:52:28.627" Score="3" ViewCount="91" Body="&lt;p&gt;На вікіпедії я зустрів два способи називати статті про битви біля міст.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Один варіант з &lt;em&gt;при&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%9A%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Битва при Кресі&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8_%D0%9C%D0%BE%D0%BD%D1%82%D0%B5-%D0%9A%D0%B0%D1%81%D1%81%D1%96%D0%BD%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Битва при Монте-Кассіно&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інший варіат з &lt;em&gt;під&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0_%D0%BF%D1%96%D0%B4_%D0%91%D1%80%D1%96%D1%94%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Битва під Брієнном&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0_%D0%BF%D1%96%D0%B4_%D0%91%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Битва під Бродами&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно? За яким принципом обирати?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-05-23T12:57:51.570" Title="Битва при чи під?" Tags="|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6916" PostTypeId="2" ParentId="5244" CreationDate="2022-05-10T20:49:17.583" Score="0" Body="&lt;p&gt;Маю таку версію: колись колосок з зерном  був на все стебло, але розгнівали люди Бога і він вирішив покарати їх і був великий неврожай, зерен не було взагалі… люди бідкалися… от кіт і став просити хліба у Бога плачучи , Господь змилувався і вирішив, що лишить лише частинку колоса. Таким чином ми маємо колосок на частині стебла. І вислів так мало, як кіт наплакав. А коти назавжди стали домашніми тваринами за те, що випросили хліба людям..&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4633" LastActivityDate="2022-05-10T20:49:17.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6917" PostTypeId="2" ParentId="6506" CreationDate="2022-05-14T00:17:29.720" Score="4" Body="&lt;p&gt;From Proto-Slavic *šumъ, що майже у всіх слов'янських мовах означає шум так само як і в українській, але на балканах, а саме у сербо-хорватській і в більшості на теренах Хорватії шум має значення &lt;em&gt;ліс&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%C5%A1uma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*šȕma&lt;/a&gt; f (Cyrillic spelling шу̏ма)*&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Пояснення:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Probably related to šȗm (“noise, buzz”). According to P. Skok&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%C5%A1uma&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, the term may alternatively be of paleo-Balkan origin (Illyrian or Thracian). He draws connection with Albanian proshëm, although the term is derived from Latin. However the native origin is confirmed by the onomatopoeic origin of Proto-Slavic *gajь (кирилецею гай)  (“forest”), so at most it is a phono-semantic matching of substrate.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Думка автора:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Білі хорвати жили довгий час на теренах сучасної України, тому шумом певно називали ліс і у нас :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4643" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-05-14T20:34:00.963" LastActivityDate="2022-05-14T20:34:00.963" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6918" PostTypeId="1" CreationDate="2022-05-14T11:51:27.173" Score="4" ViewCount="100" Body="&lt;p&gt;Іноді бачу в деяких текстах, що замість займенників &lt;em&gt;яким/якою/якими&lt;/em&gt; використовуються конструкції виду &lt;em&gt;&amp;quot;що ним/нею/ними&amp;quot;&lt;/em&gt;. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;...портрети й малюнки, що ними Ганнуся наївно обліпила стіни, силкуючись надати хоч якоїсь затишності голій кімнаті&amp;quot; (В. Підмогильний, Місто).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підкажіть, будь ласка: Це повністю синонімічні конструкції, чи вони мають різні відтінки значення/особливості вживання? Вони є застарілими, чи їх можна використовувати й зараз? Наскільки вони типові в стандартній літературній українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4645" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-05-14T15:03:50.627" LastActivityDate="2023-06-17T14:07:05.873" Title="Наскільки типовою є конструкції виду &quot;що ним/нею/ними&quot; замість &quot;яким/якою/якими&quot;?" Tags="|синтаксис|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6919" PostTypeId="2" ParentId="6779" CreationDate="2022-05-16T23:29:30.383" Score="1" Body="&lt;p&gt;Може &lt;strong&gt;дихатий&lt;/strong&gt;? З &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D1%8B%D1%88%D0%B0%D1%89%D0%B8%D0%B9&amp;amp;scope=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Огнём ды́шащий – огнедиха́тий. [Драко́н огнедиха́тий (Кул.)].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Огнедиха́тий, -а, -е. Огнемъ дышащій. Дракон огнедихатий. К. МХ. 35.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-05-16T23:29:30.383" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6920" PostTypeId="1" CreationDate="2022-05-19T06:47:17.840" Score="1" ViewCount="62" Body="&lt;p&gt;Вітаю!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Товариство, маю два питання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1/ Middle-розробник чи Middle розробник? Де Middle -- рівень розробника (градація в компанії: Junior, Middle, Senior).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;2/ Мідлрозробник чи мідл-розробник? За Правописом 2019 (§ 35 5.2) разом пишемо слова з першими регулярно вживаними іншомовними компонентами. Але чи &amp;quot;мідл&amp;quot; є регулярно вживаним компонентом?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;3/ Java-розробник чи Java розробник? Java -- назва технології, спеціалізація (мова програмування та платформа).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Буду вдячна за поради та обґрунтування.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4659" LastActivityDate="2022-05-19T06:47:17.840" Title="Як правильно: Middle-розробник чи Middle розробник? + Java-розробник чи Java розробник?" Tags="|пунктуація|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6921" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6922" CreationDate="2022-05-22T00:13:51.700" Score="5" ViewCount="419" Body="&lt;p&gt;The Ukrainian course on Duolingo just gave me this sentence to translate: &amp;quot;Я ходив у банк вчора&amp;quot;.  But my understanding so far has been that you use іти for one-time specific instances of going somewhere (on foot), and ходити for repeatedly going somewhere or for walking around in general -- so unless the sentence is trying to say I repeatedly walked to the bank and back, it seems like it should be using іти instead.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;How would a native speaker interpret this sentence? What does it mean, and does it sound normal or off? Do I have the difference between those verbs right, and is there more to it?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Additional question in case it's the exact same thing: how about the sentence &amp;quot;Вчора ми їздили у село&amp;quot;? Let me know if I should make that one a separate question, but it seems like an exactly analogous issue so maybe the answers will both be the same)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastEditorUserId="4507" LastEditDate="2022-05-22T00:29:18.320" LastActivityDate="2022-09-05T22:52:44.577" Title="Is &quot;Я ходив у банк вчора&quot; a sensible sentence, or should it use пішов?" Tags="|вибір-слова|різниця-між-словами|non-native-speaker|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6922" PostTypeId="2" ParentId="6921" CreationDate="2022-05-22T02:25:32.620" Score="7" Body="&lt;p&gt;Both verbs have numerous meanings. I'm afraid you would need to memorize their usage instead of trying to dig for some solid rule or logic.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;One more note. As an avid user of DuoLingo myself, let me say that their model is specifically oriented on reaching the practical result as soon as possible, even by the beginner learners. Therefore, sample sentences are chosen to be as simple as they possibly can be, at the cost of some ambiguity sometimes. Anyway, I believe that native speakers will understand you even despite possible minor ambiguities. The more you practice the better you intuitively feel what verb to use.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;In this sentence, indeed, &lt;em&gt;йти/іти&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ity&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;can be used&lt;/a&gt; for general walking. For example, for stressing the moment/process of walking:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли я &lt;strong&gt;йшов&lt;/strong&gt; у банк, почався дощ. — When I was going to the bank, the rain began.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Пішов&lt;/em&gt; is somewhere in between the Simple Past and Past Perfect tenses in English. It denotes the action that has occurred in the past, but not necessarily finished by now. So when you say &lt;em&gt;я пішов у банк&lt;/em&gt;, it is perceived that you &lt;em&gt;went out&lt;/em&gt; heading for bank, but it does not say anything about how your visit has ended:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я &lt;strong&gt;пішов&lt;/strong&gt; у банк, але почався дощ, і я повернувся — I went out to the bank, but the rain began and I returned.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ходити&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/khodyty&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;has about 10&lt;/a&gt; various meanings. Check the first two:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Ступаючи ногами, переміщатися, змінювати місце в просторі […] протягом певного часу — Stepping, moving, changing physical place […] for a certain time&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вирушати куди-небудь, до когось &lt;strong&gt;з певною метою&lt;/strong&gt;. — Depart to somewhere, to someone &lt;strong&gt;for a purpose&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вчора увечері й я &lt;strong&gt;ходив послухати&lt;/strong&gt; українських пісень (Михайло Коцюбинський, III, 1956, 193); — Last night I also &lt;strong&gt;went to listen&lt;/strong&gt; to Ukrainian songs (Mykhailo Kotsyubynsky);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;So, &lt;em&gt;я ходив у банк&lt;/em&gt; merely conveys the message that you have actually visited the bank, and no rain has cancelled you plan.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And yes, for &amp;quot;I repeatedly walked to the bank and back&amp;quot; I would also use &lt;em&gt;ходити&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я &lt;strong&gt;ходив&lt;/strong&gt; у банк щодня — I {repeatedly} visited the bank every day.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;As per the additional question. It says that we visited the village yesterday. Likely, for a certain purpose (e.g., for a picnic). Likely, already returned back.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;If you would say &lt;em&gt;поїхали&lt;/em&gt; instead, that would infer nothing about whether you arrived there or returned back yet.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-05-22T07:10:21.650" LastActivityDate="2022-05-22T07:10:21.650" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6923" PostTypeId="1" CreationDate="2022-05-22T09:05:01.407" Score="2" ViewCount="183" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%8C_(SI)#%D0%9E%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D1%96_%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B8%D1%86%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Як бачу&lt;/a&gt;, одиницї зазвичай пристосовані до вимови за кирилицею: &lt;em&gt;kg → кг&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;m → м&lt;/em&gt; ітд; в тому числї ті, що від власних імен: &lt;em&gt;J&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;Joule&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;Дж&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;Джоуль&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не перекладаються лише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Сталі, але вони і не зовсім одиниці, радше просто &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D0%BF%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D1%8C_%D1%83_%D1%84%D1%96%D0%B7%D0%B8%D1%86%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;величини&lt;/a&gt;: стала Планка &lt;em&gt;h&lt;/em&gt;, число Авогадро &lt;em&gt;N&lt;sub&gt;A&lt;/sub&gt;&lt;/em&gt;, число пі &lt;em&gt;π&lt;/em&gt; ітд, котрі на друкованому письмі зазвичай позначають лише курсивом, чого не сказати про одиниць.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Одиницї температур. Можна подумати, що Кельвіна записано кирилицею, але це навряд чи, бо ще є наприклад &lt;em&gt;°F&lt;/em&gt; i &lt;em&gt;°R&lt;/em&gt;. Що цїкаво, запис типу &lt;em&gt;°Ф&lt;/em&gt; ітп рїдко, однак можна зустрїти, але, гадаю, то не норма, а радше лїнивий або машинний переклад.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож чим історично зумовлено, що температури записують не відповідними буквами кирилицї, як це зазвичай роблять з іншими одиницями?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-05-29T13:29:55.863" LastActivityDate="2022-05-30T22:03:19.020" Title="Чому °C, а не °Ц?" Tags="|скорочення|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6924" PostTypeId="2" ParentId="6921" CreationDate="2022-05-22T13:44:50.797" Score="4" Body="&lt;p&gt;I like your understanding of word &lt;em&gt;ходив&lt;/em&gt;. When you are saying &lt;em&gt;ходив&lt;/em&gt; it could mean that you are emphasizing that you spent some time doing this. But yes, usually everybody understands it like one time action. If you want to mainly state the fact that you visited bank then you can say &lt;em&gt;Я вчора &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;ходив у банк&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Examples:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Сходив&lt;/em&gt; до Якима і через хвильку вернувся, уже крутячи на ходу цигарку.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тихін &lt;em&gt;сходив&lt;/em&gt; ще до коня — вівса йому засипав.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Та Дорошеві ніяк не мовчалося; він щойно перед тим &lt;em&gt;сходив&lt;/em&gt; до льоху разом з ключником у якійсь пильній справі і, ...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я тобі казав, щоб ти &lt;em&gt;сходив&lt;/em&gt; до Коваленка?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-05-22T15:02:04.543" LastActivityDate="2022-05-22T15:02:04.543" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6925" PostTypeId="2" ParentId="6918" CreationDate="2022-05-23T12:24:46.690" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Є дуже кльовий сервіс, котрий дозволяє шукати приклади вжитку слів та виразів в українському корпусі Грак. &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac15&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;keyword=%D1%89%D0%BE%20%D0%BD%D0%B5%D1%8E&amp;amp;attrs=word%2Clemma&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=s%2Cg&amp;amp;refs=%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.mediaName%2C%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.locCode&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;c_itemsPerPage=500&amp;amp;c_customrange=1&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22iquery%22%2C%22arg%22%3A%22%D1%89%D0%BE%20%D0%BD%D0%B5%D1%8E%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22iqueryrow%22%2C%22iquery%22%3A%22%D1%89%D0%BE%20%D0%BD%D0%B5%D1%8E%22%7D%2C%22id%22%3A5846%7D%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тут, на приклад, перелічені всі вживання виразу &amp;quot;що нею&amp;quot; у корпусі&lt;/a&gt;. Сервіс дозволяє налаштовувати запити так, щоб фільтрувати окремі частини мови, шукати за леммою, а не за конкретним відмінком/формою слова,  і так далі. Хоча, й такий простий запит показує, що така конструкція часто вживалася в укаїнській літературі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча, на саме питання повністю відповісти не можу (чи це діалектизм, чи вживання дещо інше від &amp;quot;, якою&amp;quot;, і т.д.).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4669" LastActivityDate="2022-05-23T12:24:46.690" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6926" PostTypeId="2" ParentId="6915" CreationDate="2022-05-23T12:28:25.187" Score="2" Body="&lt;p&gt;ГРАК знаходить набагато більше випадків вживання &amp;quot;битва під&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac15&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;keyword=%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0%20%D0%BF%D1%96%D0%B4&amp;amp;attrs=word%2Clemma&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=s%2Cg&amp;amp;refs=%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.mediaName%2C%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.locCode&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;c_itemsPerPage=500&amp;amp;c_customrange=1&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22iquery%22%2C%22arg%22%3A%22%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0%20%D0%BF%D1%96%D0%B4%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22iqueryrow%22%2C%22iquery%22%3A%22%D0%91%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0%20%D0%BF%D1%96%D0%B4%22%7D%2C%22id%22%3A1587%7D%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запит &amp;quot;битва під&amp;quot;&lt;/a&gt; - 2923&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac15&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;keyword=%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0%20%D0%BF%D1%80%D0%B8&amp;amp;attrs=word%2Clemma&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=s%2Cg&amp;amp;refs=%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.mediaName%2C%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.locCode&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;c_itemsPerPage=500&amp;amp;c_customrange=1&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22iquery%22%2C%22arg%22%3A%22%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0%20%D0%BF%D1%80%D0%B8%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22iqueryrow%22%2C%22iquery%22%3A%22%D0%B1%D0%B8%D1%82%D0%B2%D0%B0%20%D0%BF%D1%80%D0%B8%22%7D%2C%22id%22%3A2366%7D%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запит &amp;quot;битва при&amp;quot;&lt;/a&gt; - 565&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4669" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-05-23T12:57:51.570" LastActivityDate="2022-05-23T12:57:51.570" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6927" PostTypeId="2" ParentId="6880" CreationDate="2022-05-23T15:51:49.713" Score="4" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Термоусадка&lt;/strong&gt; це &lt;strong&gt;heat-shrink tubing&lt;/strong&gt; англійською&lt;br /&gt;&#xA;Серед значень &lt;strong&gt;shrink&lt;/strong&gt; є вираз &lt;strong&gt;давати усадку&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож русізм &lt;strong&gt;термоусадка&lt;/strong&gt; також є цілком коректним і для української&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;UPD:&lt;br /&gt;&#xA;Виробники ще інколи використовують варіант &lt;strong&gt;термозбіжна трубка&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Можливо, з часом, в промисловому жаргоні зʼявиться відповідне скорочення&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4672" LastEditorUserId="4672" LastEditDate="2022-06-09T09:08:46.397" LastActivityDate="2022-06-09T09:08:46.397" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6928" PostTypeId="2" ParentId="6639" CreationDate="2022-05-23T16:43:04.550" Score="1" Body="&lt;p&gt;Імовірно, &lt;strong&gt;транспортовий&lt;/strong&gt; є застарілою формою &lt;strong&gt;транспортний&lt;/strong&gt;, та майже не використовується в наш час&lt;br /&gt;&#xA;Але якщо розглядати &lt;strong&gt;транспортовий&lt;/strong&gt; як окреме значення то підійде аналогія  з &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/640/4672&quot;&gt;&lt;strong&gt;воєнний/військовий&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Транспортний&lt;/strong&gt; - стосується транспортування взагалі&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Транспортовий&lt;/strong&gt; - стосується засобів та субʼєктів транспортування, інфраструктури, тощо&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4672" LastActivityDate="2022-05-23T16:43:04.550" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6929" PostTypeId="1" CreationDate="2022-05-29T12:55:24.840" Score="1" ViewCount="387" Body="&lt;p&gt;Як правильно з рос. мови перекласти &amp;quot;таро расклад&amp;quot; ? Розклад - це русизм?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4688" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-05-29T18:14:38.010" LastActivityDate="2022-06-28T19:05:30.467" Title="Як правильно з рос. мови перекласти &quot;таро расклад&quot; ? Розклад - це русизм?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6930" PostTypeId="2" ParentId="6929" CreationDate="2022-05-29T17:30:42.763" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Розклад&lt;/strong&gt; може бути наслідком &lt;strong&gt;розкладення&lt;/strong&gt;. І &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt; таке слово в такому значенні знає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російсько-український народний сучасний словник 2009–&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;политические расклады&lt;/em&gt; – політичні розкла́ди (пасьянси);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/108&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зі статті&lt;/a&gt; Виталя Моргунюка у віснику Нац. ун-ту &amp;quot;Львів.політ.&amp;quot;, №503, 2004. – С.75–81:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з рекомендаціями [6] та вимогами [3, п. 5.1.4; 4, п. Г.4.1], дію треба позначати віддієслівними іменниками на &lt;em&gt;–&lt;strong&gt;нн&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;–&lt;strong&gt;тт&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt;), утвореними від дієслів недоконаного виду, подію – віддієслівними іменниками на &lt;em&gt;–&lt;strong&gt;нн&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;–&lt;strong&gt;тт&lt;/strong&gt;я&lt;/em&gt;), утвореними від дієслів доконаного виду, а об'єкти (наслідок події) – відповідними однокореневими іменниками з іншими суфіксами або без них, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Дія            | Подія        | Наслідок&#xA;--------------------------------------------&#xA;згинання       | зігнення     | згин&#xA;змінювання     | змінення     | зміна&#xA;нарізування    | нарізання    | нарізь&#xA;повертання     | повернення   | поворот&#xA;розтягування   | розтягнення  | розтяг&#xA;устатковування | устаткування | устатковання&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від багатьох видових пар у словниках української мови (наприклад, [14; 18]) зафіксовано три віддієслівні іменники, що позначають дію, подію та наслідок події. Треба правильно вживати ці віддієслівні іменники, розрізняючи їх значення, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Аналоговий сигнал передає інформацію завдяки неперервному &lt;strong&gt;змінюванню&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(дія)&lt;/em&gt; амплітуди або частоти&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Використанням раціоналізаторської пропозиції визнають створення або &lt;strong&gt;змінення&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(подія)&lt;/em&gt; конструкції виробів, технології виробництва та застосовуваної техніки або складу матеріалу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Фазовий зсув – це &lt;strong&gt;зміна&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(наслідок події)&lt;/em&gt; фази сигналу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додаткове чтиво:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/3751/9&quot;&gt;&amp;quot;Одиниця вимірювання&amp;quot; чи &amp;quot;одиниця виміру&amp;quot;?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/3749/9&quot;&gt;УклАдення чи укладАння договору?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-05-29T17:30:42.763" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6931" PostTypeId="2" ParentId="6923" CreationDate="2022-05-30T21:02:29.543" Score="1" Body="&lt;h2&gt;Градус Цельсія °C&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%B4%D1%83%D1%81_%D0%A6%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;°C&lt;/a&gt; — це загальноприйнятий символ для позначення одиниці вимірювання температури за шкалою Цельсія, який широко використовується в побуті та медицині.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1314-18#Text&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття 5 Закону України &amp;quot;Про метрологію та метрологічну діяльність&amp;quot;&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; в п.1,2 визначає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В Україні застосовуються одиниці вимірювання Міжнародної системи&#xA;одиниць (SI), прийнятої Генеральною конференцією з мір та ваг і&#xA;рекомендованої Міжнародною організацією законодавчої метрології та&#xA;похідні одиниці SI.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.me.gov.ua/Documents/Download?id=6c4613cf-7f7c-4701-b42c-ca4bf6cfaf2f&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 914 від 04 серпня 2015 року&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://drive.google.com/file/d/1xudtMIWqJ1fjbKrOoNvz_LJIROJd4UBl/view&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у редакції наказу Міністерства&#xA;економіки України&lt;/a&gt;) уточнює:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спеціальна назва похідної одиниці вимірювання температури SІ для&#xA;вираження температури за Цельсієм має міжнародне і відповідне українське позначення °C.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Температура — фізична величина, що є мірою інтенсивності теплового руху атомів і молекул (за ДСТУ 3518-97)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Температура за Цельсієм t визначається як різниця t = T - T0 між двома&#xA;термодинамічними температурами Т і Т0, де Т0 = 273,15 К. Інтервал або&#xA;різниця температур можуть бути виражені в кельвінах або в градусах&#xA;Цельсія. Одиниця “градус Цельсія” дорівнює одиниці “кельвін”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z1022-15.#n45&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРАВИЛА&#xA;застосування одиниць вимірювання і написання назв та позначень одиниць вимірювання і символів величин&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Назви та позначення одиниць вимірювання друкуються прямим шрифтом з малої літери, за винятком позначень, назви яких походять від прізвищ&#xA;учених, - вони пишуться з великої літери. Для уніфікації написання&#xA;позначень це правило поширюється також на позначення дозволених&#xA;позасистемних одиниць.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Позначення одиниць вимірювання розташовуються в одному рядку з числовим значенням величини, без перенесення в наступний рядок. Між&#xA;числом і позначенням одиниці вимірювання залишають проміжок.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Винятки становлять позначення у вигляді єдиного спеціального знака -&#xA;надрядкового індекса, перед яким проміжок не залишають.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вимірювання температури за Цельсієм здійснюється за &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Level_of_measurement#Interval_scale&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інтервальною системою&lt;/a&gt;, але не за &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Level_of_measurement#Ratio_scale&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;системою співвідношення&lt;/a&gt;, тобто це &lt;strong&gt;відносна шкала&lt;/strong&gt;, а не &lt;strong&gt;абсолютна&lt;/strong&gt;. Наприклад, об’єкт за температури 20°C не має вдвічі більшої енергії, ніж при 10°C і 0°C не є найнижчим значенням за Цельсієм. Таким чином, градуси Цельсія є корисними при вимірюванням інтервалу, але не володіють характеристиками мір відношень, як-от вага чи відстань.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2022-05-30T22:03:19.020" LastActivityDate="2022-05-30T22:03:19.020" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6933" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6935" CreationDate="2022-06-03T18:57:15.313" Score="3" ViewCount="130" Body="&lt;p&gt;When you say something is open, do you use відчинений or відкритий?  Are they synonyms, or does it depend on the subject (or something else)?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Which is more intuitive to use for &amp;quot;the border is open&amp;quot;, &amp;quot;the road is open&amp;quot;, &amp;quot;the door is open&amp;quot;, &amp;quot;the box is open&amp;quot;, or any other examples you think would be illustrative?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-10-24T22:52:17.017" Title="What's the difference between відчинений and відкритий?" Tags="|from-english|різниця-між-словами|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6934" PostTypeId="1" CreationDate="2022-06-03T19:13:48.087" Score="1" ViewCount="16" Body="&lt;p&gt;I've been doing Duolingo exercises again, and I ran into these two sentences in a row, which was very confusing:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вона не зрозуміє це&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вона зрозуміє мого листа&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;These two sentences are using different cases after зрозуміє, right? The first one is either accusative or nominative (probably accusative but they're the same form so I'm not sure), the second one is genitive. Why are they different? Could I say &amp;quot;Вона не зрозуміє цього&amp;quot; instead? How about &amp;quot;Вона зрозуміє мій лист&amp;quot;? Does it depend on whether there's a negation, or some other context? Or if both cases are fine, which is more natural and what does that depend on?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Are there other verbs that can take both cases like that?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-06-03T20:12:59.020" LastActivityDate="2022-06-03T20:12:59.020" Title="What case do you use with зрозуміти?" Tags="|граматика|non-native-speaker|accusative-case|facultative-animacy|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ClosedDate="2022-06-04T20:25:46.243" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6935" PostTypeId="2" ParentId="6933" CreationDate="2022-06-03T21:03:18.033" Score="3" Body="&lt;p&gt;Just like in English there are &lt;em&gt;to shut&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;to close&lt;/em&gt;, Ukrainian has several words for this purpose:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Відкривати&lt;/strong&gt; — open — &lt;em&gt;новий ресторан, змагання, засідання, таємницю, душу, карти, рахунок, закон фізики, комусь очі на правду&lt;/em&gt; — a new restaurant, a competition, a council, (to reveal) a secret, a soul, (to reveal) playing cards, an account, (to discover) a law of physics, someone's eyes to the truth;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Закривати&lt;/strong&gt; — close — &lt;em&gt;ресторан на ремонт, змагання, засідання, рахунок&lt;/em&gt; — a restaurant for the maintenance, a competition, a council, an account;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Відмикати, замикати&lt;/strong&gt; — unlock/lock — &lt;em&gt;замок, ключем двері&lt;/em&gt; — a lock, a door with a key;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Відчиняти, зачиняти&lt;/strong&gt; — open/shut — &lt;em&gt;двері, вікна, кватирку, ворота, хату&lt;/em&gt; — a door, windows, &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Fortochka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;a little ventilation window&lt;/a&gt;, a gate, a house;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Розгорнути, згорнути&lt;/strong&gt; — unfold/fold — &lt;em&gt;книгу, зошит, газету&lt;/em&gt; — a book, a notebook, a newspaper;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Розплющувати, заплющувати&lt;/strong&gt; — &lt;em&gt;очі&lt;/em&gt; — eyes.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Practically, you could use &lt;em&gt;відкривати/закривати&lt;/em&gt; in all cases. Subjectively, I would not consider that a &lt;em&gt;bad&lt;/em&gt; mistake as many people use it in a daily conversation, especially in Central and Eastern regions. This, in turn, has been probably caused by the fact that in the times of forced russification, all other verbs in the list were suppressed so that the Ukrainian language looked more similar to the russian.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;So, in your case:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;the border is open — кордон вікрито / кордон є відкритим / відкритий кордон;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;the road is open — дорогу відкрито / дорога є відкритою / відкрита дорога;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;the door is open → двері відчинено / двері є відчиненими / відчинені двері; if you explicitly mean a key was used for opening the door, then it would be &lt;em&gt;відімкнено&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;the box is open — again, it would be &lt;em&gt;скриню відчинено&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;відкрито&lt;/em&gt; or, if a key/lock is used, &lt;em&gt;відімкнено&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Source: &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/vidkruvatu,-vidmukatu,-vidchunyatu,-rozgortatu,-rozplyushhuvatu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мова — ДНК нації&lt;/a&gt; (Language as the DNA of the nation)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2022-06-03T21:03:18.033" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6936" PostTypeId="2" ParentId="6018" CreationDate="2022-06-04T14:25:04.040" Score="-1" Body="&lt;p&gt;it has very clear meaning. First of all you need to understand that in Ukrainian &amp;quot;добрий ремінь&amp;quot; translates not as &amp;quot;good belt&amp;quot; but &amp;quot;belt that can hit strongly&amp;quot;. &amp;quot;Отримати доброго ременя&amp;quot; - it means not &amp;quot;to receive good belt&amp;quot; (btw it`s funny) but &amp;quot;To be beaten with belt a lot&amp;quot;. According to that author sings that today she can realize which tribe/city she belongs &amp;quot;Згадаю з якого я племені/міста&amp;quot; with free will &amp;quot;за правилом доброго тону&amp;quot;, same as it was in the past but not with free will but being beaten with belt a lot by parents to make her realize what family(analogy with tribe) and city(analogy with family rules) she do belong.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4701" LastEditorUserId="4701" LastEditDate="2022-06-04T14:28:35.460" LastActivityDate="2022-06-04T14:28:35.460" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6937" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6938" CreationDate="2022-06-06T18:07:00.473" Score="5" ViewCount="489" Body="&lt;p&gt;What's the difference between the words вчити, вчитися, and вивчати?  As far as I can tell they all mean &amp;quot;to learn&amp;quot; - are they just synonyms or is there more to it? In particular I don't understand what the ся suffix is doing if it doesn't change the meaning of the word - that seems linguistically confusing...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-06-07T14:13:31.207" Title="Difference between вчити, вчитися, вивчати?" Tags="|різниця-між-словами|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6938" PostTypeId="2" ParentId="6937" CreationDate="2022-06-06T22:44:38.610" Score="6" Body="&lt;p&gt;This is one great question! The verb &lt;em&gt;вчити&lt;/em&gt; acts as an &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Auto-antonym&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;antagonym (contranym, auto-antonym)&lt;/a&gt; — a word that has two different meanings, merely opposite to each other.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вчити&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;+ object-&lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;The verb governs Accusative case to be used for the object&quot;&gt;ACC&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;to teach (someone)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;я вчу дитину бути доброю&lt;/em&gt; — I teach a kid to be kind;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;+ object-&lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;The verb governs Accusative case to be used for the object&quot;&gt;ACC&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;to study (something)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;я вчу українську мову&lt;/em&gt; — I study Ukrainian language;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;+ object-&lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;The verb governs Genitive case to be used for the object&quot;&gt;GEN&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;to teach (something)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;я вчу української мови&lt;/em&gt; — I teach Ukrainian language&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Навчати&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;+ object-&lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;The verb governs Genitive case to be used for the object&quot;&gt;GEN&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;to teach (something)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;я навчаю української мови&lt;/em&gt; — I teach Ukrainian language&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вчитися&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;навчатися&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;(as a reflexive/intransitive verb) — &lt;em&gt;to study&lt;/em&gt; (in general)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;+ a object-&lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;The verb governs Dative case to be used for the object&quot;&gt;DAT&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;to learn (something)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Both meanings (reflexive and transitive) present in a famous Shevchenko verse:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Учітесь&lt;/strong&gt;¹, читайте,&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;І чужому &lt;strong&gt;научайтесь&lt;/strong&gt;,&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Й свого не цурайтесь.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Gain knowledge, brothers! Think and read,&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;And to your neighbours' gifts pay heed, --&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Yet do not thus neglect your own&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;(My Friendly Epistle translated by C.H. Andrusyshen &amp;amp; W. Kirkconnel)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вивчати&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;+ object-&lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;The verb governs Accusative case to be used for the object&quot;&gt;ACC&lt;/a&gt; — &lt;em&gt;to learn, to research (something)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;я вивчаю українську мову&lt;/em&gt; — I study Ukrainian language&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;я вивчаю космос&lt;/em&gt; — I research the space.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In particular I don't understand what the ся suffix is doing if it doesn't change the meaning of the word - that seems linguistically confusing...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Generally, the &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; suffix indicates one of the following:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;an action directed to the subject itself (reflexive verb) (&lt;em&gt;митися&lt;/em&gt; — to wash oneself);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;the absence (or the impossibility) of an object of an action;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;the mutuality of an action (&lt;em&gt;вітатися&lt;/em&gt; — to greet; &lt;em&gt;одружуватися&lt;/em&gt; — to marry, &lt;em&gt;битися&lt;/em&gt; — to fight);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;subjectless phrases (only an object is specified);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;words that do not have a form with no &lt;code&gt;-ся&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;намагатися&lt;/em&gt; — to try).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Well, as a language learner you should keep in mind that every language has many exceptions (that may look weird and illogical). I would suggest simply memorize them on a case-by-case basis first. With more practice, the proper form will come to your mind intuitively.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;We have a question on this matter here (in Ukrainan),but I'm afraid I'm unable to translate my answer to a decent English. :)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/6163/&quot;&gt;Ну то -ся чи не -ся?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;¹) I hope you are already familiar with the &lt;code&gt;у / в&lt;/code&gt; &lt;a href=&quot;https://www.ukrainianlessons.com/euphony-in-ukrainian/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;euphony&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-06-07T14:13:31.207" LastActivityDate="2022-06-07T14:13:31.207" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6939" PostTypeId="2" ParentId="51" CreationDate="2022-06-08T08:45:34.687" Score="4" Body="&lt;p&gt;Почути таку вимову можна в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%B3%D1%80%D1%96%D0%B1%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Миколи Погрібного&lt;/a&gt; &amp;quot;Українська літературна вимова&amp;quot; (1992) &lt;a href=&quot;https://youtu.be/dUrx793sn2I?t=8111&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;22 - Зубні&amp;quot;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тверда вимова зубних перед гострим &lt;strong&gt;[і]&lt;/strong&gt; досягається творенням після зубного приголосного голосного звука неоднорідної артикуляції. Спочатку вставляється коротке слабке широке &lt;strong&gt;[и]&lt;/strong&gt;, що потім переходить у гостре &lt;strong&gt;[і]&lt;/strong&gt; з тривалим звучанням.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також у відео Погрібний зазначає, що така вимова є &amp;quot;в багатьох місцевих говорах&amp;quot;, але не говорить про її нормативність, та лише каже про допустимість такої вимови поряд з &amp;quot;рекомендованою&amp;quot; м'якою вимовою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зі свого боку, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Юрій Шевельов&lt;/a&gt; у статті, що вже наводилась тут, &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/111&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Як нас навчали правильних проізношеній&amp;quot;&lt;/a&gt; пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській бо мові &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; не вимагає обов'язкового пом'якшення попереднього приголосного. Щонайменше зубні приголосні &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt; можуть виступати перед &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; і в пом'якшеному варіянті (приміром, &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; у слові &lt;em&gt;ніжний&lt;/em&gt;) і в твердому (приміром, &lt;em&gt;ніж&lt;/em&gt;). Історично беручи, твердість зберігається, коли &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; походить з &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; і здебільшого чергуєть­ся з ним, у нашому прикладі &lt;em&gt;ножі&lt;/em&gt; або, в називному відмінку множини прикметників з &lt;strong&gt;-ые&lt;/strong&gt; (напр., у &lt;em&gt;густі&lt;/em&gt;, називний множини від прикметника &lt;em&gt;густий&lt;/em&gt; з твердим &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt; супроти &lt;em&gt;гості&lt;/em&gt; з пом'якшенням).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Такий стан був нормативним до 1969 року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4708" LastEditorUserId="4708" LastEditDate="2022-06-08T11:07:33.877" LastActivityDate="2022-06-08T11:07:33.877" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6940" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6941" CreationDate="2022-06-08T21:16:22.923" Score="3" ViewCount="350" Body="&lt;p&gt;Чому є досить часто вживане слово &amp;quot;вторинний&amp;quot; (у знанні &amp;quot;другорядний&amp;quot;), але немає &amp;quot;вторий&amp;quot; (у знанні &amp;quot;другий&amp;quot;, навіть як застарілого, в словниках не фіксується). Яке походження слова &amp;quot;вторинний&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="40" LastActivityDate="2022-06-09T10:27:52.857" Title="Роз'яснення щодо &quot;вторий&quot;" Tags="|словотворення|архаїзми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6941" PostTypeId="2" ParentId="6940" CreationDate="2022-06-09T10:27:52.857" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;у знанні &lt;em&gt;другий&lt;/em&gt;, навіть як застарілого, в словниках не фіксується&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Занотуйте, що наступного разу було би непогано указ[ув]ати які саме словники. Але можу погодити ся, що во̂дсутня сама стаття або згадка в будь-яко̂й статте̂ во̂ ве̂домих мене̂ словниках, наприклад в: СУМ-е̂ &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_11_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;11&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_%D1%83_20_%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;20&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8_(%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнице̂ Грінченка&lt;/a&gt; ітд. При цьому СУМ-и мають &lt;em&gt;втора&lt;/em&gt;, але знов ж таки не як чисто &lt;em&gt;друга&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=16758&amp;amp;page=560&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВТО́РА&lt;/a&gt;, и, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Другий голос у музичній партії.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Друга скрипка.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А також, хоч і з припискою &lt;em&gt;розм.&lt;/em&gt;, але ве̂домо про &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pervyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;первий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось етімолоґія во̂д &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЕСУМ-а&lt;/a&gt; &lt;em&gt;вторинний&lt;/em&gt;, там ж згаданий і &lt;em&gt;вторий&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B2%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВТО́РА&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;псл. vъtorъ‹*ṇtorъ, *ṇterъ;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;споріднене з лит. añtras «другий, інший», лтс. ùotrs, прус. атtars, двн. andar, гот. anþar, oc. œндœр, дінд. antarah «тс.», іє. *ontor-/ *ṇtor-;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;з другого боку, припускається звʼязок з ав. vitara- «далі», дінд. vitarám «тс.», vítaraḥ «той, що веде далі» (Фасмер І 364–365);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;російська &lt;em&gt;вто́ра, второ́й&lt;/em&gt; «другий», білоруська &lt;em&gt;уто́ра&lt;/em&gt;, давньоруська &lt;em&gt;въторъ&lt;/em&gt;, польська wtór, болгарська &lt;em&gt;вто́ри&lt;/em&gt; «другий», македонська &lt;em&gt;втор(u)&lt;/em&gt;, старословʼянська &lt;em&gt;въторъ&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Фонетичні і словотвірні варіанти: &lt;em&gt;втора́к&lt;/em&gt; «другий рій», &lt;em&gt;&lt;strong&gt;вто́рий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;втори́нний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;втори́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;второвки́&lt;/em&gt; «другі струни на кобзі або бандурі», &lt;em&gt;вторува́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;повто́р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;повтори́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;повто́рний&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож можна вважати, що в &lt;em&gt;одному словнику&lt;/em&gt; є згадка слова. Однак, на жаль, наразе̂ поки не можу во̂дпове̂сти, чому гинші ве̂домі словники не мають.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Во̂д себе зазначу, що &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B2%D1%96%D0%B2%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;во̂второк&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; теж має того ж корня &lt;em&gt;втор&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо вжитку, то слово &lt;em&gt;вторий&lt;/em&gt; було вживане &lt;a href=&quot;https://zaxid.net/n1252476&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Шевченком&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://www.umoloda.kiev.ua/number/3662/196/151922/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Скороводою&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;, Франком&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt; ітд, гинші приклади вживу є в корпусах &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac15&amp;amp;keyword=%D0%B2%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B9&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ґрака&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://corpora.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%B2%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лайпціґа&lt;/a&gt;. Можна також згадати ве̂дому сучасну пе̂сню Пирятина — &lt;a href=&quot;https://genius.com/Piryatin-arta-lyrics&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Арта&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt;. Щоправда, часто приписують до суржику:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В. С. Єгорова: &lt;a href=&quot;https://www.dnu.dp.ua/docs/zbirniki/ffil/program_56d3512b75eb5.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Культура мовлення сучасної молоді»&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;– «українізовані» форми російських числівників: первий, перва, вторий, втора, сєм, пятий, восім, чьотири, шесть, девять;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://tyzhden.ua/Culture/233955&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тиждень&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Викладачка англійської та аргентинського танго Світлана Ємець найперше пригадує багатовимірне «тю», «балакаю», «вторий» та «калідор». Суржик використовує хіба що для гумористичного ефекту, проте походження з Полтавщини все одно наклало відбиток на все життя, через що кілька разів у мандрах незнайомі люди вгадували, звідки вона приїхала.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або все ж таки до діялекто̂в, наприклад того ж по̂втавського:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Л. А. Москаленко &lt;a href=&quot;https://movoznavstvo.org.ua/index.php?option=com_attachments&amp;amp;task=download&amp;amp;id=319&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Акти (протоколи) полтавського полкового суду»&lt;/a&gt; (1683-1750 pp.) — памʼятка української мови&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Порядкові числівники, утворені від назв одиниць, десятків, сотень і тисяч,&#xA;переважно не відрізняються від сучасних українських літературних або діалектних форм: … &lt;em&gt;вторий&lt;/em&gt; …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також є така згадка:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;М. Протасов. &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/node/54&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Об упорядочении и унификации античной транскрипции&lt;/a&gt; (1940)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І. Огієнко твердить, що написання &lt;em&gt;фт&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;θ&lt;/em&gt; «знаходимо часто у наших письменників XVI – XVII віку», а про поширеність вимови &lt;em&gt;θ&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;фт&lt;/em&gt; свідчать Полтавські акти 1666 – 1667 р., де нерідко замість &lt;em&gt;вторий&lt;/em&gt; (-ый) писано &lt;em&gt;форий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Скоровода — дещо, як на мене, спеціфічний приклад.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Див. дале̂ згаданй корпус Ґрака.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Обережно, є непристойна лексіка.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-06-09T10:27:52.857" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6942" PostTypeId="1" CreationDate="2022-06-09T14:06:16.407" Score="1" ViewCount="45" Body="&lt;p&gt;Як правильно перекласти &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Duke_of_Fr%C3%ADas&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Duke of Frias&lt;/a&gt;? &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%80%D1%96%D0%B0%D1%81_(%D0%91%D1%83%D1%80%D0%B3%D0%BE%D1%81)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фріас&lt;/a&gt; це місто і там є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%80%D1%96%D0%B0%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;замок&lt;/a&gt;, в якому ці герцоги жили.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-06-09T14:06:16.407" Title="Duke of Frías це герцог Фріаса чи Фріаський, чи інакше?" Tags="|from-english|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6943" PostTypeId="2" ParentId="4014" CreationDate="2022-06-17T14:57:23.017" Score="2" Body="&lt;p&gt;Тут взагалі питання наскільки цей вислів український. В обговоренні на &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/forum/viewtopic.php?f=10&amp;amp;t=1709&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u&lt;/a&gt; пропонують&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Забажала гиря кісничків -- лиса/коротко стрижена голова захотіла, щоб в косу вплели стрічки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ГИ́РЯВИЙ, а, е, діал.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;зневажл.&lt;/em&gt; З стриженою, бритою головою. Не вспіє гирява дівка й коси собі заплести (як ми вернемось додому) (Номис, 1864, № 13885);&lt;br /&gt;&#xA;//  У знач. ім. гирявий, вого, &lt;em&gt;чол.&lt;/em&gt; Той, у кого стрижена, брита голова. У його стільки землі, як у гирявого чуприни (Словник Грінченка);&lt;br /&gt;&#xA;// Вбогий, нужденний. Таке вже гиряве моє щастя (Словник Грінченка): Ти кажеш, недоречні Слова оці пишу.. Та, бач, буває ж в мові Завжди воно отак, То злота шмат чудовий, То гирявий п'ятак (Павло Усенко, Листя.., 1956, 181).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На &lt;a href=&quot;https://slovnyk.ua/forum/viewtopic.php?t=1856&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник.ua&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На чуже добро ще змалку &lt;strong&gt;рота роззявляє&lt;/strong&gt; (Сава Голованівський);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові такий зміст можна віддати звичайними дієсловами &lt;strong&gt;зазіхати, важити, важитися, заздритися, квапитися, ласитися, надитися&lt;/strong&gt;. З фразеологічних зворотів спали на думку &lt;strong&gt;поривати очі, роззявляти рота, слина тече (потекла, котиться, покотилася, набігає на язик)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-12-01T15:32:13.593" LastActivityDate="2022-12-01T15:32:13.593" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6945" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6946" CreationDate="2022-06-20T13:36:53.737" Score="4" ViewCount="147" Body="&lt;p&gt;The title says it all really.  A friend of mine who's also learning Ukrainian says she hears жінка as starting with a softened sound; I always assumed it was a hard sound but now I'm having doubts. Which is it?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;If anyone knows Polish, my question is whether it's a ż or a ź. Or which one of ʒ, ʐ, or possibly ʑ it is in &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/IPA_pulmonic_consonant_chart_with_audio&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;the IPA chart&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2023-03-02T20:41:58.860" Title="Is ж softened when followed by i? E.g. are the two ж's in жінка жне different?" Tags="|фонетика|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6946" PostTypeId="2" ParentId="6945" CreationDate="2022-06-20T16:27:45.927" Score="5" Body="&lt;p&gt;Just in case, I write about only standard orthoepy here, because in other case itʼd be a pretty big article, because &lt;em&gt;i&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86_(%D0%BA%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8F)#%D0%97%D0%B2%D1%83%D0%BA_%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;came&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt; from some different sounds, mostly &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; (migrated), &lt;em&gt;ѣ&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;o&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Is &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt; softened when followed by &lt;em&gt;i&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Yes, but itʼs &lt;strong&gt;half-softened&lt;/strong&gt;&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt; which means barely softened. So Polish language canʼt help here. The situation is almost the same with IPA because:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://www.researchgate.net/publication/309771383_Ukrainian_Illustrations_of_the_IPA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«&lt;em&gt;Ukrainian. Illustrations of the IPA&lt;/em&gt;» by &lt;em&gt;Bernd Pompino-Marschall&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;Elena Steriopolo&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Marzena Zygis&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Adhering to the IPA conventions, here the &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Palatalization_(phonetics)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;superscript [ʲ]&lt;/a&gt; is used for both palatalized and semi-palatalized consonants.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;By the way, &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt; is [ʒ].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;There are no standard of Ukrainian transcription but the language usually differentiates semi- and hard-palatalization by two types of apostrophes or something like this. I use &lt;em&gt;бідність&lt;/em&gt; where two different type of consonants before &lt;em&gt;i&lt;/em&gt;, and a &lt;em&gt;softening sign&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;[б’і́д`н`іс`т`] — &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F/%D0%B1%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Горох&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[б’і́д´н´іс´т´] — &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/UKR0001490&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Погрібний&lt;/a&gt;, where at the beginning of the book you can also read most rules of orthoepy;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[б&amp;quot;і́д'н'іс'т'] — you may also notice &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%B5%D0%BF%D1%96%D1%8F_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8#%D0%92%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;something like this&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;E.g. are the two &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt;'s in &lt;em&gt;жінка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;жне&lt;/em&gt; different?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Therefore we know &lt;strong&gt;thatʼre&lt;/strong&gt;: [ж&amp;quot;інка] and [жне].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;But, I guess, it isnʼt enough because we need some &lt;strong&gt;rules&lt;/strong&gt; for this:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;д&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;т&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;з&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;с&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ц&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;л&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;н&lt;/em&gt; before &lt;em&gt;i&lt;/em&gt; are always hard-softened;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;й&lt;/em&gt; always stays the same because the sound is soft itself;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;the rest are semi-softened; &lt;em&gt;р&lt;/em&gt; is debatable, but usually itʼs here;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Thereʼs also &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%96_%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96#%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B7%D0%B0_%D0%BC%27%D1%8F%D0%BA%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8E%5B2%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;an assimilation by palatalization&lt;/a&gt;, where &lt;em&gt;usually&lt;/em&gt; (which means &lt;em&gt;not always&lt;/em&gt;) are:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;a hard-soft group + hard-soft = hard-soft + hard-soft: &lt;em&gt;дня&lt;/em&gt; → [д'н'а]&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;a hard-soft group + semi-soft = hard-soft + semi-soft: &lt;em&gt;світ&lt;/em&gt; → [с'в&amp;quot;іт] (not necessary).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Notes&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;If youʼre interested in linguistic [history] then you may read about &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;icavism&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;In Ukrainian itʼs usually called &lt;em&gt;напівмʼякий&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;напівпомʼякшений&lt;/em&gt;, sometimes &lt;em&gt;частково мʼякий&lt;/em&gt;. Maybe thereʼre other variations. And for English itʼs usually &lt;em&gt;semi-&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;half-&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;-palatalized&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;-softened&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="1942" LastEditDate="2023-03-02T20:41:58.860" LastActivityDate="2023-03-02T20:41:58.860" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6947" PostTypeId="2" ParentId="3990" CreationDate="2022-06-22T08:08:23.203" Score="0" Body="&lt;p&gt;Ще знайшов такий варіант:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На перший погляд здається, що вислів точка зору є калькою відповідного російського словосполучення. Але це не зовсім так. І російське стале словосполучення точка зрения, і українське точка зору, як вважають вчені-етимологи, — це переклад відповідних висловів із європейських мов.&#xA;&lt;em&gt;— Надія Сологуб (&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine70-36.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4739" LastActivityDate="2022-06-22T08:08:23.203" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6949" PostTypeId="2" ParentId="3990" CreationDate="2022-06-22T16:09:03.173" Score="1" Body="&lt;p&gt;Менѣ стало цѣкаво, відки вираз &lt;em&gt;точка зору&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, менѣ не вѣдомі українські етімолоґічні збірники, тому на поміч приходе анґлійська на мережевому етімолоґічному збірнику &lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/point%20of%20view&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Etymonline&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;point of view&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;position from which a thing is or is supposed to be viewed,&amp;quot; 1727, translating French &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/point_de_vue#French&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;point de vue&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, a loan-translation of Latin &lt;em&gt;punctum visus&lt;/em&gt;. Figurative use &amp;quot;state of mind, predisposition (conscious or not)&amp;quot; is from 1760. The Latin phrase was translated into German as &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Gesichtspunkt#German&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Gesichtspunkt&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож звідси можна зробити щонайменше два висновки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;То справдѣ калька, першоджерело скорѣш за все — латина. Яким чином і коли сюди потрапила? Не знаю, треба копатися наприклад в корпусах, але, як &lt;em&gt;на мій погляд&lt;/em&gt;, це не головне тут.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вираз справдѣ &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/6947/585&quot;&gt;поширений&lt;/a&gt; помѣж европейських мов.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому тут все відносно просто: якщо не соромите ся кальок, то вираз має права на існування, а тому можна вживати. Або ж навпаки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще один цѣкавий факт. Відповѣдно ЕСУМ, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BA%D0%B0#23239&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;точка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що явно не належе одній москівській, є прямим семантічним відповѣдником до &lt;em&gt;punctum&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;То́чка&lt;/em&gt; «графічний знак; цятка; (мат., фіз.) місце, що не має виміру; пункт»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;за семантикою аналогічне лат. punctum «точка» при pungere «колоти»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[&lt;em&gt;точ(в)точ&lt;/em&gt;] «точно» Нед, р. точь в точь «тс.»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;псл. [tъčька], похідне від *tъčь «тс.», пов’язаного з *tъknǫti/tykati «ткнути, тикати»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пор. первісне значення – «місце, куди ткнули, слід від протикання»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;р. болг. м. &lt;em&gt;то́чка&lt;/em&gt; «точка», бр. [&lt;em&gt;то́чка&lt;/em&gt;] «радіоточка», п. ст. tecz «точка», ч. tečka, схв. та̏чка, слн. tóčka, с.-цсл. &lt;em&gt;тъчька&lt;/em&gt; «точка»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Декотрі мови, в тому числѣ наша, розрізняють &lt;em&gt;точка&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;крапка&lt;/em&gt;, а декотрі і часто — нѣ. Приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;анґлійська, де &lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/point#etymonline_v_17537&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;point&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що прямо від згаданого &lt;em&gt;pungure&lt;/em&gt;, проти &lt;em&gt;dot&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;period&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;full stop&lt;/em&gt; ітд.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;польська: &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/punkt_widzenia#Polish&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;punkt [widzenia]&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; проти &lt;em&gt;kropka&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож тут теж нічого дивного і лоґічно, щонайменше менѣ, чому тут саме &lt;em&gt;точка&lt;/em&gt;, що є калькою до &lt;em&gt;punctum&lt;/em&gt;. Тут менѣ стало навѣть цѣкаво: відки взявся &lt;em&gt;кут&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іще, СУМ-20 &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/4186/585&quot;&gt;насправдѣ&lt;/a&gt; мѣсте вираз &lt;em&gt;точка зору&lt;/em&gt;, навѣть згаданий в окремій виносцѣ, просто чомусь в гиншій статтѣ — про &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/?page=1145&amp;amp;wordid=36193&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;приіменника &lt;em&gt;з&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;// У сполуч. зі сл. &lt;em&gt;погляд&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;точка зору&lt;/em&gt; і т. ін. уживається при вказуванні на предмет, зміст, спрямованість чиїх-небудь думок, оцінок і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;“Біла Пустеля” майже безфабульна річ – з погляду критика тридцятих років&lt;/em&gt; (Ю. Яновський); &lt;em&gt;В природі багато ще загадкового .. з точки зору сучасних наук&lt;/em&gt; (О. Гончар); &lt;em&gt;З погляду поступу наукового Дмитро Іванович не був середньою людиною&lt;/em&gt; (Ю. Мушкетик).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-06-22T16:26:42.233" LastActivityDate="2022-06-22T16:26:42.233" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6950" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6952" CreationDate="2022-06-23T19:23:33.267" Score="5" ViewCount="657" Body="&lt;p&gt;I know you can make questions that are just declarative sentences with a question mark or intonation, like this: &amp;quot;Цей хлопчик хороший?&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;But if you want to make a grammatically explicit question with Чи, what's the right way to do that? Does either (or both) of those work?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи цей хлопчик хороший? Чи я його кохала? etc&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Чи хороший цей хлопчик? Чи кохала я його? etc&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-06-23T22:04:25.880" Title="How do you form questions with чи?" Tags="|граматика|non-native-speaker|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6951" PostTypeId="2" ParentId="6950" CreationDate="2022-06-23T21:21:31.863" Score="4" Body="&lt;p&gt;This particle is optional. According to the Academic Explanatory Dictionary of the Ukrainian Language (Академічний тлумачний словник української мови),&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chy&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Чи&lt;/a&gt; (particle), Section 2, interrogative sentences:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Used to &lt;strong&gt;enhance the interrogative nature&lt;/strong&gt; of the sentence. In this case, &lt;em&gt;чи&lt;/em&gt; is optional as it only adds more emotional expressiveness to the sentence.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Used for &lt;strong&gt;rhetorical&lt;/strong&gt; questions. Subjectively, I find it merely close to English &amp;quot;isn't it?&amp;quot; and alike, except that the English one uses a negation while &lt;em&gt;чи&lt;/em&gt; doesn't. See below for another use that involves the negation.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Цей хлопчик розбив вікно. &lt;strong&gt;Чи&lt;/strong&gt; хороший він?&lt;/em&gt; — This boy broke a glass. Is he good (now)?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here the speaker assumes that the underlying clause &lt;strong&gt;is untrue&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чи не&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;used in meaning: &lt;em&gt;maybe&lt;/em&gt;, expressing the &lt;strong&gt;possibility&lt;/strong&gt; or the desire for something.&lt;br /&gt;&#xA;I can't think of a good example (that would be essentially different from the next one), but generally it is for phrases like &amp;quot;shouldn't we...?&amp;quot; etc.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;used to express an assertion, making &lt;strong&gt;assumptions&lt;/strong&gt;, a plausible guess.&lt;br /&gt;&#xA;Here the speaker assumes that the underlying clause &lt;strong&gt;is true&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи не&lt;/strong&gt; кохала я його? — &lt;strong&gt;Didn't&lt;/strong&gt; I love him?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;or a direct English equivalent:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;I loved him, &lt;strong&gt;didn't I?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;or another one:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чи не&lt;/strong&gt; твій брат цей хлопчик? — &lt;strong&gt;Isn't&lt;/strong&gt; this boy your brother?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;= roughly, mostly&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Цей хлопчик вчиться &lt;strong&gt;чи не на всі&lt;/strong&gt; оцінки «відмінно»&lt;/em&gt; — This boy gets &lt;strong&gt;mostly all&lt;/strong&gt; A*'s in his study.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-06-23T21:32:48.863" LastActivityDate="2022-06-23T21:32:48.863" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6952" PostTypeId="2" ParentId="6950" CreationDate="2022-06-23T22:04:25.880" Score="5" Body="&lt;p&gt;The &lt;em&gt;чи&lt;/em&gt; usually has two functions:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;as conjuction it can express &lt;em&gt;or&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;as an adverbial form it introduces a yes-no question.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;If we speak about second then it works as a simple question where you added &lt;em&gt;чи&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Other &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/chy&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;notes&lt;/a&gt;. Just &lt;em&gt;чи&lt;/em&gt; is usually used:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;To enhance the interrogative nature of the sentence.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;To make assumptions.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Itʼs simillar to English where at the and of question: &lt;em&gt;(comma) [negative verb]?&lt;/em&gt; And Ukrainian also has this construct: &lt;em&gt;(comma) чи не так?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;For rhetorical questions.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;There is also a construction as &lt;em&gt;чи не&lt;/em&gt; which used:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;To make assumptions.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Itʼs the same as with just &lt;em&gt;чи&lt;/em&gt; but assumption is more notable.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;As &lt;em&gt;like&lt;/em&gt; as &lt;em&gt;similar to&lt;/em&gt;, can be used with numbers too.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;For example mentioned early &lt;em&gt;чи не так?&lt;/em&gt; but as an indepence question also may mean &lt;em&gt;like so?&lt;/em&gt; where &lt;em&gt;так&lt;/em&gt; isnʼt used as &lt;em&gt;yes&lt;/em&gt; as previous.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;For expressing the possibility, the [polite] desire for something.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In the case of desiring it similar to &lt;em&gt;would [noun] [verb]&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;чи не xoчете? → would you like?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;You usally understand question from intonation and context what was asked. Otherwise an order of sentence can change your attention. For example I understand those questions in this way. About&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;this good boy&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Both questions can mean just &lt;em&gt;Is this boy good?&lt;/em&gt; But because of order you may understand those question as:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[Чи] цей хлопчик хороший? → Is it this boy [among others] who good? → То са́ме цей хлопчик, хто хороший?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[Чи] хороший цей хлопчик? → Is [exactly] this boy [really] good? → Цей хлопчик справді хороший?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Where &lt;em&gt;among others&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;exactly&lt;/em&gt; or something like those appeared because of in regular speech &lt;em&gt;цей&lt;/em&gt; is usually redundant. Therefore the second question also can represent your doubt which in some contexts [especially with intonation] can be taken rudely.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;I love him&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Both questions can mean &lt;em&gt;Did I love him&lt;/em&gt;? Again, but because of order you also can expect addition info like:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[Чи] я його кохала? → Was it me who love him? → То я, хто кохала його?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[Чи] кохала я його? → Was it a feeling of love from me to him? → Та дія від мене до нього була коханням?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;As you can notice, a first word or phrase can take your attention to itself.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-06-23T22:04:25.880" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6953" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6954" CreationDate="2022-07-06T14:17:40.013" Score="8" ViewCount="2039" Body="&lt;p&gt;Both Google Translate and Duolingo translate &amp;quot;vehicle&amp;quot; as &amp;quot;транспортний засіб&amp;quot; but it just seems like a very long awkward technical-sounding phrase for a simple concept - like something I'd expect to show up on a legal form but not really in conversation. Do people use it in normal/casual speech? If yes, is it just less long and awkward to a native speaker than it seems like to me? If not, is there a different/shorter word, or do people just say car/track/motorcycle/etc instead of using the general word at all, or what?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-10-25T02:37:25.497" Title="Is &quot;vehicle&quot; really &quot;транспортний засіб&quot;? Do people say that?" Tags="|вживання-слів|non-native-speaker|" AnswerCount="3" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6954" PostTypeId="2" ParentId="6953" CreationDate="2022-07-06T15:22:48.787" Score="12" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Is &lt;em&gt;vehicle&lt;/em&gt; really &lt;em&gt;транспортний засіб&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Yes, but itʼs &lt;em&gt;канцеляризм&lt;/em&gt; which means &lt;em&gt;bureaucratic jargon&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;officialese&lt;/em&gt;. Also itʼs maybe calque from Russian officialese during USSR. You may find it, as you told, mostly in a legal form or somewhere from a government person.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Do people say that?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In regular speech it is usually shorted to just &lt;em&gt;транспорт&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Словник української мови: в 11 томах. — Том 10, 1979. — Стор. 232.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/transport&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ТРА́НСПОРТ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;чол&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;[…]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;/  Будь-який засіб перевезення, а також сукупність таких засобів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;— Тобі який транспорт треба? Лінійку запрягти? Не хочеш? Ну, тоді я звелю засідлати Ластівку. Конина смирна, якраз для такого кіннотника, як ти&lt;/em&gt; (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 193); &lt;em&gt;Між підводами метушився Маковейчик. Він шукав собі транспорту, щоб везти котушки з кабелем&lt;/em&gt; (Олесь Гончар, III, 1959, 72);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;But, yeah, people usually just say words like &lt;em&gt;авто, мотоцикл, вантажівка&lt;/em&gt; and so on.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Just in case, an additional info to the previous quote. I guess, itʼs about &lt;em&gt;засіб&lt;/em&gt; which can confuse someone because it has several meanings:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Словник української мови: в 20 томах.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/entry/search/%D0%B7%D0%B0%D1%81%D1%96%D0%B1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ЗА́СІБ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, &lt;strong&gt;собу&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Спосіб, якась спеціальна дія, що дає можливість здійснити що-небудь, досягти чогось.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In other words, itʼs &lt;em&gt;method&lt;/em&gt; as &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/6955/585&quot;&gt;@fraxinus&lt;/a&gt;ʼve wrote or how &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/6953/6954?noredirect=1#comment12250_6954=&quot;&gt;@Andriy&lt;/a&gt; may think. But it also means &lt;em&gt;а device&lt;/em&gt; or  &lt;em&gt;a thing for something&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;чого, який&lt;/em&gt;. Те, що служить знаряддям у якій-небудь дії, справі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;// &lt;em&gt;перев. мн.&lt;/em&gt; Механізми, пристрої і т. ін., необхідні для здійснення чого-небудь, для якоїсь діяльності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Понад десяток стволів [гармат] стали поруч .. Вже не треба було розтягувати вогневі засоби на кілометри по фронту, прикриваючи найдошкульніші місця&lt;/em&gt; (О. Гончар); &lt;em&gt;Чому вважається, що наш план космічного завоювання простору технічними засобами є правильний і доцільний?&lt;/em&gt; (О. Бердник);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Also thereʼs a note about &lt;em&gt;транспортні засоби = транспорт&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(3) &lt;strong&gt;За́соби пересува́ння &amp;lt;Тра́нспортні за́соби&amp;gt;&lt;/strong&gt; – транспорт.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ось ми маршируємо на пероні станції Карлівка. Чекаємо .. засобів пересування...&lt;/em&gt; (О. Ковінька); &lt;em&gt;Доки десь там штабні писарі сушили собі голови, як оформляти в паперах передачу капітулюючими військами нашій армії засобів пересування.., сірі від дорожньої кіптяви піхотинці з радісним галасом накинулися на остовпілих кавалеристів&lt;/em&gt; (О. Гончар); &lt;em&gt;Транспортні засоби класифікують за типом рушійної сили і за середовищем, у якому відбувається рух&lt;/em&gt; (з наук.-попул. літ.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-07-07T18:11:10.413" LastActivityDate="2022-07-07T18:11:10.413" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6955" PostTypeId="2" ParentId="6953" CreationDate="2022-07-07T12:34:51.890" Score="1" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;транспортний засіб&amp;quot; can be literally translated as &amp;quot;method of transportation&amp;quot; or &amp;quot;means of transportation&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Vehicle could be translated as such only in a very specific context, e.g. in a customs form.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4771" LastActivityDate="2022-07-07T12:34:51.890" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6956" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6967" CreationDate="2022-07-18T15:35:34.453" Score="0" ViewCount="57" Body="&lt;p&gt;В іспанській мові маємо &lt;em&gt;комунерос&lt;/em&gt; і однину &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://es.wikipedia.org/wiki/Comunero&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;комунеро&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;. Чи правильно буде так і залишити чи перекласти &lt;em&gt;комунери&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;комунер&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2023-05-10T09:50:22.143" LastActivityDate="2023-05-10T09:50:22.143" Title="Комунерос чи комунери" Tags="|число|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6957" PostTypeId="1" CreationDate="2022-07-18T21:19:26.780" Score="5" ViewCount="96" Body="&lt;p&gt;&lt;code&gt;Моссад&lt;/code&gt; вказується у &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D1%81%D1%81%D0%B0%D0%B4&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt; та книзі &lt;a href=&quot;https://nashformat.ua/products/mossad.-najvydatnishi-operatsii-izrailskoi-rozvidky-709483&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Моссад. Найвидатніші операції ізраїльської розвідки&amp;quot;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в тій же вікіпедії вказується транслітерація &lt;code&gt;га-Мосад ле-модіін ве-лє-тафкідім меюхадім&lt;/code&gt;, а, отже, &lt;code&gt;Мосад&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На написанні &lt;code&gt;Мосад&lt;/code&gt; наполягає також знайомий ізраїльтянин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastEditorUserId="326" LastEditDate="2022-07-18T21:50:50.367" LastActivityDate="2022-07-31T11:45:22.130" Title="Ізраїльська спецслужба: Моссад чи Мосад?" Tags="|transliteration|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6958" PostTypeId="1" CreationDate="2022-07-21T15:56:45.740" Score="3" ViewCount="169" Body="&lt;p&gt;Чи маємо йотувати літери в наступних словах та як саме: нацІОнальність, асоцІАція, трАЕкторія тощо?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4796" LastActivityDate="2022-07-23T18:51:31.697" Title="Йотування в словах іншомовного походження" Tags="|вживання-слів|правопис|граматика|іншомовні-слова|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6959" PostTypeId="2" ParentId="6958" CreationDate="2022-07-23T18:51:31.697" Score="2" Body="&lt;p&gt;Підхід до цього змінювався в різні часи… Відразу зазначу, йотувати «о» не пропонували ніколи (тобто &lt;em&gt;національність&lt;/em&gt;, а не, наприклад, &lt;em&gt;наційональність&lt;/em&gt;). Але от щодо «а», «е», «у»…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Харківський правопис&lt;/a&gt; (це 1920-ті роки) пропонував йотувати всі ці три звуки (див. також &lt;a href=&quot;/q/870&quot;&gt;«Варіант чи варіянт»&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Після всіх пригол. перед голосн. та &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, при чім чуже &lt;em&gt;ia&lt;/em&gt; передаємо через &lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;іе&lt;/em&gt; — через &lt;strong&gt;іє&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;iu&lt;/em&gt; — через &lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt; (у загальних іменниках), але &lt;em&gt;іо&lt;/em&gt; через — &lt;strong&gt;іо&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;матер&lt;strong&gt;ія́&lt;/strong&gt;л&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;істо́р&lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ко́п&lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Аз&lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;соц&lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;лі́зм&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;спец&lt;strong&gt;ія́&lt;/strong&gt;льний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мін&lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;тю́рний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пал&lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;ти́в&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;амон&lt;strong&gt;ія́&lt;/strong&gt;к&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;д&lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;ле́кт&lt;/em&gt; і т. ін.; &lt;em&gt;авд&lt;strong&gt;іє́&lt;/strong&gt;нція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;г&lt;strong&gt;іє́&lt;/strong&gt;на&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кл&lt;strong&gt;іє́&lt;/strong&gt;нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;п&lt;strong&gt;іє&lt;/strong&gt;те́т&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Тр&lt;strong&gt;іє́&lt;/strong&gt;ст&lt;/em&gt; і т. ін.; &lt;em&gt;тр&lt;strong&gt;ію́&lt;/strong&gt;мф&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тр&lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt;мвіра́т&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ра́д&lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt;с&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;конси́л&lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt;м&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ме́д&lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt;м&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;К&lt;strong&gt;іу&lt;/strong&gt;-С&lt;strong&gt;іу&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і т. ін.; &lt;em&gt;ембр&lt;strong&gt;іо́&lt;/strong&gt;н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гел&lt;strong&gt;іо&lt;/strong&gt;тро́п&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;б&lt;strong&gt;іо&lt;/strong&gt;ско́п&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;соц&lt;strong&gt;іо&lt;/strong&gt;ло́гія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;акс&lt;strong&gt;іо́&lt;/strong&gt;ма&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Онта́р&lt;strong&gt;іо&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;крите́р&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;й&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ра́д&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;й&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але іноді &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; перед голосними скорочується: &lt;em&gt;сер&lt;strong&gt;йо́&lt;/strong&gt;зний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кур&lt;strong&gt;йо́&lt;/strong&gt;з&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бар&lt;b&gt;’є́&lt;/b&gt;р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ар&lt;b&gt;’є&lt;/b&gt;рґа́рд&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кар&lt;b&gt;’є́&lt;/b&gt;ра&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прем&lt;b&gt;’є́&lt;/b&gt;р&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;п&lt;b&gt;’є&lt;/b&gt;деста́ль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;п&lt;b&gt;’є́&lt;/b&gt;са&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ф&lt;b&gt;’ю́&lt;/b&gt;ме&lt;/em&gt; — див. іще &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/245&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 68&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але в 1930-х роках радянська влада назвала цей правопис «націоналістичним», скасувала (причому його укладачі зазнали репресій; щоправда репресій частково зазнали й укладачі наступного правопису; див. також &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D1%81%D1%82%D1%80%D1%96%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%B5_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розстріляне відродження&lt;/a&gt;), і було впроваджено &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_1933_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопис 1933 року&lt;/a&gt;, який фактично:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;скасовував більшість випадків йотування «а» (не в закінченнях): &lt;em&gt;асоц&lt;strong&gt;іа́&lt;/strong&gt;ція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вар&lt;strong&gt;іа́&lt;/strong&gt;нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;соц&lt;strong&gt;іа́&lt;/strong&gt;льний&lt;/em&gt; (але &lt;em&gt;А́з&lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;істо́р&lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ко́п&lt;strong&gt;ія&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;скасовував деякі випадки йотування «е», зокрема &lt;em&gt;пр&lt;strong&gt;ое́&lt;/strong&gt;кт&lt;/em&gt;, але лишав більшість: &lt;em&gt;г&lt;strong&gt;іє́&lt;/strong&gt;на&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кл&lt;strong&gt;іє́&lt;/strong&gt;нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тр&lt;strong&gt;ає&lt;/strong&gt;кто́рія&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;скасовував більшість випадків йотування «у» (не в закінченнях): &lt;em&gt;конси́л&lt;strong&gt;іу&lt;/strong&gt;м&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ме́д&lt;strong&gt;іу&lt;/strong&gt;м&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ра́д&lt;strong&gt;іу&lt;/strong&gt;с&lt;/em&gt; (але &lt;em&gt;А́з&lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;істо́р&lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ко́п&lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей аспект залишався незмінним до 2019 року (якщо не брати до уваги &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%94%D0%BA%D1%82_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81%D1%83_1999_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проєкт 1999 року&lt;/a&gt;, який так не було ухвалено), коли &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_2019_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;новий правопис&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;зробив певні кроки назустріч харківському, зокрема повернулося йотування «е» в слові &lt;em&gt;пр&lt;strong&gt;оє́&lt;/strong&gt;кт&lt;/em&gt; і похідних від нього (&lt;em&gt;пр&lt;strong&gt;оє́&lt;/strong&gt;кція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пр&lt;strong&gt;оє́&lt;/strong&gt;ктивний&lt;/em&gt; тощо);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;але лишив «а» і «у» у більшості випадків без йотування, як у правописі 1933-го.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, згідно з &lt;strong&gt;чинним&lt;/strong&gt; правописом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«а» зазвичай не йотується (окрім, звісно, закінчень): &lt;em&gt;асоц&lt;strong&gt;іа́&lt;/strong&gt;ція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вар&lt;strong&gt;іа́&lt;/strong&gt;нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;соц&lt;strong&gt;іа́&lt;/strong&gt;льний&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«е» зазвичай йотується: &lt;em&gt;г&lt;strong&gt;іє́&lt;/strong&gt;на&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кл&lt;strong&gt;іє́&lt;/strong&gt;нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тр&lt;strong&gt;ає&lt;/strong&gt;кто́рія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пр&lt;strong&gt;оє́&lt;/strong&gt;кт&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«у» зазвичай не йотується (окрім, звісно, закінчень): &lt;em&gt;конси́л&lt;strong&gt;іу&lt;/strong&gt;м&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ме́д&lt;strong&gt;іу&lt;/strong&gt;м&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ра́д&lt;strong&gt;іу&lt;/strong&gt;с&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(«о» очевидно не йотується).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Утім частина української спільноти свідомо йотує частіше, ніж це рекомендує чинний правопис, зокоема послідовники харківського правопису йотують «а», «е» і «у» в більшості випадків: &lt;em&gt;асоц&lt;strong&gt;ія́&lt;/strong&gt;ція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вар&lt;strong&gt;ія́&lt;/strong&gt;нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;соц&lt;strong&gt;ія́&lt;/strong&gt;льний&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;г&lt;strong&gt;іє́&lt;/strong&gt;на&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кл&lt;strong&gt;іє́&lt;/strong&gt;нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тр&lt;strong&gt;ає&lt;/strong&gt;кто́рія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пр&lt;strong&gt;оє́&lt;/strong&gt;кт&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;конси́л&lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt;м&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ме́д&lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt;м&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ра́д&lt;strong&gt;ію&lt;/strong&gt;с&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2022-07-23T18:51:31.697" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6960" PostTypeId="2" ParentId="6911" CreationDate="2022-07-25T09:01:37.890" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Not an answer, just thoughts and comparing words in historical or semantic way&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/must&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Must&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; → &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D1%83%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мусити&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — cognates because of loanword from German, the same roles¹.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Have to&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;маю&lt;/em&gt; — literal translation, the same roles.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/need&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Need&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; → &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BD%D1%83%D0%B6%D0%B4%D0%B0#10199&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;нужда-ти(ся)&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — cognates, almost the same roles. But &lt;em&gt;нужда&lt;/em&gt; has rare usage, &lt;em&gt;потреба&lt;/em&gt; is often used here.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/thair#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Thair&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; → &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%82%D1%80%D0%B5%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;треба&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — cognates, almost the same roles. In this case &lt;em&gt;thair&lt;/em&gt; has rare usage, &lt;em&gt;need&lt;/em&gt; is often used here.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/shall&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Shall&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; → &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;повинний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — the same meanings if we look old semantic of &lt;em&gt;shall&lt;/em&gt; ← &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/skel-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;*skel-&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; which means to be &lt;em&gt;obligated, owe, to be guilty&lt;/em&gt;. The same roles.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/slide#etymonline_v_23673&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Slide&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; → &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;слід&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — cognates, not the same meanings.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/worth&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Worth&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; → &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D0%B9#2726&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;варто&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — cognates, because of loanword from German, not the same roles but amost the same meanings. &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%82%D1%96%D1%82%D0%B8#2911&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Вертіти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; is more true cognate but no the same meanings.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;To &lt;a href=&quot;https://www.etymonline.com/word/*legh-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;lie&lt;/a&gt; on&lt;/em&gt; → &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;належати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — cognates, have the same meaning in some cases but not here.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;I get those roles from &lt;a href=&quot;https://www.oxfordonlineenglish.com/must-have-to-should&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;here&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Use &lt;em&gt;must&lt;/em&gt; for:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Obligations you feel strongly about: &lt;em&gt;I must remember to send him a birthday card&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Obligations in formal, written English: &lt;em&gt;All employees must wash hands&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Strong advice: &lt;em&gt;You must read it—it’s an amazing story!&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Saying something is forbidden, if you use mustn’t: &lt;em&gt;Children must not be left unattended&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Remember that mustn’t or must not are more formal, and in spoken English it’s more common to say can’t.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;You use &lt;em&gt;have to&lt;/em&gt; for:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Obligations which depend on rules or circumstances: &lt;em&gt;I have to wear glasses because I can’t see so clearly.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Most obligations in spoken English: &lt;em&gt;Do you have to work tomorrow?&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Saying something is not necessary: &lt;em&gt;You don’t have to do this if you don’t want to&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Strong advice: &lt;em&gt;You have to try this ice cream!&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Using have to for strong advice sounds more conversational than using must.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;You can use should for:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Giving advice: &lt;em&gt;You should try once more—I’m sure you can get it.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Giving negative advice: &lt;em&gt;You shouldn’t work so hard. Take a break sometimes!&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Giving your opinion: &lt;em&gt;If they make us work overtime, they should pay us for it.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-07-25T09:09:00.123" LastActivityDate="2022-07-25T09:09:00.123" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6961" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6962" CreationDate="2022-07-25T12:38:35.820" Score="4" ViewCount="4676" Body="&lt;p&gt;Слово &amp;quot;поняв&amp;quot; лаконічне і в народі кругом використовується. Але з однієї сторони здається, що це калька з російського слова 'понял'. А з іншої сторони в словнику Сум бачу, що воно використовується в значенні 'піймав'. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pojnjaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/pojnjaty&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але якщо взяти ту ж англійську, то там також в розмовній мові використовуєть 'got it' - в значенні зрозумів, а не прямий переклад - піймав.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже думаю варто роз'яснити цю ситуацію :)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastEditorUserId="951" LastEditDate="2022-07-26T13:26:36.913" LastActivityDate="2022-08-14T21:40:30.480" Title="Чи правильно вживати в українській мові слово &quot;поняв&quot; в значенні &quot;зрозумів&quot;?" Tags="|вживання-слів|значення-слів|етимологія|словотворення|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6962" PostTypeId="2" ParentId="6961" CreationDate="2022-07-25T15:32:40.700" Score="5" Body="&lt;p&gt;Тим часом згаданий вами словник — СУМ-11 — має також:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/ponjattja&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ПОНЯ́ТТЯ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, я, &lt;em&gt;сер&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Одна із форм мислення, результат узагальнення суттєвих ознак обʼєкта дійсності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Розуміння кимсь чого-небудь, що склалося на основі якихось відомостей, власного досвіду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;//  Думка про що-небудь, погляд на щось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;//  &lt;em&gt;тільки мн.&lt;/em&gt; Сукупність поглядів на що-небудь, рівень розуміння чогось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Не мати [жодного, найменшого] поняття&lt;/strong&gt; — не мати уявлення про що-небудь, не бути обізнаним з чимсь, не знати чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але, так, слово має корінь:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D1%8F%D1%82%D1%82%D1%8F#26737&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Я́ТИ&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; — «взятися, почати»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;дещо віддаленішими, але також пов’язаними з попередніми, є відповідники інших індоєвропейських мов, пор. лтс. [jem̃t], ņemt «брати», дінд. yámati «тримає», тох. А yom-, тох. В yäm- «досягати», гр. νέμω «розподіляю», гот. niman «брати», н. nehmen «тс.»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;споріднене з лит. im̃ti «брати», прус. īmt «тс.», лат. ēmō «купую», ст. «приймаю», умбр. emantur «приймаються», оск. (pert)emest «відіймає», дірл. (air-fo-)emim «хапаю»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;псл. (j)ęti, (j)ьmǫ (1 ос. одн.) продовжує іє. *em-;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де посеред прикладів також можна побачити:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;162&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;по́єм «поняття»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;168&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;понима́ти «осягати (розумом), розуміти, схоплювати»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;понимли́вий «тямущий, тямкий»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;178&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;поня́тний «зрозумілий; ясний, чіткий»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;251&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;я́тва «розуміння»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Справді цікавий збіг з  &lt;em&gt;get it&lt;/em&gt;. Сюди також можна згадати подібне &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/catch_on#English&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;catch on&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — і українське &lt;em&gt;вловити&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але такого також мають декілька словянських мов.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt; &lt;a href=&quot;https://wsjp.pl/haslo/do_druku/70045/pojecie&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;pojęcie&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Pochodzenie: Zob. &lt;em&gt;jąć&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;matematyczne&lt;/em&gt; to, co istnieje w myślach człowieka i jest odzwierciedleniem tego, jak człowiek postrzega świat, i czemu niekiedy nadaje się odrębną nazwę&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;o życiu&lt;/em&gt; to, co ktoś wie lub myśli na dany temat, rozumiejąc coś lub wyobrażając sobie coś w określony sposób&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є відповідне дієслово:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt; &lt;a href=&quot;https://wsjp.pl/haslo/do_druku/33086/pojac&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;pojąć&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;treść&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;książk.&lt;/em&gt; poznać sens, istotę lub przebieg czegoś&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;synonimy: &lt;em&gt;obczaić, pokumać, sczaić, skapować, skumać, zakapować, zakumać, zrozumieć&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;w jakiś sposób&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;książk.&lt;/em&gt;  przypisać czemuś określone znaczenie&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;synonimy: &lt;em&gt;zrozumieć&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;kogoś&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;książk&lt;/em&gt;. wczuć się w czyjeś przeżycia, pragnienia i poznać motywy postępowania&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;synonimy: &lt;em&gt;zrozumieć&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про всяк знайма етімолоґія корня:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt; &lt;a href=&quot;https://wsjp.pl/haslo/podglad/28448/jac&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;jąć&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Pochodzenie: psł. *(j)ęti, *(j)ьmǫ 'wziąć, chwycić rękami, schwytać, złapać, ująć; zacząć, rozpocząć'&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На цьому можна було би спинити ся, але &lt;a href=&quot;http://tc.terminology.lp.edu.ua/TK_Wisnyk733/TK_wisnyk733_1_morhun%27uk.htm&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Виталь Моргунюк&lt;/a&gt; так не думає, бо думає, що це також польський вплив через (увага) старішої роботи Василя Сімовича — 1924 року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дуже примітивний підхід: якщо немає в мойому реґіоні чи в словниці Грінченка, тоді такого слова немає. Словники, особливо тих часів, не могли покривати всі слова чи тлуми, але зараз маємо, чого не було або були дуже слабкими в 2012, корпуси, котрі можуть допомогти. І видно, що &lt;em&gt;поняття&lt;/em&gt; в часи Грінченка було поширеним словом, потрапило в словник &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D0%BE%D0%BD%D1%8F%D1%82%D1%82%D1%8F&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Кримського&lt;/a&gt;, а щонадавніший вжиток — 1891. А &lt;em&gt;понимати&lt;/em&gt; в сенсі &lt;em&gt;розуміти&lt;/em&gt; — щонадавніше 1865 від Миколи Устияновича, що був під Австро-Угорщиною. Про всяк зазначу, що письмова мова зазвичай пізніша за розмовну.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А також наведу ще одну мову, котра чомусь не була згадана — а шкода, поглянув би на доводи — в його статті, далеку від нас, польської і москівської, але досі словянської — &lt;a href=&quot;https://hjp.znanje.hr&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;південословянську&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt; &lt;strong&gt;pojam&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;razg.&lt;/em&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;osnovno znanje o čemu&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;mišljenje o komu ili čemu; predodžba&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;// &lt;strong&gt;nemati pojma&lt;/strong&gt; ne znati ništa o čemu;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Etimologija: vidi &lt;em&gt;pòimati&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt; &lt;strong&gt;pòimati&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;razumijevati na razini pojmova&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Etimologija: po- + v. &lt;em&gt;imati&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І знов доходимо до знаймої етімолоґії корня:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt; &lt;strong&gt;ìmati&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;prasl&lt;/em&gt;. *iměti 〈prez. *imamь〉 (&lt;em&gt;rus&lt;/em&gt;. imét', iméju, &lt;em&gt;polj&lt;/em&gt;. mieć, mam) ≃ &lt;em&gt;prasl&lt;/em&gt;. *jęti: uzeti, &lt;em&gt;lit&lt;/em&gt;. imti ← &lt;em&gt;ie&lt;/em&gt;. *h&lt;sub&gt;1&lt;/sub&gt;em- (&lt;em&gt;lat&lt;/em&gt;. emere: kupiti)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож, підсумок простий: правильно вживати &lt;em&gt;поняти&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;зрозуміти&lt;/em&gt;. Для цього є підстави як однокороневі слова з подібним смислом, а також словники. Приклади з гинших словянських мов лише підкреслюють, що то не калька з москівської, ба навіть сусідних мов. Але варто памятати, що і самі зазначили — слово розмовне, тобто в діловій мові уникайте.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-07-25T17:47:16.593" LastActivityDate="2022-07-25T17:47:16.593" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6963" PostTypeId="2" ParentId="6651" CreationDate="2022-07-28T03:01:44.760" Score="2" Body="&lt;p&gt;У китайській, японській та корейській кавун зветься &lt;a href=&quot;https://www.wordsense.eu/%E8%A5%BF%E7%93%9C/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;“西瓜”&lt;/a&gt; (xi gua: буквально означає західна диня). Але китайський ієрогліф &amp;quot;гуа&amp;quot; дуже гнучкий тому це по суті являє собою абстрактну назву для всіх &amp;quot; динь, кавунів та гарбузів&amp;quot; про останнє ще пізніше напишу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У японській та корейській це забрали з китайської:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;From Middle Chinese compound 西瓜 (sej kwæ, literally “west + melon”).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також :&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Турецький карпуз прийшов з грецької ( &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%CE%BA%CE%B1%CF%81%CF%80%CF%8C%CF%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;karpós καρπός&lt;/a&gt;)&#xA;у 1071 році бо вперше з'являється там у арабо-турецькому словнику&#xA;&lt;a href=&quot;https://www.tdk.gov.tr/divanu-lugatit-turk/kasgarli-mahmud-ve-divanu-lugatit-turk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Dîvânü Lugati't-Türk&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для знаючих турецьку &lt;a href=&quot;https://www.etimolojiturkce.com/kelime/karpuz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;посилання&lt;/a&gt; на етимологію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У Китаї кавун був у 10 столітті.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In the 7th century, watermelons were being cultivated in India, and by&#xA;the 10th century had reached China.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Диня тюркською буде kavun, а саме слово karpuz з'явилось османів з грецької в 11 столітті про що вони пишуть на своїй статті у вікіпедії про &lt;a href=&quot;https://tr.wikipedia.org/wiki/Karpuz&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;кавун&lt;/a&gt;. Тому для нас це до цих пір кавун.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А ще в  Китаї були ще південні дині - гарбузи, ( &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%E5%8D%97%E7%93%9C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;南瓜 - дослівно південна диня&lt;/a&gt; ).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окей тоді давайте розбиратись з гарбузом, вийшло що наш гарбуз (який karpuz) отримав назву від кавуна, який у турецькій диня. Почнемо з того, що турки іменують його qabaq та і у багатьох говорах України це залишилось кабаком.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BA%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%BA%D0%B0#23810&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КАБА́К&lt;/a&gt; «гарбуз, Cucurbita maxima Duch.» (бот.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гарбуз є найновішим овочем у списку тому що потрави у європу з&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Китайська західна диня(то шо кавун) -  kavun( тюрк. диня)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Китайська південна диня(то що гарбуз) -  karpuz (тюрк. кавун)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4643" LastActivityDate="2022-07-28T03:01:44.760" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6967" PostTypeId="2" ParentId="6956" CreationDate="2022-07-31T11:39:41.960" Score="1" Body="&lt;p&gt;У нас нема особливої послідовності писати чи ні іншомовні закінчення. Переважно ні. Але винятків багатенько. Наприклад ми пишемо &lt;em&gt;адвокат&lt;/em&gt; [не &lt;em&gt;адвокатус&lt;/em&gt;], але &lt;em&gt;нотаріус&lt;/em&gt; [хоча до кацапів писали &lt;em&gt;нотар&lt;/em&gt;]. Теж саме стосується запозичень з інших мов. Деколи вживаємо обидві форми, а ля &lt;em&gt;Ахіл&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Ахілес&lt;/em&gt;. Деколи це приводить через вплив кацапів до анекдотичних форм на кшталт &lt;em&gt;бутса&lt;/em&gt;. Щодо Вашого слова. Тут бачу варіанти [наявні на практиці]:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;передавати як в оригіналі: &lt;em&gt;комунеро&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;комунерос&lt;/em&gt;, а ля &lt;em&gt;командо&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;командос&lt;/em&gt;. Це варваризм. І зазвичай ми так не робимо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;відсікти закінчення рідні і писати наші: &lt;em&gt;комунери&lt;/em&gt;. Я не знаю, чи в слові &lt;em&gt;комунеро&lt;/em&gt;, -о — це закінчення, але загалом не істотно. Якщо закінчення, то &lt;em&gt;комунер&lt;/em&gt;, якщо ні — то &lt;em&gt;комунеро&lt;/em&gt;. Для обох форм у множині &lt;em&gt;комунери&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4825" LastActivityDate="2022-07-31T11:39:41.960" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6968" PostTypeId="2" ParentId="6957" CreationDate="2022-07-31T11:45:22.130" Score="1" Body="&lt;p&gt;Щодо подвоєння в запозичених, то я виступаю за те, щоб їх послідовно прибирати, незалежно від того, звучить подвоєння в мові-оригіналі [як в італійській], чи не звучить [як в англійській]. Роблю поки тільки один виняток: на стику префікса і кореня, тобто &lt;em&gt;ірраціональний&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Мак-Кабан&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;П.с. Була б моя воля, я б і в українських питомих подвоєння залишив тільки там, де воно виконує змістову навантагу, тобто для розрізнення сенсу слів, а ля &lt;em&gt;виконаний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;виконанний&lt;/em&gt;, і на стику префікса і кореня, а ля &lt;em&gt;беззубий&lt;/em&gt;. Тобто життя чи знання я б теж писав як &lt;em&gt;житя&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;знаня&lt;/em&gt; [так колись, до речі, і писали]&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4825" LastActivityDate="2022-07-31T11:45:22.130" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6969" PostTypeId="2" ParentId="4729" CreationDate="2022-07-31T11:47:49.037" Score="1" Body="&lt;p&gt;Нема якогось правила, яке б вказувало, як творити такі прикметники. Тому є &lt;em&gt;свинячий&lt;/em&gt; [переважна форма], але є і &lt;em&gt;свинний&lt;/em&gt;. Є &lt;em&gt;козячий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;козиний&lt;/em&gt; і навіть &lt;em&gt;козій&lt;/em&gt;. Тож не варто аж так цим перейматися. Тре змиритися з хаосом. &lt;em&gt;Кіт&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;котячий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кит&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;китовий&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;тюлень&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;тюленячий&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;тюленевий&lt;/em&gt;. І не паритися. Є &lt;em&gt;звіриний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;звірячий&lt;/em&gt;. Ніщо не заважає утворити &lt;em&gt;тваринний&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;тваринячий&lt;/em&gt;. У першій парі переважатиме ужиток другого, а в другій — першого. І по всьому&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4825" LastActivityDate="2022-07-31T11:47:49.037" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6970" PostTypeId="2" ParentId="3922" CreationDate="2022-07-31T16:35:52.113" Score="0" Body="&lt;p&gt;Сьогодні останній день місяця, то ж надсилав показання лічильників по комунальним послугам. Зачепило слово &lt;em&gt;покази&lt;/em&gt;. Знайшов цей допис на сайті. Перечитав відповіді. Жахнувся неоковирним варіантам &lt;em&gt;датник&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;давач&lt;/em&gt;. Здивувався, що за 4 роки у відповідях до цього допису не було згадано очевидного варіанту. /rant mode off&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;покажчик (показник)&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;пока́жчик&lt;br /&gt;&#xA;2. Контрольно-вимірювальний прилад.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Покажчик температури води призначений для контролю за температурою води у системі охолодження двигуна&lt;/em&gt; (Підручник шофера, 1960, 167). — &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/pokazhchyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Академічний тлумачний словник української мови (СУМ)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Особисто мені цей варіант подобається тим, що слово базується на питомому корені &lt;em&gt;«показ-»&lt;/em&gt;. Окрім того, корінь «дат-», як і його латинський прообраз, «dat-», мені здаються перевантаженими різноманітними сенсами (в тому числі, наприклад, значенням «день і місяць року».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Критика цього варіанту може ґрунтуватися на різниці між «пристроєм для вимірювання фізичної величини» і «пристроєм для відображення результатів», що не завжди одне і те саме (термометр охолоджувальної рідини двигуна автівки знаходиться під капотом у той час, як значення показується на панелі приладів у салоні).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інший словник пропонує ще гарний варіант, хоча чомусь позначає, що це розмовне слово:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…] розмовне &lt;em&gt;показник&lt;/em&gt;; (теплоти) вимірювач; […]&#xA;— &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/41/53407/271026.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів Караванського&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знов-таки, не без критики. Слово &lt;em&gt;показник&lt;/em&gt; також має значення «одне конкретне значення вимірюваної величини». А не лише пристрій, який цю величину вимірює.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У будь-якому випадку, особисто мені ці варіанти подобаються більше, ніж ті, що запропоновані у сусідніх відповідях.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2022-07-31T16:35:52.113" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6972" PostTypeId="2" ParentId="787" CreationDate="2022-08-03T02:05:37.957" Score="2" Body="&lt;p&gt;Якщо загалом, то зазвичай поширена калька &lt;em&gt;приватка&lt;/em&gt; або скоротка &lt;em&gt;ПП&lt;/em&gt;, що походить від &lt;em&gt;приватне повідомлення&lt;/em&gt;. Також можна загадати усталене [&lt;em&gt;пиши&lt;/em&gt;] &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D1%80%D1%8F%D0%BC%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;напряму&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;звернутися прямо&lt;/em&gt; — що збіжно з &lt;em&gt;direct&lt;/em&gt; — один з сінонімів до &lt;em&gt;private&lt;/em&gt; [&lt;em&gt;message&lt;/em&gt;].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо вдатися в роздуми і умовність, то ось що маю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, &lt;em&gt;особистий&lt;/em&gt;, що часто наводять, в тому числі тут, не підходить, бо це стосується насамперед не слову &lt;em&gt;приватний&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;персональний&lt;/em&gt;, пак легко виводиться &lt;em&gt;особа&lt;/em&gt; до &lt;em&gt;персона&lt;/em&gt;. Етімолоґічний словник лише підтверджує цього:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BE%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОСО́БА&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;псл. &lt;em&gt;osobь&lt;/em&gt; «осібно, окремо», що виникло з прислівникового звороту &lt;em&gt;o sobě&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;o sebě&lt;/em&gt; «окремо, сам собі»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пор. і лат. &lt;em&gt;persona&lt;/em&gt; «персона» з &lt;em&gt;per se&lt;/em&gt; «про себе»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені більше до смаку буде щось на зразок &lt;em&gt;окремка&lt;/em&gt; — від &lt;em&gt;окремий&lt;/em&gt;, що в свою чергу — є одним з і, хочу в це вірити, влучним антонімом до &lt;em&gt;загальний&lt;/em&gt;. Вжиток теж додає ваги: &lt;em&gt;повідомити загалу&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;повідомити окремо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;окремим особам&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;окремій особі&lt;/em&gt;. Тут також можна виокремити ще одну перевагу над &lt;em&gt;особистий&lt;/em&gt; — воно не прикріплене до певної особи (нп. і зазвичай до &lt;em&gt;тебе&lt;/em&gt;) і може стосуватися будь-кого, майже будь-чого, втч. ґрупі: &lt;em&gt;приватне коло&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;окреме коло&lt;/em&gt; (не як &lt;em&gt;особисте&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;твоє&lt;/em&gt;, а як &lt;em&gt;закрите коло&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще один зі слів може бути &lt;em&gt;обмежений&lt;/em&gt;, що в декотрих контекстах може лягати навіть краще за попереднє: &lt;em&gt;обмежено повідомити комусь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обмежене товариство&lt;/em&gt; ітд. З неприємного, слова з пнем &lt;em&gt;обмеж&lt;/em&gt; можуть мати неприємну конотацію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але все ж таки &lt;em&gt;private message&lt;/em&gt;, що також може бути &lt;em&gt;personal&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;direct&lt;/em&gt;, тут зазвичай розуміють як &lt;em&gt;віч-на-віч&lt;/em&gt;, а не щось &lt;em&gt;виокремлене&lt;/em&gt;, тому згадане &lt;em&gt;особистий&lt;/em&gt; для таких випадках цілком підходить. До цього слова буде розмовне &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%B2+%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1%D0%BA%D1%83%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;осібка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що вже має непоганий вжиток.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-08-03T02:11:14.580" LastActivityDate="2022-08-03T02:11:14.580" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6974" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6976" CreationDate="2022-08-10T23:47:06.110" Score="4" ViewCount="85" Body="&lt;p&gt;In English you can say &amp;quot;I think you're here&amp;quot; or &amp;quot;I think &lt;em&gt;that&lt;/em&gt; you're here&amp;quot;. In Polish you can only do the second thing. In Ukrainian can you say both &amp;quot;Я думаю ти тут&amp;quot; and &amp;quot;Я думаю що ти тут&amp;quot;, or is only one of those correct/common? If both are correct, is there a difference in meaning or mood? Are there cases where you'd use one form more than the other with different sentences?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Bonus question: the comparison with Polish makes me wonder how Slavic languages in general work in this respect and whether either Polish or Ukrainian are unusual among them and if so why - does anyone know?)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-08-17T09:03:25.600" Title="Can I make compound sentences without що? Does it make a difference?" Tags="|граматика|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6975" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6977" CreationDate="2022-08-11T00:46:32.783" Score="7" ViewCount="545" Body="&lt;p&gt;I haven't been able to pick up the pattern of when plurals end in -і vs -и. Is there a simple rule, or a complicated one, or is it something I mostly need to learn case-by-case?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The &lt;a href=&quot;https://www.ukrainianlessons.com/grammar-plural-nouns/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ukrainian Lessons site&lt;/a&gt; says hard consonants get a -и (or a -а if neuter) and soft ones get a -і (or -я) - but it gives груша and море as examples of words ending in soft consonants, and I don't understand why that is. So far my understanding had been that anything with a ь, і, я, ї, є, ю or й was soft, but these don't have any of those - is ш or р inherently soft, or does е soften consonants the same way і does, or what? Or is the explanation on that page just wrong?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-08-11T14:32:20.823" Title="when do plurals end in -і vs -и?" Tags="|граматика|non-native-speaker|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6976" PostTypeId="2" ParentId="6974" CreationDate="2022-08-11T02:52:40.467" Score="5" Body="&lt;h3&gt;TL:DR&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Both are incorrect without the comma.&lt;br /&gt;&#xA;Both are correct with the comma.&lt;br /&gt;&#xA;You can skip the &lt;em&gt;що&lt;/em&gt; as it can be inferred from the context.&lt;br /&gt;&#xA;You must, however, always separate the clauses by placing commas between them.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Grammar considerations&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;What you are dealing here is called &lt;a href=&quot;https://www.ukrainianlessons.com/complexsentences/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;compound/complex sentences&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;. &lt;sup&gt;(1)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Each clause &lt;strong&gt;must&lt;/strong&gt; be separated with a punctuation mark; usually a comma &lt;code&gt;,&lt;/code&gt;, but some cases require m-dash &lt;code&gt;—&lt;/code&gt;, colon &lt;code&gt;:&lt;/code&gt;, or semicolon &lt;code&gt;;&lt;/code&gt;. &lt;sup&gt;(2)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Phonetically, each punctuation mark corresponds to a small pause in speech.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;From the formal standpoint, subordinate clauses are linked to a certain word — usually a verb or a noun — of the main clause. If you think this way, it would greatly simplify your study:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;я думаю&lt;/em&gt;... (I think...)&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;що думаєш?&lt;/em&gt; (what [do you] think?)&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;що ти тут&lt;/em&gt; (that you are here)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here, the subordinate clause is &lt;em&gt;explanatory&lt;/em&gt; to the verb as it gives more details on what &amp;quot;I&amp;quot; think, and the best conjunction for that would be &lt;em&gt;що&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;that&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Mind the comma!&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;The correct grammar for the example sentence is:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;я думаю, що ти тут&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Unlike English, the Ukrainian language has (almost) free word order, so it becomes easy to fall into ambiguity. Therefore, you must always separate the two clauses. And I believe it's something common for Slavonic languages. There's even a known phenomenon of Eastern Europeans who (ab-)use commas when they write in English, e.g., &lt;em&gt;&amp;quot;people (comma) who&amp;quot;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&amp;quot;I know (comma) that&amp;quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;A language learner may also be confused about where to put the comma, before or after the &lt;em&gt;що&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Rule of thumb: the conjunction &lt;em&gt;що&lt;/em&gt; is part of the subordinate clause, so the comma goes before it.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Let us go bananas and swap two clauses around. It would give us a bit awkward, but grammatically correct, sentence:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;що ти думаєш?&lt;/em&gt; (what do you think?)&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;що ти тут, думаю.&lt;/em&gt; (that you [are] here, [I] think)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Note that in this sentence, the subordinate clause is verbless; the &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; ('to be') is omitted, so if you omit the comma, too, it would &amp;quot;glue&amp;quot; into a meaningless single clause &amp;quot;that you here think&amp;quot;, where the only presenting verb &amp;quot;think&amp;quot;/1st person/singular is out-of-sync declension with the noun phrase &amp;quot;you&amp;quot;/2nd person/singular.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Is it safe to skip?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Basically, in Ukrainian, you could skip anything that could be inferred.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;So yes, you can skip &lt;em&gt;що&lt;/em&gt;: &lt;sup&gt;(3)&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;я думаю, &lt;s&gt;що&lt;/s&gt; ти тут&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;You could even skip the pronoun as it can be inferred from the declension of the verb in the main clause:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;s&gt;я&lt;/s&gt; думаю, &lt;s&gt;що&lt;/s&gt; ти тут&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Here's one more example:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Чи скоро він приїде?&lt;/em&gt; (Will he arrive soon? — literally, &amp;quot;Is it soon how he arrives?&amp;quot;)&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Думаю, скоро.&lt;/em&gt; ([I] think [that he will arrive] soon)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;As you see, we safely skipped everything that can be inferred from the context.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Again, &lt;strong&gt;the comma is crucial here.&lt;/strong&gt; Without the comma, &lt;em&gt;думаю скоро&lt;/em&gt; would mean, &lt;em&gt;'I think quickly'&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Notes&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;(1)&lt;/sup&gt; The difference between the two is that &lt;em&gt;compound&lt;/em&gt; ones contain two or more equally-ranked, mutually independent clauses, while &lt;em&gt;complex&lt;/em&gt; ones always have a main, independent one, and one or more dependent ones.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;(2)&lt;/sup&gt; A subordinate clause can stand in the middle of the main one. In this case, it &lt;strong&gt;must&lt;/strong&gt; be wrapped in commas before and after:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Хлопець, з яким я вчився разом, став президентом&lt;/em&gt; — A boy (comma) who I studied with (comma) became a president&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Note that here the main clause is &lt;em&gt;хлопець став президентом&lt;/em&gt; (a boy became a president), the subordinate clause explains the noun and stands in the middle of the main one.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;(3)&lt;/sup&gt; Not every conjunction can be skipped, however. In fact, &lt;em&gt;що/який/котрий&lt;/em&gt; (that, which) are the rare ones that can be safely implied.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-08-17T09:03:25.600" LastActivityDate="2022-08-17T09:03:25.600" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6977" PostTypeId="2" ParentId="6975" CreationDate="2022-08-11T03:47:18.957" Score="7" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Or is the explanation on that page just wrong?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Maybe more correctly: very simplified, therefore wrong.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Actually, thereʼre exceptions and Ukrainian has &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%83%D0%BF%D0%B8_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;three groups&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Hard&lt;/strong&gt; where any word ends with any hard consonant except hissing: &lt;em&gt;ж, ш, ч, дж, щ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Exceptions are &lt;em&gt;господь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;звір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пазур&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;снігур&lt;/em&gt; (and maybe some others) which are declined as a hard group except plural nominative: &lt;em&gt;звірі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пазурі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;снігурі&lt;/em&gt;. Some words are similar to previous exception group but have variations, like &lt;em&gt;щур&lt;/em&gt; can be &lt;em&gt;щурі&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;щури&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Soft&lt;/strong&gt; where any word ends with any soft consonant.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Also any word with a neuter gender ending with &lt;em&gt;-e&lt;/em&gt; which historically were mostly &lt;em&gt;-jo&lt;/em&gt;. So the mentioned &lt;em&gt;море → моря&lt;/em&gt; is here.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мixed&lt;/strong&gt; which included mentioned hissing sounds. So the mentioned &lt;em&gt;груша → груші&lt;/em&gt; is here.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;But itʼs not all, because the hardest part for new foreign learners (and can be even &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/3119/585&quot;&gt;debatable&lt;/a&gt; for natives) is &lt;em&gt;р&lt;/em&gt; which can be hard, soft or mixed due to history where &lt;em&gt;-р&lt;/em&gt; can be from &lt;em&gt;рь&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Thereʼre many recommendations or kinda sorted groups. &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/-a%C5%99%D1%8C#Descendants&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Knowledge&lt;/a&gt; of some Slavic language or other languages can help, for example Ukrainian has &lt;em&gt;доктор&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;лікар&lt;/em&gt; but: Polish &lt;em&gt;doktor&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;lekarz&lt;/em&gt;; Czech &lt;em&gt;doktor&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;lékař&lt;/em&gt;; therefore you almost know it should be &lt;em&gt;доктори&lt;/em&gt; but &lt;em&gt;лікарі&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="606" LastEditDate="2022-08-11T14:32:20.823" LastActivityDate="2022-08-11T14:32:20.823" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6978" PostTypeId="1" CreationDate="2022-08-11T05:36:39.090" Score="4" ViewCount="467" Body="&lt;p&gt;Чи вважається слово &lt;em&gt;&amp;quot;добавляти&amp;quot;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&amp;quot;добавка&amp;quot;&lt;/em&gt; запозиченням з російської?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ потверджує, що слово &lt;em&gt;добавка&lt;/em&gt; з позначкою розмовне має такі значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме, що добавляння. (дія)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те, що є доповненням до чого-небудь. (річ)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Додаткова порція їжі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;додача&lt;/em&gt; має такі значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дія за значенням додавати&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те, що додається.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;додаток&lt;/em&gt; має такі значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;рідко. Дія за значенням додавати&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те, що додається, служить доповненням до чого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи можуть слова додача або додаток цілковито замінити слово добавка? Адже у фразі &amp;quot;просити добавки&amp;quot; слова додача або додаток звучать незвично: просити додачі або просити додатку&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4818" LastEditorUserId="4818" LastEditDate="2022-08-11T13:40:23.583" LastActivityDate="2023-07-02T16:27:24.913" Title="Чи вважається слово добавка питомим українським?" Tags="|вживання-слів|from-russian|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6979" PostTypeId="1" CreationDate="2022-08-11T08:35:56.157" Score="1" ViewCount="281" Body="&lt;p&gt;СУМ потверджує, що слово &lt;em&gt;&amp;quot;скидка&amp;quot;&lt;/em&gt; розмовне і означає &lt;em&gt;знижка&lt;/em&gt;, тоді коли слово &lt;em&gt;&amp;quot;скидати&amp;quot;&lt;/em&gt; у значенні &amp;quot;зменшувати на певну кількість&amp;quot; такої позначки немає, а отже може вживатися не лише у розмовному стилі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи може слово &lt;em&gt;&amp;quot;скидка&amp;quot;&lt;/em&gt; рівноцінно вживатися замість слова &amp;quot;знижка&amp;quot; у рекламі та на вітринах крамниць?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4818" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-08-11T09:38:55.513" LastActivityDate="2022-08-14T21:20:58.703" Title="Чи вважається слово &quot;скидка&quot; запозиченням з російської для поняття &quot;знижка&quot;?" Tags="|різниця-між-словами|синоніми|розмовна-українська|віддієслівні-іменники|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6981" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7047" CreationDate="2022-08-12T14:03:30.773" Score="2" ViewCount="62" Body="&lt;p&gt;When talking about something someone said in the past but without directly quoting, are you supposed to use the same tense the person used originally (&amp;quot;Батьки часто питали мене, ким я хочу бути&amp;quot;) or make it past-tense to match the rest of the sentence like in English (&amp;quot;Батьки часто питали мене, ким я хотіла бути&amp;quot;)?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-08-12T20:45:04.843" LastActivityDate="2022-10-14T06:02:50.857" Title="when talking about something someone said in the past, do the tenses have to agree?" Tags="|граматика|non-native-speaker|узгодження-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6982" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7008" CreationDate="2022-08-12T20:31:16.867" Score="4" ViewCount="189" Body="&lt;p&gt;Duolingo is teaching me that pronouns can never be omitted in Ukrainian sentences, but someone here said otherwise in another answer and I'm wondering what the situation really is, especially since in the present and future tenses the pronoun can be inferred from the verb form (this is also the case in Polish and in Polish we omit pronouns nearly all the time). So, what are the rules about omitting pronouns when they're the subject of the sentence, and what does real language usage look like? Would you normally say &amp;quot;Я бачу тебе&amp;quot; or &amp;quot;Бачу тебе&amp;quot;, &amp;quot;Знаєш ти його?&amp;quot; or &amp;quot;Знаєш його?&amp;quot;, &amp;quot;Ми не будемо їсти&amp;quot; or &amp;quot;Не будемо їсти&amp;quot;? (Feel free to add other examples, I'm sure yours will be better than mine.) Does it differ between written/spoken or formal/casual modes? Anything else I'm missing?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2022-08-29T17:20:01.750" LastActivityDate="2022-09-02T12:06:52.547" Title="How often are pronouns omitted?" Tags="|non-native-speaker|займенники|" AnswerCount="1" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6983" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6984" CreationDate="2022-08-13T13:19:44.130" Score="17" ViewCount="7091" Body="&lt;p&gt;Recently, Ukrainian news and social media began to use the word &lt;em&gt;бавовна&lt;/em&gt; (cotton) to refer explosions on russia and its military settlements:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.5.ua/regiony/bavovna-v-krymu-v-merezhi-ziavylosia-video-z-naslidkamy-vybukhu-284552.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Бавовна&amp;quot; в Криму: в мережі з'явилося відео з наслідками вибуху&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.5.ua/svit/rankova-bavovna-u-rosiiskomu-yeisku-za-30-km-vid-mariupolia-palaie-naftobaza-video-284574.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Ранкова &amp;quot;бавовна&amp;quot;: у російському Єйську за 30 км від Маріуполя палає нафтобаза&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://24tv.ua/bavovna-nespodivano-spitkala-bilorus-merezhi-pishut-pro-vibuhi_n2121884&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Бавовна&amp;quot; несподівано спіткала білорусь: у мережі пишуть про вибухи на аеродромі під Гомелем&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;What is the importance of this term and its origin?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2023-06-03T23:03:14.723" Title="What is the meaning of &quot;бавовна&quot; (cotton) referring to explosions?" Tags="|non-native-speaker|сленг|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6984" PostTypeId="2" ParentId="6983" CreationDate="2022-08-13T13:19:44.130" Score="28" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Бавовна&lt;/em&gt; &lt;code&gt;/bavóvna/&lt;/code&gt; is a recently-introduced meme about the current russo-Ukrainian war (2014-current). It is, indeed, a linguistic phenomenon.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;There are three factors at play here:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Throughout recent years, russian propaganda uses various euphemisms and &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Newspeak&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;newspeak&lt;/a&gt; to diminish the importance of catastrophic events in its controlled territories: terms like &amp;quot;newly available manpower&amp;quot; for &amp;quot;rise in unemployment&amp;quot;, &amp;quot;water-soaking&amp;quot; for &amp;quot;flood&amp;quot;, &amp;quot;a negative rise of the economic growth&amp;quot; for &amp;quot;economic decline&amp;quot;, etc. One of the most used terms is &lt;em&gt;&lt;strong&gt;хлопо́к&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (/xlopók/ - clap, pop) for &amp;quot;explosion&amp;quot;.&lt;br /&gt;&#xA;The Ukrainian word for &amp;quot;clap&amp;quot; is also &lt;em&gt;&lt;strong&gt;хлопо́к&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; note the stress on the 2nd syllable.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The word &lt;em&gt;&lt;strong&gt;хло́пок&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (/xlópok/ - cotton) has the same spelling, except it has stress on the 1st syllable.&lt;br /&gt;&#xA;The Ukrainian word for &amp;quot;cotton&amp;quot; is &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бавовна&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Like everywhere, russian Internet trolls continue the information war on Ukrainian social media. Most of them do not speak Ukrainian, but they pretend as Ukrainians in order to deceive Ukrainians. They use &lt;strong&gt;machine translation&lt;/strong&gt; from russian to Ukrainian, which leads to the following kind of posts:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/UDX8d.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/UDX8dm.jpg&quot; alt=&quot;bavovna&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Слышен мощный хлопок&lt;/em&gt; &lt;sub&gt;rus&lt;/sub&gt; - a severe &lt;strong&gt;clap&lt;/strong&gt; was heard;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Чулася потужна бавовна&lt;/em&gt; &lt;sup&gt;ukr&lt;/sup&gt; - a severe &lt;strong&gt;cotton&lt;/strong&gt; was heard.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Once appeared, this word became a meme from there on and began its own evolution in Ukrainian social networks and on public news agencies to denote explosions on russian military bases and on the front line.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In her &lt;a href=&quot;https://twitter.com/ukinukraine/status/1562305061845405696&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;speech&lt;/a&gt; on Ukraine's Independence Day, British Ambassador to Ukraine Melinda Simmons appeared with a bouquet of sunflowers and bavovna flowers:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/SIMv1.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/SIMv1.jpg&quot; alt=&quot;British Ambassador to Ukraine Melinda Simmons with a bouquet of bavovna flowers&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Additionally, the visual appearance of a cotton flower resembles an explosion, so modern AI (Artificial Intellect) engines, when asked for &lt;a href=&quot;https://twitter.com/OstapYarysh/status/1557708711107469312&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;бавовна на курорті&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (cotton on a beach), draw pictures like this:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/jH9N6.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/jH9N6m.jpg&quot; alt=&quot;a cotton on a beach 1&quot; /&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/h7GFo.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/h7GFom.jpg&quot; alt=&quot;cotton on a beach 2&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Sources:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B0#Etymology_2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Wiktionary&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=bavovna&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Urban Dictionary&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-08-25T12:56:27.090" LastActivityDate="2022-08-25T12:56:27.090" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6985" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="6988" CreationDate="2022-08-14T01:47:35.867" Score="0" ViewCount="178" Body="&lt;p&gt;Google translate gives me &amp;quot;електронна книга&amp;quot; but I would've guessed there would be a shorter word - is there not? What word do people actually use?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-08-25T22:29:13.020" Title="How do you say &quot;ebook&quot; in Ukrainian?" Tags="|переклад|from-english|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6987" PostTypeId="1" CreationDate="2022-08-14T15:05:00.703" Score="0" ViewCount="118" Body="&lt;p&gt;These numerals in an answers to a questions with &lt;strong&gt;When&lt;/strong&gt; may be in following cases:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Потяг прибуває &lt;strong&gt;опівдні&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Новорічний салют запускают &lt;strong&gt;опівночі&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;But what case of that numerals we should use for an answers to a questions with &lt;strong&gt;What&lt;/strong&gt; e.g.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Котра година?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4867" LastActivityDate="2022-08-15T10:02:19.290" Title="Midday (noon) and midnight in refering to 12 o’clock during the day / night" Tags="|розмовна-українська|числівники|позначення-часу|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6988" PostTypeId="2" ParentId="6985" CreationDate="2022-08-14T15:24:58.597" Score="4" Body="&lt;p&gt;The word &lt;em&gt;електрика&lt;/em&gt; and many of its derivatives&lt;sup&gt;(*1)&lt;/sup&gt; — including &lt;em&gt;електроніка&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;електронний&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://abbrs.info/?text=%D0%B5%D0%BB.&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;are usually shortened&lt;/a&gt; to &lt;em&gt;ел.&lt;/em&gt;, therefore &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=lang_uk&amp;amp;q=%22%D0%B5%D0%BB.+%D0%BF%D0%BE%D1%88%D1%82%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ел. пошта&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=lang_uk&amp;amp;q=%22%D0%B5%D0%BB.+%D0%BA%D0%BD%D0%B8%D0%B3%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ел. книга&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; are in usage.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Other variations are usually calques or transcriptions: &lt;em&gt;е(-)книга&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;і(-)книга&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;е(-)бук&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;і(-)бук&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;For comparison, let's take a look at how the word &lt;em&gt;e-mail&lt;/em&gt; is translated to Ukrainian according to some dictionaries:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Імейл&lt;/em&gt;, I guess, due to &lt;a href=&quot;https://technolex.com/ru/new-tips/kak-pravilno-emejl-e-mejl-emejl-imejl-i-mejl-email-e-mail-e-pochta.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Russian influence&lt;/a&gt; &lt;sup&gt;&lt;em&gt;ru&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt; as &lt;em&gt;Академический орфографический словарь&lt;/em&gt; &lt;sup&gt;&lt;em&gt;ru&lt;/em&gt;&lt;/sup&gt; was accepted by &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=218195&amp;amp;page=1218&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Словник української мови у 20 томах&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Епошта&lt;/em&gt; was accepted by &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=e-mail&amp;amp;dicts=2&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-український словник з математики та інформатики 2010&lt;/a&gt; (Є. Мейнарович, М. Кратко)&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Е-пошта&lt;/em&gt; was accepted by &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=e-mail&amp;amp;dicts=4&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки). Частина І англійсько-українська 2010&lt;/a&gt; (О. Кочерга, Є. Мейнарович)&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=e-mail&amp;amp;dicts=16&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українсько-англійський словник з радіоелектроніки 2015 – 2018&lt;/a&gt; (Богдан Рицар, Леонід Сніцарук, Роман Мисак)&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=email&amp;amp;dicts=3&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англійсько-український словник сучасних термінів з ІТ 2001–2011&lt;/a&gt; (linux.org.ua) &lt;sup&gt;?&lt;/sup&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;(*1)&lt;/sup&gt; a notable exception is &lt;em&gt;електричний&lt;/em&gt; which gets abbreviated as &lt;em&gt;елек[тр]&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;електросушарка&lt;/em&gt; — electric dryer&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-08-25T22:29:13.020" LastActivityDate="2022-08-25T22:29:13.020" CommentCount="9" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6998" PostTypeId="1" CreationDate="2022-08-18T22:13:30.743" Score="2" ViewCount="309" Body="&lt;p&gt;Зазвичай кличного відмінка прикметники, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96#%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;короткі&lt;/a&gt; і повні, не мають і, схоже, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не мали&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але нерідко натрапляю щось на зразок: &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=lang_uk&amp;amp;q=%22%D0%BB%D1%8E%D0%B1%D0%BE+%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%BE%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;любо Україно&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=lang_uk&amp;amp;q=%22%D1%80%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE+%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;рідно мати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=lang_uk&amp;amp;q=%22%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE+%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%BE%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;красно дівчино&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ітд., де помітна закономірність. Що це, якщо це не щось окреме кличне як відмінок чи форма? Якщо загалом, то прикметники можуть мати щось кличного, нп. так в близькій &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Vocative_case#Latin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;латині&lt;/a&gt; чи далекій &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Vocative_case#Hindi-Urdu&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гіндустані&lt;/a&gt;, де обі мови — індоевропейські. Можна також зазначити, що самі прикметники подеколи виконують роль іменника в реченні, що теж може бути одною з підстав окличувати їх: &lt;em&gt;сліпий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;старий&lt;/em&gt; ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож, якщо це кличний відмінок, то як зазвичай відмінюють, бо тут не згадано мʼяку ґрупу — лише можу припускати про &lt;em&gt;син~&lt;/em&gt; &lt;em&gt;-є&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;-ьо&lt;/em&gt;, а також чоловічий рід, хоча є &lt;a href=&quot;https://www.wikiwand.com/uk/%D0%9E%D0%B1%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F:%D0%9A%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA#%D0%9A%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%B4%D0%BB%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;непідтверджена згадка&lt;/a&gt;, що для твердої — &lt;em&gt;шановн~&lt;/em&gt; &lt;em&gt;-ию&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-08-18T22:22:09.757" LastActivityDate="2022-08-18T22:22:09.757" Title="Кличний відмінок і прикметники" Tags="|прикметники|кличний-відмінок|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="6999" PostTypeId="1" CreationDate="2022-08-20T17:11:21.270" Score="0" ViewCount="41" Body="&lt;p&gt;Якщо поглянути в Azure DevOps на процеси ми побачимо наступні поняття. Як їх коректно перекласти Українською мовою?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Scrum&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Epic – Epics help teams effectively manage and groom their product backlog&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Feature – Tracks a feature that will be released with the product&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Product Backlog Item – Tracks an activity the user will be able to perform with the product.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Bug – Describes a divergence between required and actual behavior, and tracks the work done to correct the defect and verify the correction.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Task – Tracks work that needs to be done.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Impediment – Tracks an obstacle to progress.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Test Case – Server-side data for a set of steps to be tested.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Test Plan – Tracks test activities for a specific milestone or release.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Test Suite – Tracks test activities for a specific feature, requirement, or user story.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Agile:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Epic – Epics help teams effectively manage and groom their product backlog&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Feature – Tracks a feature that will be released with the product&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;User Story – Tracks an activity the user will be able to perform with the product&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Bug – Describes a divergence between required and actual behavior, and tracks the work done to correct the defect and verify the correction.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Task – Tracks work that needs to be done.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Issue – Tracks an obstacle to progress.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Test Case – Server-side data for a set of steps to be tested.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Test Plan – Tracks test activities for a specific milestone or release.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Test Suite – Tracks test activities for a specific feature, requirement, or user story.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однозначно легко перекласти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Task – задача&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Bug – дефект&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Feature – функціональна можливість (може якось коротше можна?)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Які є пропозиції щодо інших пунктів?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="948" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-08-20T19:14:03.137" LastActivityDate="2022-08-20T19:14:03.137" Title="Як українською перекладати склад журналу замовлення (product backlog items)?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7000" PostTypeId="2" ParentId="1478" CreationDate="2022-08-21T01:18:31.763" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Хм&lt;/em&gt;, як вже написали у коментарях до питання, це просто &lt;strong&gt;знак перестановки&lt;/strong&gt;. Цікаво, що містяться у наведених там посиланнях &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Levi-Civita_symbol&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;http://mathworld.wolfram.com/PermutationSymbol.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt; слова щодо можливої рівності понять символу Леві-Чевіти та знаку перестановки, але, мабуть, у відповідній літературі зазвичай використовують таке &lt;strong&gt;виключно&lt;/strong&gt; для декартових. Не знаю, просто у декартових все простіше, зазвичай. *Серед таких речей, звичайно. То моя думка на зараз.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Остаточно, ще раз: this &amp;quot;permutation symbol&amp;quot; — definitely the &amp;quot;знак перестановки&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P. S. Вже згадані у тексті посилання &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB_%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D1%96-%D0%A7%D0%B8%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B8#.D0.9E.D0.B7.D0.BD.D0.B0.D1.87.D0.B5.D0.BD.D0.BD.D1.8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt; та &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Levi-Civita_symbol#Definition&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[4, Three dim.]&lt;/a&gt; both are the great illustrations. :-)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4893" LastActivityDate="2022-08-21T01:18:31.763" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7003" PostTypeId="1" CreationDate="2022-08-26T13:14:34.947" Score="1" ViewCount="110" Body="&lt;p&gt;Я помітив, що обидва варіанти використовуються дуже часто — з закінченням на -а та з закінченням на -у. Це можна легко перевірити в Google.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, як правильно?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Розробка бекенда/фронтенда&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Складові бекенда/фронтенда&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Завдання стосується бекенда/фронтенда&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Розробка бекенду/фронтенду&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Складові бекенду/фронтенду&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Завдання стосується бекенду/фронтенду&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;As explained by Sasha in the comments, this is not exactly the same as element. Seems like there are certain reasons why it can have either of the possible endings. So theoretically a person who understands these rules better than me or Sasha could suggest why these words must have certain ending. Or, actually if both variants are possible, as in the case with element, also explain it.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Maybe it could be бекенда/фронтенда when referring to a certain backend/frontend, and бекенду/фронтенду, when referring to backend/frontend in general?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;For example:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Правки бекенда вже на проді&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Книжка розповідає про нюанси розробки бекенду, який має підтримувати високі рівні навантаження&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Or should it be only one ending in every case?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1743" LastEditorUserId="1743" LastEditDate="2022-08-29T20:13:19.707" LastActivityDate="2022-08-29T20:13:19.707" Title="Родовий відмінок для слів на кшталт бекенд, фронтенд" Tags="|запозичені-слова|відмінювання|іншомовні-слова|родовий-відмінок|" AnswerCount="0" CommentCount="13" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7004" PostTypeId="1" CreationDate="2022-08-26T13:55:56.353" Score="3" ViewCount="143" Body="&lt;p&gt;Є сталі вирази «на добраніч», «на все добре». Що тут означає «на», чи відомо, яка тут етимологія, як ці вирази з'явилися? Чому ми так кажемо?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще є «на добраніч дати» — прощатись з ким-небудь перед сном, бажаючи приємного відпочинку. Але це, схоже, рідко вживають у сучасній мові.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1743" LastActivityDate="2022-08-26T13:55:56.353" Title="Чому ми кажемо «на добраніч»?" Tags="|етимологія|фразеологізми|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7008" PostTypeId="2" ParentId="6982" CreationDate="2022-08-29T18:27:26.200" Score="4" Body="&lt;h2&gt;I failed to find appropriate rules for this in verified sources. If I do I will update this answer at some point.&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;h4&gt;However, I managed to find &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=ukUkMtQrBPk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Правопис займенників. Пропуск особових займенників. Українська мова 11 клас&amp;quot;&lt;/a&gt;(Spelling of pronouns. Omission of personal pronouns. Ukrainian language for 11th grade) video on the YT channel called &amp;quot;Підготовка до ЗНО&amp;quot;(&amp;quot;Preparation to the &lt;a href=&quot;https://External%20independent%20evaluation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;EIE&lt;/a&gt;&amp;quot;).&lt;/h4&gt;&#xA;&lt;p&gt;From &lt;a href=&quot;https://youtu.be/ukUkMtQrBPk?t=261&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;4:21&lt;/a&gt;, she says &lt;strong&gt;personal pronouns are omitted frequently,  especially in feature texts. This grants particular emotional expression.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;The provided then examples are exaggerated because you are unlikely to go &amp;quot;pronounless&amp;quot; for several sentences straight in spoken language* but this whole explanation holds for the vernacular, everyday language for the most part. You get the idea.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;On a side note, on &lt;a href=&quot;https://youtu.be/ukUkMtQrBPk?t=296&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;4:56&lt;/a&gt;, she goes to say a widespread mistake is to use personal pronouns excessively. &lt;strong&gt;Thus never omitting pronouns is an actual mistake&lt;/strong&gt;.**&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;At this point, you should approximately assume how often you should omit pronouns.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;It's hard to answer this properly - the answer lies somewhere in between for the spoken language.&#xA;It takes some intuition and experience to figure out whether you are doing it too much or too little.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;* - although you totally can, it'll likely just sound off&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;** - again, people will understand you for sure, there will be people who won't even consider that a mistake, but for the most part it is likely to sound at least off for the majority&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;P.S.&lt;/em&gt; However, if you are Polish I assume the cases for the omission of personal pronouns in the spoken language must be at the very least similar to those in Ukrainian.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2097" LastEditorUserId="2097" LastEditDate="2022-09-02T12:06:52.547" LastActivityDate="2022-09-02T12:06:52.547" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7009" PostTypeId="2" ParentId="1096" CreationDate="2022-08-31T17:03:02.147" Score="3" Body="&lt;p&gt;Також з новіших є:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.slangzone.net&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;SlangZone&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словотвір&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інтерфейс приємніший, користування простіше.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4918" LastActivityDate="2022-08-31T17:03:02.147" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7010" PostTypeId="2" ParentId="6849" CreationDate="2022-08-31T18:24:47.200" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Я - за &amp;quot;одразу&amp;quot;. Бо &amp;quot;відразу&amp;quot; має аналогічну відмінкову форму слова &amp;quot;відраза&amp;quot;. Для мене це є важливим чинником та міркуванням недвозначного різноманіття української мови, до того ж я не є заангажованим місцевими говірками.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4917" LastActivityDate="2022-08-31T18:24:47.200" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7011" PostTypeId="2" ParentId="2851" CreationDate="2022-08-31T21:56:59.273" Score="2" Body="&lt;p&gt;Наявна &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/2854/8&quot;&gt;відповідь&lt;/a&gt; цілком вичерпно роз'яснює формальні правила, за якими відбувається вибір закінчення &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt; або &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt; у родовому відмінку. Ці правила присутні у багатьох підручниках української мови і вважаються канонічними.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Менше з тим, на цьому сайті постійно виникають &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/7003/8&quot;&gt;запитання-дублікати&lt;/a&gt;, автори яких не можуть добрати правильну категорію до іменника. Отже, цей допис відповідає на додаткове запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BC%D0%BF%D1%96%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B5_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;емпіричне правило&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;rule of thumb&lt;/em&gt;), яке дозволяє інтуїтивно визначити категорію слова щодо закінчення родового відмінку однини іменників чоловічого роду?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Відповідь: так, таке правило є:&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іменники, що позначають &lt;strong&gt;одухотворені&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;animate&lt;/em&gt;) істоти (у тому числі, сакралізовані або іншим чином штучно одухотворені предмети) отримують закінчення &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Іменники, що позначають &lt;strong&gt;неодухотворені&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;inanimate&lt;/em&gt;) предмети, отримують закінчення &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Багато слів&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Україномовних досліджень на цю тему нема. Найближче джерело — проф. Залізняк, але він, унаслідок своєї політичної позиції, не писав українською, незважаючи на українське прізвище. :) Тому (&lt;em&gt;у дужках&lt;/em&gt;) я вказуватиму ключові англомовні слова, за якими можна ґуґлити подальшу інформацію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;В українській, як і в багатьох слов'янських мовах, іменники мають граматичний рід (&lt;em&gt;grammatical gender, GG&lt;/em&gt;) і число (&lt;em&gt;grammatical number&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ці обидві категорії впливають на відмінювання іменника.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Іменники &lt;em&gt;чоловічого роду&lt;/em&gt; мають &lt;em&gt;додаткову&lt;/em&gt; характеристику, яка називається &lt;strong&gt;одухотвореність&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;animacy&lt;/em&gt;) та особистість (&lt;em&gt;personhood&lt;/em&gt;).&lt;br /&gt;&#xA;Історично це виглядало у вигляді ієрархії:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;personhood&lt;/em&gt; — іменники на позначення людей (неполіткоректно, лише чоловічого роду)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;animate&lt;/em&gt; — іменники на позначення одухотворених істот (тварин, а також найбільш цінних предметів побуту, в основному, інструментів) — граматично включає в себе попередню категорію;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;інші іменники чоловічого роду — неодухотворені;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;іменники жіночого роду;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;іменники середнього роду;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Іменники на позначення особистих та одухотворених істот (звісно, вони були лише чоловічого роду) відмінювалися на &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;a-stem noun paragidm&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Інші іменники відмінювалися на &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;u-stem noun paragidm&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Це стосується не лише родового відмінку, але і знахідного. Більше того, є таке явище як &lt;em&gt;genitive-accusative syncretism&lt;/em&gt; (GA syncretism), змішування форм закінчень родового та знахідного відмінків. І це явище також притаманне animate іменникам.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як вказано у коментарях, спорідненим явищем є &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA#%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8-%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B8_%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82_%D1%96_%D0%BD%D0%B5%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Іменники-назви істот і неістот&lt;/a&gt;, щоправда, з тією різницею іменники-назви істот, за означенням, відповідають на запитання &lt;em&gt;хто?&lt;/em&gt; у той час, як більшість іменників на позначення одухотворених відповідають на запитання &lt;em&gt;що?&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновки&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Основне питання, на яке треба відповісти, щоб визначити категорію іменника, це &lt;strong&gt;наскільки «живим» ви вбачаєте істоту або предмет, позначений іменником&lt;/strong&gt;. Якщо «живий», то закінчення &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt;, інакше — &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо йдеться про людину або тварину, то все очевидно.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Історично, релігійним предметам, а також основним господарчим інструментам, від яких залежало фізичне виживання, надавалося додаткової сакральності, а значить, і одухотвореності.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Українська мова демонструє також таке явище, як &lt;a href=&quot;/questions/tagged/facultative-animacy&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;facultative-animacy&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot; aria-labelledby=&quot;facultative-animacy-container&quot;&gt;facultative-animacy&lt;/a&gt;, де неживі предмети деяких категорій (наприклад, інформаційного характеру, бо вони ніби могли «говорити», як-то &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/6271/8&quot;&gt;&lt;em&gt;лист&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;), також отримували одухотвореність.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Попередній пункт цілком можна розширювати. Наприклад, під явище факультативної одухотвореності можна підкласти &lt;strong&gt;предмети інформаційних технологій&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;сервер, процес, потік, &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/7003/8&quot;&gt;фронтенд, бекенд&lt;/a&gt;, баґ, контейнер, репорт&lt;/em&gt; жартома наділяються особистісними характеристиками як-то гонором, характером, слухняністю чи бешкетництвом, і тому вони також можуть отримувати закінчення &lt;code&gt;-а&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Натомість, предмети  об'єкти, над якими виконуються якісь дії (&lt;em&gt;«при повороті елементу»&lt;/em&gt; із тексту запитання) можна вважати такими, що не мають власної «особистості» і тому я б не вважав великою помилкою, якби вони відмінювалися на &lt;code&gt;-у&lt;/code&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Чтиво&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Sebastian Kempgen et. al. — Die slavischen Sprachen / The Slavic Languages. Halbband 1 (2009), ISBN: 978-3110156607. Паперова книга &lt;a href=&quot;https://rads.stackoverflow.com/amzn/click/com/B013E9C114&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;є на Amazon&lt;/a&gt; за страшні гроші, але мені вдалося завантажити PDF &lt;a href=&quot;https://www.researchgate.net/publication/329139819_Die_slavischen_Sprachen_The_Slavic_Languages_Ein_internationales_Handbuch_zu_ihrer_Struktur_ihrer_Geschichte_und_ihrer_Erforschung_An_International_Handbook_of_their_Structure_their_History_and_their_&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;, сторінки 152-160 містять статтю Emily Klenin — &amp;quot;Animacy, Personhood&amp;quot;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;(власна оцінка: стаття читається як детектив, не відірватися)&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;/questions/tagged/facultative-animacy&quot; class=&quot;post-tag&quot; title=&quot;show questions tagged &amp;#39;facultative-animacy&amp;#39;&quot; rel=&quot;tag&quot; aria-labelledby=&quot;facultative-animacy-container&quot;&gt;facultative-animacy&lt;/a&gt; — це явище також близько споріднене з обговорюваним питанням&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-09-02T18:31:06.913" LastActivityDate="2022-09-02T18:31:06.913" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7012" PostTypeId="2" ParentId="2851" CreationDate="2022-09-01T07:44:45.770" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Це по сутї розлога заувага до &lt;a href=&quot;/a/7011/585&quot;&gt;відповідї&lt;/a&gt;, де розказано про &lt;em&gt;animacy&lt;/em&gt;…&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що чомусь:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Перекладено як &lt;em&gt;одухотворенісь&lt;/em&gt;, хоча вже давно є усталені &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA#%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8-%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B8_%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82_%D1%96_%D0%BD%D0%B5%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;істота&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;неістота&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (&lt;em&gt;inanimacy&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Привʼязано до парабіжності закінченнь &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt;, хоча то насправдї до парабіжности відмінків знахідного і родового. Тут це було би &lt;em&gt;[знайшов] елемента&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;елемент&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згадана ланка про &lt;a href=&quot;/q/6271/8&quot;&gt;&lt;em&gt;лист&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; теж нічого не каже про істоту. Це просто зразкова проблема &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%B7%D0%BC_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;синкретизму&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — злиття — знахідного і родового¹, що не дивно, бо різні правила для істот і неістот, загального і окремого ітд. Це стосується будь-якого роду, тут наприклад при дїйойменниках: &lt;em&gt;Іди &lt;strong&gt;сіна&lt;/strong&gt; косити. Пішов &lt;strong&gt;риби&lt;/strong&gt; ловити. Прийдеш до мене &lt;strong&gt;барвіночку&lt;/strong&gt; рвати. Вийшла мати &lt;strong&gt;води&lt;/strong&gt; брати. Покинь &lt;strong&gt;відер&lt;/strong&gt; набивати. Іде мати &lt;strong&gt;невістки&lt;/strong&gt; будити. Ніде &lt;strong&gt;правди&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;гріха&lt;/strong&gt;) діти&lt;/em&gt; й т. інше. Або навпаки в &lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine19-16.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;знахідний&lt;/a&gt;, особливо коли дїйослово з &lt;em&gt;не&lt;/em&gt; чи коли треба вказати &lt;em&gt;визначеність&lt;/em&gt;, правда, сам Бєляєв вказує на вплив російської мови. Тож мішанина родів і є причиною богатьох запитаннь. Чисто умовно, проблема вирїшиться новими нормами або повним зливом родів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але навіть ві випадку неістот — &lt;em&gt;[пишу] лист&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;листа&lt;/em&gt; — тут розглядають не перетвір до істоти, а якраз до розряду родового з &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;-а&lt;/strong&gt;, що відповідає за &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA#%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8_%D0%B7%D1%96_%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%D0%BC_%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%BA%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96_%D0%B0%D0%B1%D0%BE_%D0%B0%D0%B1%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;конкретність&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і &lt;strong&gt;абстракність&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;²: &lt;em&gt;[написав] лист&lt;/em&gt; (загально) проти &lt;em&gt;листа&lt;/em&gt; (окремого). Теж начебто стосується чоловічого. Дуже сумнїваюся, що тут всі &lt;em&gt;конкретні неістоти&lt;/em&gt; стають &lt;em&gt;істотами&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;[немає] зошита, годинника&lt;/em&gt; і, власне, &lt;em&gt;листа&lt;/em&gt; ітд; але при цьому &lt;em&gt;елемента&lt;/em&gt; (конкретне) і &lt;em&gt;елементу&lt;/em&gt; (абстрактне), &lt;em&gt;вогню&lt;/em&gt; (інше абстракне для прикладу).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Знов ж чергове &lt;em&gt;але&lt;/em&gt;, аби було веселїше: маємо щось дуже подібного до попереднього: &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/node/199&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;частинний родовий відмінок&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що латинською ще відомий як &lt;em&gt;&lt;strong&gt;партитивний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Стосується не лише чоловічого: &lt;em&gt;[випив] воду&lt;/em&gt; (повністю) проти &lt;em&gt;води&lt;/em&gt; (частину). Сулима наводить &lt;em&gt;[дай] хліба&lt;/em&gt; як коротку форму до &lt;em&gt;шматок хліба&lt;/em&gt;. Також ним зазначено, що після числових назов, починаючи від &lt;em&gt;пʼять&lt;/em&gt;, завжди буває родовий частинний. З певними дїйословами може значити частинність самих їх, особливо якщо предмет неподїльний: &lt;em&gt;[дати] віз&lt;/em&gt; (назавжди) проти &lt;em&gt;воза&lt;/em&gt; (тимчасово).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Що відносно поширене явище: &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Syncretism_(linguistics)#Other_languages&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фінська і естонська&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//www.academia.edu/4244548/ACCUSATIVE_GENITIVE_SYNCRETISM_IN_THE_NOMINAL_INFLECTION_OF_MODERN_GREEK_DIALECTS_DIONYSIOS_MERTYRIS&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґрецька&lt;/a&gt;. Приклади наведені Сулимою — див. ланку, де згадано &lt;em&gt;частинний родовий відміннок&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Чимось віддалено нагадує анґлійське &lt;em&gt;the&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/sub&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-09-01T08:04:31.637" LastActivityDate="2022-09-01T08:04:31.637" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7013" PostTypeId="2" ParentId="3793" CreationDate="2022-09-03T13:28:13.533" Score="2" Body="&lt;p&gt;Малорусько-німецький словник Євгена Желехівського та Софрона Недільського (1886):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чвир, чвирк&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;m&lt;/em&gt;. &lt;strong&gt;чвира&lt;/strong&gt; , &lt;em&gt;f&lt;/em&gt; .&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Schneegestöber [хуртовина], n. (З&lt;em&gt;акревский Николай : Старосвѣтскій Бандуриста. Словарь малороссийскихъ идіомовъ, составилъ Ник. Закревскій, М. 1861&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Fusel, Bodensatz nach der Destillation des Brantweins [сивуха, осад після перегонки самогону], &lt;em&gt;m. (Олекса Стороженко. I. 237. Котляревский И. П., 1875, с.5)&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Trunkenheit, f. trunkener Muth [хміль, п'яна відвага], &lt;em&gt;(Закревский...)&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;s. Баґа, [недокурений тютюн в люльці] (&lt;em&gt;Піскунов Ф. „Словникъ живоі народнеі, пісьменноі і актовоі мови руських югівщанъ Россійской и Австрійско-Венґерскоі цесарії “, изд. 2. К. 1882).&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/ukr0010870&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Старосвѣтскій Бандуриста. Словарь малороссийскихъ идіомовъ, составилъ Ник. Закревскій (1861)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чвира, Чвиркъ, Чвиръ, Шквиря, Хляга, Фуга, Хвуга,&lt;/strong&gt; П. Skwara, Skwar. 1) мятель, вьюга, 2) остатокъ послѣ перегонки спирта, 3) остатокъ хмѣля въ головѣ, [Я&lt;em&gt;къ же Чмыра злая чвира застукала въ полѣ&lt;/em&gt;.] (&lt;em&gt;Грам. Павловского&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чмырь&lt;/strong&gt;. П. Czmyr, Szmer, Czmer, Czmyra, хмѣль въ головѣ; пьяное состояніе, Опьяненіе [Ишовь зъ корчмы Вакула Чмырь] т. е. горькій пяница. (&lt;em&gt;Грам. Павловского&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Шквиря&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;Чвара&lt;/strong&gt;. &lt;strong&gt;Хляха&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;Фуга&lt;/strong&gt;, П. Skwara, Skwar. жара, вьюга, непогода, дурная осенняя и зимняя погода.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4924" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-09-05T12:19:46.667" LastActivityDate="2022-09-05T12:19:46.667" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7015" PostTypeId="2" ParentId="6921" CreationDate="2022-09-05T22:52:44.577" Score="3" Body="&lt;p&gt;Adding an extra answer to my own question because I just ran into a linguistic concept that addresses my underlying confusion:  &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Appendix:Glossary#abstract_verb&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;abstract vs concrete verbs&lt;/a&gt;!  From wictionary (abstract verbs):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In the Slavic languages, a verb of motion whose motion is multidirectional (as opposed to unidirectional) or indirect, or whose action is repeated or in a series (iterative). Also called an indeterminate verb. The opposite type of verb, which expresses a single, completed action, is termed a concrete verb (or a determinate verb). Motion verbs in the Slavic languages come in abstract/concrete lexical pairs, e.g. Russian ходи́ть (xodítʹ, “to go (abstract)”) vs. идти́ (idtí, “to go (concrete)”), бе́гать (bégatʹ, “to run (abstract)”) vs. бежа́ть (bežátʹ, “to run (concrete)”), носи́ть (nosítʹ, “to carry (abstract)”) vs. нести́ (nestí, “to carry (concrete)”). English does not make this distinction. For example, &amp;quot;I went to the post office&amp;quot; could be abstract (if I went there and came back, i.e. multidirectional) or concrete (if I am there now, i.e. unidirectional), and different Russian verbs would be used to translate &amp;quot;went&amp;quot; in these two circumstances. In Polish coming back does not cause abstract verbs to be used, only doing something many times (Chodzę do biura. 'I go to the office (every day).' vs. Idę do biura 'I am going to the office (now).') or moving without target (Chodzę po pokoju 'I am walking around the room.' vs. Idę przez pokój. 'I am walking across the room.') does. Abstract verbs are always imperfective in aspect, even with prefixes that are normally associated with the perfective aspect (e.g. Polish przybiegać).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In particular it explains that Polish abstract verbs work differently in the past tense than those in most other Slavic languages - that's why my intuition for іти/ходити in the past tense was off, because my native language does it differently but the difference is kind of subtle and confusing.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-09-05T22:52:44.577" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7016" PostTypeId="1" CreationDate="2022-09-07T08:08:54.960" Score="1" ViewCount="651" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;«Курировать»&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;«курированный»&lt;/em&gt; можна перекласти як &lt;em&gt;«контрольований»&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/137/117&quot;&gt;[1]&lt;/a&gt;, або ж &lt;em&gt;«модерований»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте ці слова також мають російські відповідники &lt;em&gt;«контролировать»&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;«модерировать»&lt;/em&gt;, тож &lt;em&gt;«курировать»&lt;/em&gt; має певну семантичну відмінність від цих двох варіантів. Чи є відповідник в Українській мові який би точно передавав цю особливість?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="117" LastActivityDate="2022-09-07T08:08:54.960" Title="Чи існує український відповідник «курировать»?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7017" PostTypeId="1" CreationDate="2022-09-09T08:26:12.853" Score="1" ViewCount="53" Body="&lt;p&gt;Після знакової подїї — смертьи Елізабети Ⅱ — знову постали суперечки як записувати обране власне імє: &lt;em&gt;Карл Ⅲ&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Чарл(ь)з Ⅲ&lt;/em&gt;. Менї цїкава причина не як &lt;em&gt;правило&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;явище&lt;/em&gt;, тобто: з якої мови таке перебрали, якщо таке було, так завжди чи як довго таке було ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо самого правила, то часто наводять підручник І. В. Корунець «Теорія і практика перекладу» (Аспектний переклад), під редакцією О. І. Тереха, що затверджено Міністерством освіти України в 2000 році і котрого ві вільному доступі, схоже, не знайти. Ще цїкавіше: правопис про це нічого не каже чи згадує, або я не дуже знаходжу. Причому це правило, схоже, робе лише для декотрих мов, бо нп. еспанський король &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D1%83%D0%B0%D0%BD_%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BB%D0%BE%D1%81_I&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Хуан Карлос Ⅰ&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; залишає ся без змін.&#xA;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-09-09T09:40:48.517" LastActivityDate="2022-09-09T09:40:48.517" Title="Звідки пішло пристосовувати власні імена титулових осіб?" Tags="|власні-назви|історія-мови|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7018" PostTypeId="2" ParentId="2868" CreationDate="2022-09-09T16:22:52.260" Score="2" Body="&lt;p&gt;Yes, there exists &lt;a href=&quot;https://www.slangzone.net/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;SlangZone&lt;/a&gt;, which is far more advanced in terms of functionality, user experience and overall looks.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4918" LastActivityDate="2022-09-09T16:22:52.260" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7019" PostTypeId="2" ParentId="5683" CreationDate="2022-09-09T16:28:00.373" Score="2" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://www.slangzone.net/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;SlangZone&lt;/a&gt; можна додавати свої визначення слів чи словосполучень, він підтримує відформатований текст, який дозволяє також вставляти відео, наприклад, з Ютубу. Також можна додавати свої картинки чи навіть ґіфки. Також є можливість додавати коментарі, якщо щось незрозуміло або хочеться доповнити існуючий контент.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4918" LastActivityDate="2022-09-09T16:28:00.373" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7021" PostTypeId="1" CreationDate="2022-09-14T16:49:35.283" Score="2" ViewCount="127" Body="&lt;p&gt;в англійському вікісловникові є таке слово: &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/semordnilap&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;semordnilap&lt;/a&gt;, що значить &amp;quot;слово, словосполучення, речення, що формує інше слово, словосполучення, речення, якщо читати ззаду-наперед. наприклад: top ↔ pot, live ↔ evil, desserts ↔ stressed&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;тут ще багато прикладів: &lt;a href=&quot;https://listcaboodle.com/semordnilap-definition-list-of-examples-fun-facts/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://listcaboodle.com/semordnilap-definition-list-of-examples-fun-facts/&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;в український не можу знайти такого поняття. найближче це &lt;em&gt;анаграма&lt;/em&gt;, що охоплює ширшу множину слів. гадаю можна запозичити метод формування слова і назвати &lt;em&gt;морднілап&lt;/em&gt;. такі у нас є приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;так ↔ кат&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;прес ↔ серп&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;удар ↔ раду&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вид ↔ див&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;збираю такі приклади, але не можу згадати чи знайти слова більш ніж 4 букви.&#xA;поділіться, будь ласка, своїми знахідками особливо якщо слова довші ніж 4 букви.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="365" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-09-09T20:19:23.283" LastActivityDate="2023-09-09T20:19:23.283" Title="semordnilap в українській" Tags="|словники|статистика|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7022" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7023" CreationDate="2022-09-15T10:31:38.800" Score="2" ViewCount="90" Body="&lt;p&gt;Бачив кілька разів на Словотворі, що схвалюючи відповідник люди пишуть &lt;em&gt;Иносе!&lt;/em&gt; Що це означає? Знайшов лиш оце:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Хорошо́&lt;/strong&gt; = &lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; хороше́, га́рно, гара́зд, до́бре, ле́псько, доладу́, кра́сно, фа́йно (Гал.). — Гарно грає, ще краще сьпіває. н. п. — Гарно твоя кобза, грає, любий мій земляче! Аф. — Добре роби, добре й буде. н. пр. — Було добре, та давно, а буде гаразд, та не зараз. н. пр. — Сьвятий спокою — гаразд з тобою. н. пр. — Ой не гаразд Запорожцї, не гаразд зробили. н. п. &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; до́бре, гара́зд, сїлькі́сь (С. З.), &lt;strong&gt;и́носе&lt;/strong&gt;. — Ну, добре, нехай буде, як ти кажеш. — Та приводь же хлопця ранїш. &lt;strong&gt;Иносе&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Схоже, що це слово синонім до &lt;em&gt;добре&lt;/em&gt;, чи це так? Звідки воно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-09-15T12:21:39.400" Title="Що таке «иносе»?" Tags="|значення-слів|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7023" PostTypeId="2" ParentId="7022" CreationDate="2022-09-15T12:21:39.400" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Етимологічний словник української мови Інституту мовознавства ім. О.О. Потебні НАН України.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%96%D0%BD%D0%BE%D1%81%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ІНО́СЕ&lt;/a&gt; «хай так, гаразд, згоден»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;очевидно, результат злиття прислівника [&lt;em&gt;іно́&lt;/em&gt;] «лише, тільки» і займенника &lt;em&gt;се&lt;/em&gt; «це»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;розвиток значення неясний;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Етимолоґічні відповідники: російська [&lt;em&gt;и́но́сь&lt;/em&gt;] «тс.»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Фонетичні та словотвірні варіанти: &lt;em&gt;ино́се&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ино́си&lt;/em&gt; «тс.», &lt;em&gt;іно́сь&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-09-15T12:21:39.400" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7024" PostTypeId="2" ParentId="4552" CreationDate="2022-09-15T21:32:38.053" Score="0" Body="&lt;p&gt;словник SlangZone подає таке &lt;a href=&quot;https://www.slangzone.net/word/%D0%A7%D1%83%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;визначення слова «чур»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чур - бог тепла і затишку, охоронець дому. Тепер деколи вживається як «слово-оберіг», типу «чур, обережи мене від чогось».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4918" LastActivityDate="2022-09-15T21:32:38.053" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7025" PostTypeId="1" CreationDate="2022-09-20T13:43:35.027" Score="2" ViewCount="442" Body="&lt;p&gt;Російськомовний вислів нарочито формальний, тож не дивно, що у мовній практиці адекватного відповідника нема.&#xA;Та, може, я помиляюся і він все ж є?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastActivityDate="2022-09-20T21:57:04.290" Title="Як по-людськи перекласти українською &quot;принятие ванны&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7026" PostTypeId="2" ParentId="1060" CreationDate="2022-09-20T13:48:37.433" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Суто українське слово, що відповідає саме такому значенню — нагідний.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastActivityDate="2022-09-20T13:48:37.433" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7027" PostTypeId="2" ParentId="6777" CreationDate="2022-09-20T14:00:42.557" Score="0" Body="&lt;p&gt;Гуглоперекладач у цьому випадку цілковито має рацію:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/j6xOk.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/j6xOk.png&quot; alt=&quot;навіть гуглоперекладач знає слово пухирці&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Росіяни не заперечують: &lt;a href=&quot;https://translate.academic.ru/%D0%BF%D1%83%D0%BF%D1%8B%D1%80%D1%8B%D1%88%D0%B5%D0%BA/ru/uk/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://translate.academic.ru/пупырышек/ru/uk/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="538" LastActivityDate="2022-09-20T14:00:42.557" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7028" PostTypeId="2" ParentId="7025" CreationDate="2022-09-20T21:57:04.290" Score="3" Body="&lt;p&gt;Нема поважних &lt;strong&gt;лінгвістичних&lt;/strong&gt; причин вважати це словосполучення запозиченим з московського «русского язика». Англійські словосполучення &lt;em&gt;take a bath&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;have a bath&lt;/em&gt; є цілком словниковими, нарівні з дієсловами &lt;em&gt;to bath&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;to bathe&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З огляду на це, вживання словосполучень &lt;em&gt;приймати/брати ванну/душ&lt;/em&gt; виглядає обґрунтованим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нема поважних &lt;strong&gt;соціокультурних&lt;/strong&gt; причин вважати, що предмети побуту, пов'язані з миттям, прийшли з північно-східних боліт; радше навпаки. :)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ванна&lt;/em&gt; походить від німецького &lt;em&gt;Wanne&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;душ&lt;/em&gt; споріднено зі словом &lt;em&gt;&lt;strong&gt;дощ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і має безліч еквівалентів у європейських мовах, як-то німецьке &lt;em&gt;Dusche&lt;/em&gt;, італійське &lt;em&gt;doccia&lt;/em&gt; або французьке &lt;em&gt;douche&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але я так розумію, вас найбільше цікавить обґрунтованість вживання слова «приймати».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/1220/8&quot;&gt;Пасивні дієслівні конструкції не є питомими для української мови&lt;/a&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;У даному випадку, щоправда, суб'єкт і об'єкт дії не міняються місцями.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сайт «Мова — ДНК нації» має &lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/blog/dieslovo-prujmatu-pravula-vzhuvannya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінку про слово &lt;em&gt;приймати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де для багатьох випадків запропоновано саме активні форми дієслів.&lt;br /&gt;&#xA;Випадок &lt;em&gt;приймати ванну/душ&lt;/em&gt; у статті не обговорюється, але присутній у коментарях, де читачі згадують про словосполучення &lt;strong&gt;брати купіль&lt;/strong&gt; у Лесі Українки.&lt;br /&gt;&#xA;Я знайшов цю цитату у СУМ &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/naghljadaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;до статті &lt;em&gt;«наглядати»&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Так ви наглянете, щоб ваша небога &lt;strong&gt;брала купелі&lt;/strong&gt; регулярно і щоб увечері пізно не засиджувалась (Леся Українка, II, 1951, 66);&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2022-09-20T21:57:04.290" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7029" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7031" CreationDate="2022-09-20T22:20:07.080" Score="0" ViewCount="108" Body="&lt;p&gt;На словотворі &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/velosyped&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонують&lt;/a&gt; &lt;em&gt;колесі&lt;/em&gt;, двоїну від &lt;em&gt;колесо&lt;/em&gt;, як замінник для слова &lt;em&gt;велосипед&lt;/em&gt;. Але як це слово відмінювати? Не хотілось би, щоб це слово довелось відмінювати з якимось особливими правилами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-09-20T22:26:08.927" LastActivityDate="2023-01-10T05:14:08.997" Title="Колесі як замінник для слова велосипед" Tags="|відмінювання|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7030" PostTypeId="2" ParentId="7029" CreationDate="2022-09-21T18:27:45.113" Score="1" Body="&lt;p&gt;НМСД, посилання на статтю у вікіпедії, яка згадує архаїчні типи множин є помилкою. Архаїзми на то й архаїзми, що ними не користуються, бо від них більше проблем (як-от з відмінюванням), або коли слово більше не потрібне, бо ніхто ним не користується сьогодні, наприклад, &lt;a href=&quot;https://www.slangzone.net/word/%D0%9A%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;крода&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://unicode-org.github.io/cldr-staging/charts/latest/supplemental/language_plural_rules.html#uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Unicode CLDR&lt;/a&gt; називає 2 основні форми для множини, для кількостех &lt;code&gt;2-4&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;&amp;gt;= 5&lt;/code&gt;. Такий поділ досить добре вписується в сьогоднішні правила і не потрібно видумувати додаткові винятки. Згідно з такими правилами:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;1 колесо&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;2-4 колеса&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;5 коліс&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але повертаючись до головної теми, щодо &lt;code&gt;колесі&lt;/code&gt; то тут питання, відмінювати це слово як однину чи як множину? Чи може двоїна вимагає свої, зовсім інші, правила? Правила, які сьогодні існують в українській мові є лише для однини або множини.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я більше схиляюсь до варіанту трактування двоїни як множини, яка не має форми однини. Можна глянути на іменники, які мають лише форму множини, наприклад: ножиці, штани, окуляри. Провідміняти їх і застосувати ті ж самі правила.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Н&#xA;-- ножиці&#xA;-- колесі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Р&#xA;-- ножиць&#xA;-- колесь&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Д&#xA;-- ножицям&#xA;-- колесям&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;З&#xA;-- ножиці&#xA;-- колесі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;О&#xA;-- ножицями&#xA;-- колесями&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;М&#xA;-- ножицях&#xA;-- колесях&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;К&#xA;-- ножиці&#xA;-- колесі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4918" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-09-22T00:25:24.620" LastActivityDate="2022-09-22T00:25:24.620" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7031" PostTypeId="2" ParentId="7029" CreationDate="2022-09-22T01:09:58.707" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;/a/7030/585&quot;&gt;Згадане&lt;/a&gt; порівняннє з &lt;em&gt;ножицї&lt;/em&gt; — недоречне, бо однина існує як &lt;em&gt;ножиця&lt;/em&gt;, що є мякою ґрупою та жїночого роду, що геть не покращує становище. Тобто це як радити відмінювати &lt;em&gt;мак&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;краля&lt;/em&gt; — [немає] &lt;em&gt;кралі&lt;/em&gt;, тому &lt;em&gt;макі&lt;/em&gt;. Тут точно не &lt;em&gt;ножик&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;ножицї&lt;/em&gt;, бо таких переходів з чоловічого твердого іменника немає, тобто тут було би радше [два] &lt;em&gt;ножика&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;вуса&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рукава&lt;/em&gt;) чи &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovozmina_imennyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Норми української літературної мови, О. Синявський, 1941&quot;&gt;&lt;em&gt;ножики&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;. Дивно, що згадане слово &lt;em&gt;штани&lt;/em&gt; не засмутило, бо воно якраз від &lt;em&gt;штаня&lt;/em&gt;. А двоїна до &lt;em&gt;ножиця&lt;/em&gt; буде &lt;em&gt;ножици&lt;/em&gt; — за гісторичними і сучасними прикладами, як &lt;em&gt;земли&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;землї&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;полици&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;полицї&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Одна з причин, чому відповідь треба надавати з авторітетними джерелами, або хоча би трохи краще дослїдити &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B2%D0%BE%D1%97%D0%BD%D0%B0#%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедію&lt;/a&gt;, і таких схвалювати. Пак тут є декотрі завади. Перша і очевидна, немає державного унормування, тому або береш з відповідного дїялекта, тобто вже існують декілька варіяцій, або те, що до смаку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;em&gt;колесо&lt;/em&gt; і друга, що явно є іменником твердої ґрупи ніякого роду. Якщо гісторично, то тут проблемка: слово походе від &lt;em&gt;коло&lt;/em&gt; в буквальному сенсї, котре згодом стало самостійним — чимось нагадує згадане слово &lt;em&gt;ножницї&lt;/em&gt;. Наросток &lt;em&gt;-ес-&lt;/em&gt; досї зберігається в іменниках середнього роду з &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96#%D0%A2%D0%B8%D0%BF_%D0%B7_%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%8E_%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підтипом на &lt;strong&gt;-с&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;небо → &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D0%B5%D1%81%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;небеса&lt;/a&gt; (небесний), чудо → &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D1%87%D1%83%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чудеса&lt;/a&gt; (чудесний), тїло → &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D1%82%D1%96%D0%BB%D0%B5%D1%81%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тїлеса&lt;/a&gt; (тїлесний), слово → &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%81%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словеса&lt;/a&gt; (словесний)&lt;/em&gt; ітд. Тому тут для декотрих може постати питаннє як відмінювати слово: як старе &lt;em&gt;коло&lt;/em&gt; чи як нове &lt;em&gt;колесо&lt;/em&gt;. І, так, двоїна від старого &lt;em&gt;коло&lt;/em&gt; якраз буде &lt;em&gt;колесї&lt;/em&gt; за прикладом [старого] &lt;em&gt;слово&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;словесї&lt;/em&gt;, що зараз вже &lt;em&gt;слові&lt;/em&gt;. І умовно сучасне &lt;em&gt;колесо&lt;/em&gt; теж мати ме &lt;em&gt;колесї&lt;/em&gt;, але тоді різниця відмінків: сучасне з старого ладу &lt;em&gt;колесома&lt;/em&gt; (як &lt;em&gt;двома&lt;/em&gt;) проти &lt;em&gt;колесьма&lt;/em&gt; (умовно варіятивне &lt;em&gt;колесима&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt;), де друге звичніше для вух. Для зразку додаю множину.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;двоїна&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Називний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ко́лесї&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колеса&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Родовий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колесу&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;коліс&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Давальний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колесьма, колїсьма&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колесам&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Знахідний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колесї&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колеса&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Орудний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колесьма, колїсьма&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колесами, колїсьми&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Місцевий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колесу&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колесах&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Кличний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колесї&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;колеса&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від себе тут додав можливу заміну до &lt;em&gt;колесьма&lt;/em&gt; — ще звичнїше &lt;em&gt;колїсьма&lt;/em&gt;, пак звичний орудний якраз &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%81%D1%8C%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;колїсьми&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, зміни закритого &lt;em&gt;е&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; — не рїдкісне явище.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;sup&gt;&#xA;Записки&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Щодо закінчень іменників при числівниках &lt;em&gt;два, дві, обидва, три, чотири&lt;/em&gt;, то іменники чоловічого роду бувають із закінченням назовного відмінку (а не родового): &lt;em&gt;два си́ни, три брати́, чотири вовки́, обидва стовпи́, чотири вчи́телі, три го́луби&lt;/em&gt; і т. ін. (з таким наголосом у іменниках, як у родовому відмінку однини); іменники жіночого роду тверді можуть мати закінчення &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ї&lt;/strong&gt;), як і мʼякі, при тім &lt;strong&gt;г к х&lt;/strong&gt; перед &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; змінюються на &lt;strong&gt;з ц с&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;дві кни́зі, три вербі́, дві руці́, чотири му́сі, обидві корові́&lt;/em&gt; і т. ін, хоч із &lt;strong&gt;-и&lt;/strong&gt;, надто після &lt;strong&gt;г к х&lt;/strong&gt;, звичайніше: &lt;em&gt;дві кни́ги, чотири бо́чки&lt;/em&gt; тощо (так само завсіди з тим самим наголосом у іменників, як у родовому однини); іменники ніякого роду тверді на &lt;strong&gt;-о&lt;/strong&gt; при числівниках &lt;em&gt;дві, обидві, три, чотири&lt;/em&gt; теж іноді мають закінчення &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; і теж із зміною &lt;strong&gt;г к х&lt;/strong&gt; на &lt;strong&gt;з ц с&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;дві я́блуці, три відрі́, обидві сло́ві&lt;/em&gt; тощо (наголос родового однини), хоч звичайніше &lt;em&gt;двоє ві́дер, три села́&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Деякі іменники на означення парних понять мають форму двоїни і в орудному відмінку: &lt;em&gt;бровима&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;бровами&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;грудима&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;грудьми&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;дверима&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;очима&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;плечима&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ушима&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;вухами&lt;/em&gt;); це стосується й низки числівників: &lt;em&gt;двома, трьома, чотирма, стома&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/sup&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-10T05:14:08.997" LastActivityDate="2023-01-10T05:14:08.997" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7032" PostTypeId="2" ParentId="4235" CreationDate="2022-09-22T06:56:52.027" Score="-2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мовна норма (від лат. norma – правило, взірець) – це сукупність мовних засобів,&#xA;які в конкретному мовному колективі на певному історичному етапі вважаються&#xA;правильними й зразковими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://miyklas.com.ua/p/ukrainska-mova/10-klas/poniattia-normi-v-suchasnii-ukrayinskii-literaturnii-movi-326692/normativne-i-nenormativne-movlennia-tipi-norm-leksichna-norma-326143/re-0853b91e-6188-4000-ad91-5a7047fec886&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;джерело&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На даному історичному етапі, слово &lt;em&gt;ждати&lt;/em&gt; і всі похідні від нього я б не назвав нормативними, оскільки маємо більш милозвучне, зразкове (з точки зору більшості авторитетних друкованих/ТБ/радіо та ін. джерел) і частіше вживане слово &lt;em&gt;чекати&lt;/em&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Загалом, є багато прикладів слів з ідентичним значенням, на мою думку, наявність двох версій лише додають плутанини, тому варто надавати перевагу одній версії. Іншим прикладом є ступені порівняння &lt;em&gt;краще&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ліпше&lt;/em&gt;. Ніби обидва слова є в словниках, але одне явно зайве.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4918" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-09-22T15:09:30.287" LastActivityDate="2022-09-22T15:09:30.287" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7033" PostTypeId="2" ParentId="6978" CreationDate="2022-09-22T07:26:39.767" Score="0" Body="&lt;p&gt;Існує кілька слів з закінченням &lt;em&gt;бавка&lt;/em&gt; з різними префіксами, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BD%D0%B0%D0%B4%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;надбавка&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;добавка&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прибавка&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лише &lt;em&gt;прибавка&lt;/em&gt; не є позначеною як розмовне. Беручи до уваги факт, що слово &lt;em&gt;бавка&lt;/em&gt; саме по собі не має ніякого значення, всі ці слова можна трактувати як окремі слова, хоч і з подібним значенням.&lt;br /&gt;&#xA;В українській мові слова &lt;em&gt;добавляти&lt;/em&gt; (з якого й утворилося слово &lt;em&gt;добавка&lt;/em&gt;) немає, це є калька з російської.&lt;br /&gt;&#xA;Як на мене, &lt;em&gt;просити прибавки&lt;/em&gt; не ріже вухо аж так і цілком ок звучить, також не варто на силу намагатися знайти однослівний варіант, можна теж &lt;em&gt;просити додаткову порцію&lt;/em&gt;, якщо сказати на 1 слово більше - язик не висохне.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4918" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-09-22T15:11:38.620" LastActivityDate="2022-09-22T15:11:38.620" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7034" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7035" CreationDate="2022-10-01T08:29:33.447" Score="1" ViewCount="191" Body="&lt;p&gt;Згідно &lt;a href=&quot;https://slovnyk.me/dict/newsum/%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%8F%D0%BB%D0%B5%D1%86%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словника&lt;/a&gt;, можна зустріти, що це слово використовується в українській мові&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але, як на мене, звучить воно російською.&lt;br /&gt;&#xA;То &amp;quot;ПОСТОЯ́ЛЕЦЬ&amp;quot; - калька чи ні?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4996" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-10-01T09:08:58.590" LastActivityDate="2022-10-06T07:09:37.073" Title="&quot;ПОСТОЯ́ЛЕЦЬ&quot; - калька з російської?" Tags="|росіянізм|запозичені-слова|калька|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7035" PostTypeId="2" ParentId="7034" CreationDate="2022-10-06T05:14:10.567" Score="5" Body="&lt;p&gt;Ні, це не калька і не русизм.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово «постоялець» в українській мові має синоніми «постоянець», «постояльник», «пожилець», але частіше — принаймні в українській літературі — вживається саме «постоялець».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, словник Інституту мовознавства ім. Потебні НАН України під редакцією Жайворонка (2003 рік) (&lt;a href=&quot;https://nashformat.ua/products/rosijsko-ukrainskyj-slovnyk-705025&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ISBN 966-531-121-2&lt;/a&gt;) наводить «постоялець» і «пожилець» як переклади українською російського слова «постоялец», а чотиритомний словник Інституту української мови НАН України під редакцією Гриценка (2013 рік) (ISBN 978-966-1673-15-0) наводить преклади «постояльник», «пожилець» і «постоялець».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То ж, як бачимо, «постоялець» не є русизмом, це українське слово, принаймні на думку академіків і мовознавців.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зауважу ще, якщо можна: той факт, що слово «постоялець» звучить майже як рос. «постоялец», не вказує на те, що це русизм. В українській мові існує чимало слів, які звучать навіть ідентично російським, але русизмами вони не є (напр. «правда», «вода», «собака» — це ж не русизми, чи не так?)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5005" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-10-06T07:09:37.073" LastActivityDate="2022-10-06T07:09:37.073" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7036" PostTypeId="1" CreationDate="2022-10-06T21:10:50.690" Score="2" ViewCount="100" Body="&lt;p&gt;I know потрібне takes a nominative case for the object: Мені потрібна машина, вода, etc.  What case does треба take? (When the object is a noun rather than an infinitive?)  My intuitive answer would be genitive, Мені треба води, машини, but some people told me it's nominative, so I'm not really sure.  Which is it, or are there multiple allowed options or does it depend on something more specific? Or is it just not correct to use it with nouns at all?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And more generally, how/where can I look this sort of thing up?  Neither sum.in.ua nor slovnyk.ua seem to give this information (or even have examples that include it), unless they do and I just can't read in which case please point it out, it's entirely possible.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2022-10-07T08:26:35.007" Title="What case to use with треба?" Tags="|граматика|non-native-speaker|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7037" PostTypeId="2" ParentId="7036" CreationDate="2022-10-07T08:26:35.007" Score="2" Body="&lt;p&gt;Your questions get more and more thoughtful and deep. This is great. On the other hand, for a language learner just memorizing the case is just fine; with practice, the correct case would come to you intuitively. Unless, of course, if you, indeed, are looking for an insightful and research-based answer.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Short answer: both are correct. It depends on where do &lt;strong&gt;you&lt;/strong&gt; like to place the Subject at.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;So we are talking about Nominative vs. Genitive.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Observation 1: The Subject always goes in Nominative; the Nominative unequivocally points to the Subject.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Observation 2: There can be subjectless sentences; in this case, all nouns have case other than Nominative.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Мені&lt;/em&gt;(Dat) &lt;em&gt;треба води&lt;/em&gt;(Gen) (roughly, &amp;quot;to me needed water&amp;quot;) — here we have a subjectless sentence where none of &lt;em&gt;я/мені&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;вода/води&lt;/em&gt; are Subjects.&lt;br /&gt;&#xA;Somewhat similar to what you see in English sentences like &amp;quot;it is raining&amp;quot; where &lt;em&gt;&amp;quot;it&amp;quot;&lt;/em&gt; acts as a &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/grammar/british-grammar/dummy-subjects&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;dummy subject&lt;/a&gt;.&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Confer: &amp;quot;&lt;em&gt;я потребую води&lt;/em&gt;&amp;quot; (I need water) where all Subject-Verb-Object are clear.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Note: &lt;em&gt;води&lt;/em&gt; Genitive comes from an ancient &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Partitive_case&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Partitive case&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Мені&lt;/em&gt;(Dat) &lt;em&gt;потрібна вода&lt;/em&gt;(Nom) (roughly, &amp;quot;water is needed for me&amp;quot;) — here &lt;em&gt;вода&lt;/em&gt; is the Subject! Note that &lt;em&gt;потрібна&lt;/em&gt;(Adjective) is agreed with &lt;em&gt;вода&lt;/em&gt;(Feminine).&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Confer: &amp;quot;&lt;em&gt;мені потрібн&lt;strong&gt;ий&lt;/strong&gt; дім&lt;/em&gt;&amp;quot;, (&amp;quot;I need a house&amp;quot;) the Adjective agrees with &lt;em&gt;дім&lt;/em&gt;(Masculine).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Observation 3: &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/7011/8&quot;&gt;Animate nouns&lt;/a&gt; (including those having facultative animacy) may shift your preference toward #2. For example, &amp;quot;&lt;em&gt;мені потрібна машина&lt;/em&gt;&amp;quot; (&amp;quot;I need a car&amp;quot;) subjectively sounds more natural to me (with &lt;em&gt;вода&lt;/em&gt; both options sound equally correct).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Summarizing all above,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;If you think that the main logical focus goes to &lt;em&gt;мені&lt;/em&gt; (which, I believe, is the most common use), then use &amp;quot;&lt;em&gt;мені треба води&lt;/em&gt;&amp;quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;If the main focus goes to &lt;em&gt;вода&lt;/em&gt; (especially if you want to emphasize the contrast, e.g. when someone gives you beer instead of water ;-), you should use &amp;quot;&lt;em&gt;мені потрібна вода&lt;/em&gt;&amp;quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2022-10-07T08:26:35.007" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7038" PostTypeId="2" ParentId="880" CreationDate="2022-10-08T14:43:43.680" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Від німецької Wohenende вохененде - кінець тижня. В українській мові дуже багато запозичених німецьких слів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5009" LastActivityDate="2022-10-08T14:43:43.680" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7039" PostTypeId="2" ParentId="6880" CreationDate="2022-10-08T23:09:15.977" Score="2" Body="&lt;p&gt;Почнімо зі слова &amp;quot;усадка&amp;quot;. Як згадали в іншому коментарі, таке слово зустрічається в СУМ-11, проте радянський СУМ аж ніяк не можна вважати за хороше джерело питомості слів. Особливо слів будівничої словниці. У старіших словника слова &amp;quot;усадка&amp;quot; не зустрічаємо, й навіть сучасні словники дають московському &amp;quot;усадка&amp;quot; інші переклади вкраїнською. Тож робимо висновок і не маємо сумнівів, шо слово саме московське. Морфологічно, фонетично, та, мабуть, семантично цілком можливе слово й для вкраїнської, проте таки черпане з московської.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інша справа, котра мені меляє, це слово &amp;quot;термоусадка&amp;quot; та його фонетична невідповідність у вкраїнській мові. Хоч маємо купу сучасних слів, де зівом голосних знехтувано (&amp;quot;авіаудар&amp;quot;, до прикаладу), та не маємо права вважати то за шось добре. &amp;quot;Чергування&amp;quot; у-в у вкраїнській мові це річ фонотактична, де втворюється збіг голосних, там /в/ здобуває нескладотвірність. Хилю до того, шо вкраїнською фонетично правильний твар мав би бути &amp;quot;термовсадка&amp;quot;, де &amp;lt;в&amp;gt; здійснено як [u̯], з нескладотворчою вимовою префікса &amp;quot;у-&amp;quot; (у-сад-(ь)ка).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5010" LastEditorUserId="5010" LastEditDate="2022-10-08T23:10:30.503" LastActivityDate="2022-10-08T23:10:30.503" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7041" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7042" CreationDate="2022-10-11T02:08:53.283" Score="2" ViewCount="62" Body="&lt;p&gt;I'm interested in learning the difference between these three words&#xA;difference відбуватися, трапитися, мало місце, is one or the other preferred for certain types of happenings? Are some more used in the perfective than others? Do some describe events happening more quickly/all at once, or more slowly?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Thanks in advance&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5016" LastEditorUserId="5016" LastEditDate="2022-10-11T02:11:00.017" LastActivityDate="2022-10-18T21:19:40.780" Title="difference between відбуватися, трапитися, мало місце" Tags="|синоніми|non-native-speaker|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7042" PostTypeId="2" ParentId="7041" CreationDate="2022-10-12T13:20:03.137" Score="1" Body="&lt;p&gt;In general they differ in such way:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Мало місце&amp;quot; is mostly used in bureaucratic or official texts like &amp;quot;Something bad happened, but we are continuously improving our service, and we will avoid such situations in the future&amp;quot; - &amp;quot;Подібні випадки мали місце в минулому, але ми працюємо над тим щоб уникати їх у майбутньому&amp;quot;. I would say that it is rarely used in usual speech.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum.in.ua/s/trapljatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Трапитися&lt;/a&gt; is more about unexpected event, about something that happens only sometimes:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вона була тільки тоді щаслива, як одпрошувалась в гості до батька, та й те траплялось дуже рідко. (She was only happy when she had a permission to visit her father, but this happened very rarely).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum.in.ua/s/vidbuvatysja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Відбуватися&lt;/a&gt; is more about something planned, either that happens on schedule (&amp;quot;вистави відбуваются щосереди&amp;quot;), or was expected to happen at some point of time (like &amp;quot;весілля відбудеться через два тижні&amp;quot;)  (1st case)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;So, if we are talking about perfective aspect then &amp;quot;мало місце&amp;quot; may describe anything - from rude answer on reception desk to bad service during 10-day stay in hotel. Official speech prefers phrases that can be universally applied in all possible cases, so you can't have any hints just from usage of this expression.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Since &amp;quot;трапилось&amp;quot; is usually something unexpected than it is more likely to be short, but it can also mean that &amp;quot;someone &lt;strong&gt;had a chance&lt;/strong&gt; (to visit a resort for 10 days)&amp;quot; - &amp;quot;комусь &lt;strong&gt;трапилась&lt;/strong&gt; нагода зупинитися на курорті на 10 днів&amp;quot;, but anyway &amp;quot;chance&amp;quot; is instant here.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Відбулося&amp;quot; is mostly planned event, so it is likely to have some duration (like wedding, space launch, theatrical performance, some meeting, etc.).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2022-10-12T13:26:20.653" LastActivityDate="2022-10-12T13:26:20.653" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7043" PostTypeId="1" CreationDate="2022-10-12T20:13:05.693" Score="1" ViewCount="50" Body="&lt;p&gt;Питання таке: чи можна уживати &amp;quot;зараз&amp;quot; (у значенні &amp;quot;у даний момент&amp;quot;, &amp;quot;тепер&amp;quot;), якщо наратив оповідання ведеться в минулому часі. Нижче вставляю абзац з оповідання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підіймаючись пилкою стежкою, юнак та дівчина почали віддалятися від&#xA;гучного сонму, що згромадився на початку галявини. Пара кумедних&#xA;ряжених фігурок — вони не дуже відрізнялися від інших екстравагантних&#xA;проходжалих на центральному пішнику. В неї — лілова в білу цяточку&#xA;сукенка-бандо, великі золотисті конго; в нього — барвисті клаптеві&#xA;аладіни та в’язаний сак на довгому ремінці поверх голого торсу. Вона —&#xA;шістнадцятирічна, вельми приваблива, з милим кирпатим носиком та&#xA;відповідною своєму прізвиську зачіскою. Він — сімнадцятирічний,&#xA;рослявий, зазвичай поважний, але &lt;strong&gt;зараз&lt;/strong&gt; — зі скляними очима та&#xA;безглуздою усмішкою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прислівник &amp;quot;зараз&amp;quot; за моїм задумом протиставляється словам &amp;quot;зазвичай поважний&amp;quot;. Тож виходить так: Марк зазвичай (взагалі) поважний, але в цей конкретний момент, про який зараз розповідається, хлопець має скляні очі та безглуздий погляд. В контексті оповідання начебто зрозуміло, що йдеться не про момент мовлення, а про умовне теперішнє в рамках історії. Будь ласка, виправте мене, якщо я десь помиляюся.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5022" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-10-12T22:56:50.893" LastActivityDate="2022-10-18T20:58:42.360" Title="Чи можна вживати слово &quot;зараз&quot;, якщо оповідь ведеться в минулому часі?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7044" PostTypeId="1" CreationDate="2022-10-12T20:56:19.037" Score="1" ViewCount="41" Body="&lt;p&gt;Наратив оповідання ведеться в минулому часі. Нижче наводжу абзац з оповідання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Головні поляни на схилі гори Гимба можна виобразити як неправильної форми бусини. Вони нанизані на бурчак, мов на волосінь, а сама поточина у самому підніжжі хребта гепається з бескиду, утворюючи тим самим знаменитий водоспад Шипіт. &lt;strong&gt;Незважаючи на те, що величезна десятиметрова ватра в ніч на Івана Купала — це кульмінація однойменного водограю неформального фестивалю, далеко не всі пістряві девіанти перебували внизу: багато хто усе-таки лишився в таборах або тільки збирався спускатися удолину.&lt;/strong&gt; Були й ті, хто вже насолодились видовищем та нетвердим кроком верталися назад до своїх кустарних стоянок. Отим навіть тут, під рясним зводом лісу, тьмяно освічували шлях тріскучі осередки й факели.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додатково хотілося б запитати, чи можна вживати після слів &amp;quot;Були й ті, хто...&amp;quot; дієслова у множині.&#xA;&lt;strong&gt;Були й ті, хто вже насолодились видовищем та нетвердим кроком верталися назад до своїх кустарних стоянок.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5022" LastActivityDate="2022-10-18T22:04:19.157" Title="Чи можуть бути в одному реченні (та абзаці) різні часи?" Tags="|синтаксис|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7046" PostTypeId="2" ParentId="4512" CreationDate="2022-10-13T14:37:32.793" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це ж те саме слово... Хай сучасний український правопис і розділяє слова з фонетичним &amp;quot;чергуванням&amp;quot; у-в, та такі слова треба вважати за різні фонетичні здійснення одного слова. Точнісінько як &amp;quot;учора&amp;quot; та &amp;quot;вчора&amp;quot; це одне слово, &amp;quot;упорядник&amp;quot; та &amp;quot;впорядник&amp;quot; також те саме слово. &amp;quot;У-&amp;quot; — по приголосці, чи на початку мовного потоку, &amp;quot;в-&amp;quot; — після голоски. Крім того, яке саме є здійснення, [u-], чи [w~u̯], часто залежить від окремого мовця та того, як він вибирає промовити речення. На приклад, якшо слово &amp;quot;А&amp;quot; кінчається на голоску, а наступне слово, слово &amp;quot;Б&amp;quot;, починається на префікс &amp;quot;у-/в-&amp;quot; з приголоскою після, то чи вимове мовець те &amp;quot;у-/в-&amp;quot; як [u], чи [u̯], чи [w] (нескладове) залежатиме від нього. Якшо зробити невеличкий спин (павзу) перед словом &amp;quot;Б&amp;quot;, то фонотактично вимова з [u] цілком виправдана, й не вважатиметься помилковою, і також вимова з [w] ([ʍ] — перед глухими приголосками) не вважатиметься помилковою, бо вибір початкового здійснення &amp;quot;у-/в-&amp;quot; в ізолованих словах залежить від говірок. Дехто любе казати (ізольовано, мається на гадці) &amp;quot;все&amp;quot;, дехто &amp;quot;усе&amp;quot;, й нема тому ради.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Візьмімо &amp;quot;казала&amp;quot; за слово &amp;quot;А&amp;quot;, а &amp;quot;вчора&amp;quot; за слово &amp;quot;Б&amp;quot;. Тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;казала + [спин] + вчора —&amp;gt; &amp;quot;в-&amp;quot;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;[u-] — правильно; частіше;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[w~ʍ-] — правильно; рідше, залежить від говірки;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[u̯-] — неправильно; потребує безперервного мовного потоку, шоби втворити дифтонг з попередньою голосною &amp;quot;а&amp;quot;: /-a͡ў-/ (казал-ау-чора); [ska'zɑla͡u̯'t͡ʃɔɾa]&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;казала + вчора (без спину) —&amp;gt; &amp;quot;в-&amp;quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;[u̯-] — правильно;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[u-] — неправильно; надто сонорний звук;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[w~ʍ-] — неправльно; недостаньо сонорний звук.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Розділення тям за префіксами &amp;quot;у-&amp;quot;, чи &amp;quot;в-&amp;quot;, чи штучне нехтування &amp;quot;чергуванням&amp;quot; у-в то є річ перейнята в часи радянщини. Вона для нашої мови штучна. Про це згадує Юрій Шевелів у роботі &amp;quot;Історична фонологія української мови&amp;quot; (з перекладеної книги; розділи 19.4 - 19.5, сторінки 385-386):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відступ чергування &lt;em&gt;&lt;strong&gt;u- : v-: ø&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; зумовлений щонайрізноманітнішими причинами. З-поміж них найголовніші є зовнішні щодо фонологічної еволюції української мови як такої. До них може належати, зокрема, зазначена тенденція до &amp;quot;термінологізації&amp;quot; деяких шарів лексики в технологізованому суспільстві, яке радо послуговується термінами з однією фонетичною фіксованою формою. Однак це може бути й просто намагання знайти раціональне застосування наслідкам потужного впливу з боку російської мови, в основному прийманого нормалізаторами літературної мови, а відтак пропаґандованого в офіційному вжитку та освіті:  російська мова не знає чергування &lt;em&gt;&lt;strong&gt;u: v&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Нарешті, мляве витіснення &lt;strong&gt;[w]&lt;/strong&gt; губно-зубним &lt;strong&gt;v&lt;/strong&gt; у всіх позиціях, крім кінця слова та поствоакічної перед приголосним, руйнує саму основу чергування &lt;em&gt;&lt;strong&gt;u- :v-;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; у вигляді &lt;em&gt;&lt;strong&gt;u-:[w]&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; воно може легко зумовлюватися позиційно, тимчасом як за варіанту &lt;em&gt;&lt;strong&gt;u-:[v]&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; артикуляторна відстань між альтернантами суттєво збільшується, а фонетична зумовленість чергування зменшується.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І ше важливо, мовлячи про новотвори, ось:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У цілому чергування &lt;em&gt;&lt;strong&gt;u- : v-: ø&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; дарма що непродуктивне стосовно нових слів і обмежене стосовно давньої лексики, ще й досі охоплює більшість тих морфем, які за визначенням мали б йому підлягати&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звуки &lt;em&gt;&lt;strong&gt;j&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&lt;strong&gt;v&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; на початку слова перед приголосними модна було б розглядати як алофони &lt;em&gt;&lt;strong&gt;i&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&lt;strong&gt;u&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; відповідно, але в сучасній українській мові, внаслідок появи пар слів без чергування на кшталт &lt;em&gt;впра́ва - упра́ва&lt;/em&gt;, ситуація змінилася&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Даруйте за можливі помилки, довелося самотужки перенабирати з книги).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5010" LastEditorUserId="5010" LastEditDate="2022-10-26T00:37:25.693" LastActivityDate="2022-10-26T00:37:25.693" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7047" PostTypeId="2" ParentId="6981" CreationDate="2022-10-14T05:55:17.847" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;When talking about something someone said in the past but without directly quoting&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In Ukrainian itʼs usually called as &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BF%D1%80%D1%8F%D0%BC%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;непряма мова&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; «indirect speech». More info and examples you can find out on &lt;a href=&quot;//webpen.com.ua/pages/Syntax_and_punctuation/direct_speech.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Webpen&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;“Мене &lt;em&gt;звуть&lt;/em&gt; Олена Пилипівна”,— &lt;em&gt;сказала&lt;/em&gt; вчителька. (О. Іваненко.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вчителька &lt;em&gt;сказала&lt;/em&gt;, що її &lt;em&gt;звуть&lt;/em&gt; Олена Пилипівна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тоді й &lt;em&gt;каже&lt;/em&gt; Кармель мамі: “Скрізь, — каже, — скрізь, де я не &lt;em&gt;піду&lt;/em&gt;, де не &lt;em&gt;поїду&lt;/em&gt;, скрізь бачу вбогих людей, бідаків роботящих”. (Марко Вовчок.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тоді й &lt;em&gt;каже&lt;/em&gt; Кармель мамі, що він скрізь, де не &lt;em&gt;піде&lt;/em&gt;, де не &lt;em&gt;поїде&lt;/em&gt;, бачить убогих людей, бідаків роботящих.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;“Діду, &lt;em&gt;здрастуйте&lt;/em&gt;!” — &lt;em&gt;сказав&lt;/em&gt; я йому, &lt;em&gt;спинившись&lt;/em&gt;. (О. Довженко.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я, &lt;em&gt;спинившись&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;привітався&lt;/em&gt; до діда.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;[etc.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;As you can see from Webpen, almost all examples are in this variation: &lt;strong&gt;you supposed to use the same tense the person used originally&lt;/strong&gt;. The second example changes the meaning totally: that — &lt;em&gt;хотіла бути&lt;/em&gt; — past tense to this — &lt;em&gt;батьки питали&lt;/em&gt; — past tense, while &lt;em&gt;хочу бути&lt;/em&gt; is present tense to this past tense.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Almost&lt;/strong&gt;… Because some verb cases can be changed, and usually itʼs imperative which doesnʼt have a tense but an order happened in the past time.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Батьки часто казали мені: схоти бути кимось&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;батьки часто&lt;/em&gt; [&lt;em&gt;просили&lt;/em&gt; or other verb] &lt;em&gt;мене, щоб схотіла&lt;/em&gt; [note: the verb changed] &lt;em&gt;бути кимось&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-10-14T06:02:50.857" LastActivityDate="2022-10-14T06:02:50.857" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7048" PostTypeId="2" ParentId="7043" CreationDate="2022-10-18T20:45:33.263" Score="1" Body="&lt;p&gt;Не можна. Бо це не &amp;quot;зараз&amp;quot;, &amp;quot;зараз&amp;quot; може сказати лише той, хто бачить це і говорить тоді ж, а не говорить про побачене раніше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це як:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Він був втомлений, а зараз готовий працювати.&lt;/em&gt; // Розповідамоємо про те, що було вчора. Не можна так.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як виправити:&lt;br /&gt;&#xA;&amp;quot;Тоді&amp;quot; не звучить, а &amp;quot;на той момент&amp;quot; — нормально.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не треба тире після &amp;quot;зараз&amp;quot;, бо воно замість &amp;quot;він&amp;quot; і тоді протиставляються прості речення (а не те, що треба). Тобто це тире перетворює просте речення на складне, цікавий випадок.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2933" LastEditorUserId="2933" LastEditDate="2022-10-18T20:58:42.360" LastActivityDate="2022-10-18T20:58:42.360" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7049" PostTypeId="2" ParentId="7041" CreationDate="2022-10-18T21:19:40.780" Score="0" Body="&lt;p&gt;They have English equivalents:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Відбуватися&lt;/em&gt; — to happen.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Трапитися&lt;/em&gt; — to be, not the same but very similar.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Мало місце&lt;/em&gt; — had taken place.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2933" LastActivityDate="2022-10-18T21:19:40.780" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7050" PostTypeId="2" ParentId="7044" CreationDate="2022-10-18T21:38:54.327" Score="2" Body="&lt;p&gt;Проблема в &amp;quot;&lt;em&gt;ватра в ніч на Івана Купала — це кульмінація&lt;/em&gt;&amp;quot;? Але ж тут говориться не про теперешнє, а про цю ніч. Це дорівнює:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Величезна десятиметрова ватра — це кульмінація в ніч на Івана Купала.&lt;/em&gt; // Тобто можна переставляти, сенс не змінюється.&lt;br /&gt;&#xA;Тут визначення, а не дія.&lt;br /&gt;&#xA;Тут нема дієслова і нема помилки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;чи можна вживати після слів &amp;quot;Були й ті, хто...&amp;quot; дієслова у множині&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильне це запитання?&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Хто вже насолодились видовищем?&lt;/em&gt; // Ні. Тому множина не підходить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2933" LastEditorUserId="2933" LastEditDate="2022-10-18T22:04:19.157" LastActivityDate="2022-10-18T22:04:19.157" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7051" PostTypeId="2" ParentId="4374" CreationDate="2022-10-20T09:39:25.997" Score="-3" Body="&lt;p&gt;Йогурт має наголос на першому складі, бо так його вимовляють усі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Всі інші аргументи не мають ніякого значення, адже мова - це жива річ, яка розвивається в народі, незалежно від того, який наголос хочуть поставити на слові науковці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Науковці мають менше дивитись на турецькі джерела, і більше слідкувати за тим, що відбувається в українському мовному середовищі, занотовувати і фіксувати зміни, а не намагатися насадити неприродні для мовців правила.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5040" LastActivityDate="2022-10-20T09:39:25.997" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7052" PostTypeId="1" CreationDate="2022-10-20T18:56:58.863" Score="2" ViewCount="150" Body="&lt;p&gt;Як можна замінити вираз?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Вона подивилася на мене благаючим поглядом&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я знаю, активні дієприкметники подібного роду непритаманні українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені потрібно знайти заміну в даному &lt;strong&gt;конкретному випадку&lt;/strong&gt;&#xA;Тобто, у цій фразі. Спроба фразеологічної заміни типу &amp;quot;собачим поглядом&amp;quot; не дуже проходить.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5042" LastEditorUserId="5042" LastEditDate="2022-10-20T21:02:52.830" LastActivityDate="2022-10-21T13:34:23.710" Title="Активні дієприкметники (благаючий погляд)" Tags="|синоніми|дієприкметники|" AnswerCount="2" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7053" PostTypeId="2" ParentId="7052" CreationDate="2022-10-21T12:07:29.120" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вона подивилася на мене &lt;strong&gt;благальним&lt;/strong&gt; поглядом&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Благальний&lt;/em&gt; - це той, що призначений для &lt;em&gt;благання&lt;/em&gt;. Тобто вона використала погляд за допомогою якого вона благала. Як от &lt;em&gt;рятувальний&lt;/em&gt; човен створений для &lt;em&gt;рятування&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;10&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://science.lpnu.ua/uk/terminologiya/vsi-vypusky/visnyk-no-733-2012/sufiksaciya-yak-produktyvnyy-sposib-tvorennya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОСНОВА ДІЄСЛОВА + СУФІКС –(УВ)АЛЬН(ИЙ).&lt;/a&gt; Дериват &lt;em&gt;-альн&lt;/em&gt; розповсюджений у прикметникових номінаціях зі значенням активної дії або вказує на призначення пристроїв або інструментів: &lt;em&gt;постачальний, приймальний, понижувальний, обслуговувальний, перетворювальний, освітлювальний, компенсувальний, підіймальний, зварювальний, регулювальний, підсилювальний, складальний.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не знаю, правда, чи можна розглядати погляд як пристрій чи інструмент, але ж є і рятувальник, якого теж важко розглядати як пристрій чи інструмент, але ж тут теж призначення очевидне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Взагалі, я намагаюсь вживати цей суфікс лише для вказання на призначення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-10-21T12:07:29.120" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7054" PostTypeId="1" CreationDate="2022-10-21T12:55:55.573" Score="2" ViewCount="114" Body="&lt;p&gt;Чи є усталений переклад терміну &amp;quot;feedback loop&amp;quot;? &amp;quot;Feedback&amp;quot; - це &amp;quot;зворотний зв'язок&amp;quot;, &amp;quot;loop&amp;quot; - &amp;quot;петля&amp;quot;. Чи можна подавати як &amp;quot;петля зворотного зв'язку&amp;quot;? Чи варто залишити &amp;quot;фідбек&amp;quot;? Чи може краще не &amp;quot;петля&amp;quot;, а &amp;quot;коло&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://nv.ua/ukr/opinion/primer-ministram-50042456.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Отут&lt;/a&gt; навіть побачила такий варіант: &amp;quot;positive loop feedback, або по-простому — маховик, який крутиться сам у потрібному напрямку&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5044" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-10-21T18:21:22.600" LastActivityDate="2023-03-24T04:08:01.023" Title="Переклад &quot;feedback loop&quot;" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7055" PostTypeId="2" ParentId="7054" CreationDate="2022-10-21T13:12:15.480" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/dicts/meinarovych&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник математики та інформатики 2010 (Є. Мейнарович, М. Кратко)&lt;/a&gt; подає три способи перекладу для &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=feedback&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;feedback&lt;/a&gt; loop&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;коло/петля/контур зворотного зв'язку&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікаво, що &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/dicts/dovkillya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник-довідник інженерії довкілля 2000 (Тимотей Балабан)&lt;/a&gt; містить таке&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;climate&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;(і)&lt;/em&gt; клімат; &lt;em&gt;(пк)&lt;/em&gt; кліматичний&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;c. feedback loop&lt;/strong&gt; кліматична зворотна петля [цикл, контур] &lt;em&gt;(замкнута система кліматичного зворотного зв’язку)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто іноді слово &lt;em&gt;зв'язок&lt;/em&gt; можна пропустити. От ще один схожий приклад звідти ж&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ice-albedo feedback loop&lt;/strong&gt; цикл льодового зворотного відбиття сонячної енергії&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виходить, що тут багато чого залежить від оточення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/dicts/radioelektronika&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник з радіоелектроніки 2015 – 2018 (Богдан Рицар, Леонід Сніцарук, Роман Мисак)&lt;/a&gt;  додає ще один варіант&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;виток зворотного зв'язку&lt;/strong&gt; feedback loop&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-10-21T13:12:15.480" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7056" PostTypeId="2" ParentId="7052" CreationDate="2022-10-21T13:34:23.710" Score="2" Body="&lt;p&gt;Випадково знайшов сторінку, де пані Марія описує &lt;a href=&quot;https://buki.com.ua/blogs/vzhyvannya-aktyvnykh-diyeprykmetnykiv-v-ukrayinskiy-movi/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;п'ять способів заміни активних дієприкметників&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;strong&gt;1 спосіб. Замінити прикметником:&lt;/strong&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;бажаючі складати ЗНО – охочі складати ЗНО&lt;br /&gt;&#xA;біжуча вода – проточна вода&lt;br /&gt;&#xA;біжучий рядок – рухомий рядок&lt;br /&gt;&#xA;блукаючий сюжет – мандрівний сюжет&lt;br /&gt;&#xA;ведуча організація – провідна організація&lt;br /&gt;&#xA;виконуючий обов’язки – виконувач обов’язків&lt;br /&gt;&#xA;виступаючий – доповідач&lt;br /&gt;&#xA;віруючий – вірянин&lt;br /&gt;&#xA;вміщуючий залізо – багатий на залізо, залізовмісний&lt;br /&gt;&#xA;відстаючий учень – відсталий учень&lt;br /&gt;&#xA;водоплаваючі птахи – водоплавні птахи&lt;br /&gt;&#xA;ворогуючі сторони – ворожі сторони&lt;br /&gt;&#xA;вражаючі результати – разючі результати&lt;br /&gt;&#xA;гальмуючий шлях – гальмівний шлях&lt;br /&gt;&#xA;діюча особа – дійова особа&lt;br /&gt;&#xA;діючий вулкан – активний вулкан&lt;br /&gt;&#xA;діючий закон – чинний закон&lt;br /&gt;&#xA;домінуючий мотив – домінантний мотив&lt;br /&gt;&#xA;друкуючий пристрій – друкувальний пристрій&lt;br /&gt;&#xA;думаюча, мисляча людина – вдумлива людина&lt;br /&gt;&#xA;енергозберігаючі лампи – лампи енергозбереження&lt;br /&gt;&#xA;жарознижуючий засіб – жарознижувальний засіб&lt;br /&gt;&#xA;завідуючий кафедрою – завідувач кафедри&lt;br /&gt;&#xA;захоплюючі краєвиди – захопливі, привабливі, звабливі, принадні краєвиди&lt;br /&gt;&#xA;зволожуючий крем – зволожувальний крем&lt;br /&gt;&#xA;зворушуюча зустріч – зворушлива зустріч&lt;br /&gt;&#xA;знаюча людина – тямуща, компетентна, обізнана людина&lt;br /&gt;&#xA;зникаючі види – напівзниклі види&lt;br /&gt;&#xA;життєстверджуючий настрій – життєствердний настрій&lt;br /&gt;&#xA;інакомислячий – інакодумець&lt;br /&gt;&#xA;існуючі кордони – сучасні кордони&lt;br /&gt;&#xA;існуючі методи – наявні методи&lt;br /&gt;&#xA;координуючий центр – координаційний центр&lt;br /&gt;&#xA;комплектуючі деталі – деталі для комплектування&lt;br /&gt;&#xA;миючі засоби – мийні засоби або засоби для миття&lt;br /&gt;&#xA;наступаюче свято – прийдешнє свято&lt;br /&gt;&#xA;обезболюючий засіб – знеболювальний засіб&lt;br /&gt;&#xA;оточуюче середовище – навколишнє середовище, довкілля&lt;br /&gt;&#xA;пануюча ідея – панівна ідея&lt;br /&gt;&#xA;переконуючий доказ – переконливий доказ&lt;br /&gt;&#xA;підростаюче покоління – молоде покоління&lt;br /&gt;&#xA;правляча еліта – керівна еліта&lt;br /&gt;&#xA;приваблююча пропозиція – приваблива пропозиція&lt;br /&gt;&#xA;уточнюючі члени речення – уточнювальні члени речення&lt;br /&gt;&#xA;хвилюючі слова – зворушливі слова&lt;br /&gt;&#xA;спляча красуня – приспана красуня&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;strong&gt;2 спосіб. Замінити іменником:&lt;/strong&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;акомпануючий – акомпаніатор&lt;br /&gt;&#xA;виступаючий – доповідач, лектор, промовець&lt;br /&gt;&#xA;відпочиваючий – відпочивальник&lt;br /&gt;&#xA;віруючий – вірянин&lt;br /&gt;&#xA;головуючий – голова&lt;br /&gt;&#xA;завідуючий кафедрою – завідувач кафедри&lt;br /&gt;&#xA;керуючий – керівник&lt;br /&gt;&#xA;контролюючий – контролер&lt;br /&gt;&#xA;оточуюче середовище – довкілля&lt;br /&gt;&#xA;оточуючі люди – оточення&lt;br /&gt;&#xA;подорожуючий – подорожній і мандрівник&lt;br /&gt;&#xA;поступаючий – вступник&lt;br /&gt;&#xA;потопаючий – потопельник&lt;br /&gt;&#xA;початкуючий – початківець&lt;br /&gt;&#xA;працюючий – працівник&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;strong&gt;3 спосіб. Замінити іменником-прикладкою:&lt;/strong&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;збираюча лінза – лінза-збирач&lt;br /&gt;&#xA;лідируюча команда – команда-лідер&lt;br /&gt;&#xA;початкуючий поет – поет-початківець&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;strong&gt;4 спосіб. Замінити словосполученням:&lt;/strong&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;люблячий тебе – з любов’ю до тебе&lt;br /&gt;&#xA;перебуваючий на ремонті – поставлений на ремонт&lt;br /&gt;&#xA;стоячі місця – місця для стояння&lt;br /&gt;&#xA;сидячі місця – місця для сидіння&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;strong&gt;5 спосіб. І, нарешті, якщо ніщо попереднє не підходить, замінити конструкцією «що…», «який…»:&lt;/strong&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;знаючий фізику – що знає фізику&lt;br /&gt;&#xA;перебуваючий у відрядженні – що перебуває у відрядженні&lt;br /&gt;&#xA;перебуваючий за кордоном – що перебуває за кордоном&lt;br /&gt;&#xA;плачучий – який плаче, у сльозах&lt;br /&gt;&#xA;працюючий у великій компанії - що працює у великій компанії&lt;br /&gt;&#xA;подорожуючий – який подорожує.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-10-21T13:34:23.710" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7057" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7076" CreationDate="2022-10-23T07:43:30.410" Score="3" ViewCount="294" Body="&lt;p&gt;Хто з експертів української мови знає, де ще можна вживати прийменник «уві» окрім як виразу «уві сні»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5046" LastActivityDate="2022-11-08T12:03:30.910" Title="Де ще можна вживати прийменник «уві»?" Tags="|граматика|прийменники|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7059" PostTypeId="2" ParentId="6953" CreationDate="2022-10-25T01:27:24.330" Score="2" Body="&lt;p&gt;It's interesting that nobody here mentioned just &lt;em&gt;машина&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;According to &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Vehicle&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;A vehicle is a &lt;strong&gt;machine&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;[in Ukrainian literally &lt;strong&gt;машина&lt;/strong&gt;]&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;And since the most used types of machines to transport people and cargo are cars,  minivans and trucks, ironically in Ukrainian when we mean any of these types of vehicles, in day-to-day life we just say &lt;em&gt;&lt;strong&gt;машина&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; [in English literally &lt;em&gt;machine&lt;/em&gt;]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;As to comment by &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/6953/is-vehicle-really-%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9-%D0%B7%D0%B0%D1%81%D1%96%D0%B1-do-people-say-that/7059#comment12251_6953&quot;&gt;@weronika&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; about Ukrainian police: yes, they never say &lt;em&gt;&amp;quot;Вийдіть з транспортного засобу!&lt;/em&gt; - they mostly say &lt;em&gt;&amp;quot;Вийдіть з &lt;strong&gt;машини&lt;/strong&gt;!&amp;quot;&lt;/em&gt; or sometimes &lt;em&gt;&amp;quot;Вийдіть з &lt;strong&gt;авто(мобіля)&lt;/strong&gt;!&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user5051" LastEditorDisplayName="user5051" LastEditDate="2022-10-25T02:37:25.497" LastActivityDate="2022-10-25T02:37:25.497" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7063" PostTypeId="2" ParentId="5665" CreationDate="2022-10-28T12:32:52.140" Score="-2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/postavyty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/postavyty&lt;/a&gt;&#xA;ПОСТАВИТИ 1, влю, виш; мн. поставлять; док., перех.&#xA;8. Помістити куди-небудь, розмістити десь. — Отой стільчик візьми, Христино, — порядкує панич, — та постав серед хати (Панас Мирний, III, 1954, 154); В хату увійшла восьмилітня Харитя і поставила коло печі відро (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 13); Під'їхавши до воріт, хлопець сплигнув з коня й одчинив їх. А тоді поставив коня в конюшню, а корову до ясел прив'язав (Андрій Головко, I, 1957, 96); — А це ми конфіскуємо, — каже Яцуба і обома руками бере зі столу Віталиків передавач. — Постав на місце, — перепинила Яцубу Лукія (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 107);&#xA;//  Подати на стіл (страви, напої і т. ін.). Поставили на стіл вареників макітру І пляшку — свашку всіх мирян (Леонід Глібов, Вибр., 1957, 211); Ввечері зварила Настя вечерю й поставила перед Гнатом (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 53); Другого дня справили весілля. Цар поставив їм таку гостину, що навіть Поїдайло і Попивайло були задоволені (Три золоті слова, 1968, 125).&#xA;Поставити могорич (могорича) кому — почастувати кого-небудь вином, горілкою (за послугу, допомогу і т. ін.). Лаврін знав парубоцький звичай і повів усю парубочу ватагу в шинок. Він поставив їм могорича і вже в згоді з ними вернувся на вулицю (Нечуй-Левицький, II, 1956, 313); Упрохає [Клим] писаря та старшину, поставить могорич або одмолотить днів зо три — і Петрика приймуть до волості (Степан Васильченко, I, 1959, 96); Поставити обід кому — почастувати обідом кого-небудь, влаштувати обід для когось. — Зробити поминки я хочу, Поставити обід старцям (Іван Котляревський, I, 1952, 90); Поставити чарку (пляшку і т. ін.) кому — почастувати кого-небудь горілкою, вином. — Ти знаєш, як твого батька упрошував Сафрон у революцію зайти до нього? Він не тільки чарку поставив би Тимофієві (Михайло Стельмах, II, 1962, 376); — Завгосп спробував був мене підкупити — півлітра якось мені поставив (Юрій Збанацький, Єдина, 1959, 135).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5064" LastActivityDate="2022-10-28T12:32:52.140" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7064" PostTypeId="2" ParentId="3070" CreationDate="2022-10-29T16:43:31.433" Score="0" Body="&lt;p&gt;Додам одне єдине зауваження. Транслітерація іншомовних назв умісна саме в російській мові. В українській більш доречно використовувати транскрипцію і записувати слово так як воно звучить в мові оригіналу, тобто наприклад Worcester слід писати Вустер, а не Ворсестер, Leicester має бути Лестер, а не Лесестер, Houston має бути Г’юстон, якщо це місто в штаті Техас, і Говстон, якщо це вулиця на нью-йоркському Менгетені, бо так по-різному одне і те ж написання вимовляють американці. З такої точки зору більш доречно використовувати &amp;quot;Хеловін&amp;quot;, або &amp;quot;Геловін&amp;quot;, бо початковий звук все ж відрізняеться від нашого &amp;quot;х&amp;quot; і наближений до &amp;quot;г&amp;quot;. Також не може йти мови і про подвоєння, бо в англійській немає ніяких подвоєних звуків у вимові. Наголос на останній склад. Якщо бажаєте заснувати українське написання не на британській а на американській версії то можна &amp;quot;Халовін&amp;quot; з тим же наголосом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5067" LastActivityDate="2022-10-29T16:43:31.433" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7065" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7103" CreationDate="2022-10-30T11:50:50.733" Score="4" ViewCount="448" Body="&lt;p&gt;Постійно стикаюся з суперечками стосовно використання слова &lt;em&gt;Запоріжжя&lt;/em&gt; в сенсі &lt;em&gt;Запорізька область&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;територія навколо Запоріжжя&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сумніви мовців зрозумілі: назва міста Запоріжжя саме по собі несе сенс «територія, регіон», як-то &lt;em&gt;Поділля&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Полісся&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Прикарпаття&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Забужжя&lt;/em&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Таким чином, &lt;em&gt;Запоріжжя&lt;/em&gt; (область) звучить так само, як &lt;em&gt;Запоріжжя&lt;/em&gt; (місто).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З іншого боку, &lt;em&gt;Запоріжчина&lt;/em&gt;, схоже, &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?q=%22%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0%22&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не є занадто популярним&lt;/a&gt;, хоча і має декілька &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%94%D0%BA%D1%82:%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вжитків&lt;/a&gt;, в тому числі і такі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/C0FvS.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/C0FvS.jpg&quot; alt=&quot;Проєкт політичної партії ЄС&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, запитання: який з варіантів &lt;em&gt;Запоріжжя, Запоріжчина&lt;/em&gt; (або інший) є більш питомим з точки зору українського словотворення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2023-01-01T17:31:22.873" Title="Питома форма до &quot;Запорізька область&quot; — Запоріжжя, Запоріжчина?" Tags="|вибір-слова|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7066" PostTypeId="2" ParentId="3070" CreationDate="2022-10-30T13:35:58.967" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;/users/240/p-vowk&quot;&gt;P. Vowk&lt;/a&gt; розглянув лише одну букву і правило подвоєння, хоча правопис 2019 дозволяє розглянути ледь не всї випадки. Спробую виправити цю помилку, бо висновок буде трохи гинакшим.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Першовимови&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Візьму за основу &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/List_of_online_dictionaries#Selected_online_dictionaries&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відомі словники&lt;/a&gt;. Якщо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;діялект в словнику не указаний, тоді беру за основу походження словника;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;правило відмінне від МФА, то спробую додати ланку на — &lt;em&gt;[?]&lt;/em&gt; — правила запису.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;UK&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;US&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Словник&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;ˌhæl.əʊˈiːn&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ˌhæl.oʊˈiːn&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;//dictionary.cambridge.org/dictionary/english/halloween?q=Halloween&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Cambridge&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;—&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ˌha-lə-ˈwēn, ˌhä-&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;//merriam-webster.com/dictionary/Halloween&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Merriam-Webster&lt;/a&gt; [&lt;a href=&quot;//merriam-webster.com/assets/mw/static/pdf/help/guide-to-pronunciation.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;?&lt;/a&gt;]&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;hæloʊiːn&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;—&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;//collinsdictionary.com/dictionary/english/halloween&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Collins&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;ˌhæləʊˈiːn, -loʊ-&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt; —&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;//ldoceonline.com/dictionary/halloween&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Longman&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;ˌhæləʊˈiːn&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ˌhæləʊˈiːn&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;//oxfordlearnersdictionaries.com/definition/english/halloween&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Oxford Advanced Learnerʼs&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;ˌhæləʊˈiːn&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;—&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;//macmillandictionary.com/dictionary/british/halloween&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Macmillan&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;—&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;ˌhæləˈwin, -oʊˈin, ˌhɒl-&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;//dictionary.com/browse/halloween&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Dictionary.com&lt;/a&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;—&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;hăl′ə-wēn, hŏl′-&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;a href=&quot;//ahdictionary.com/word/search.html?q=Halloween&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;American Heritage&lt;/a&gt; [&lt;a href=&quot;//ahdictionary.com/application/resources/misc/pronkey.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;?&lt;/a&gt;]&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Основні варіяції…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;А&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Може бути як (найчастїше) [æ], [ɑ] чи [ɒ].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перше за правописом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 134. Звук [æ] у словах англійського походження&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Англійський звук [æ], якому на письмі відповідає англійська буква &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;, звичайно передаємо українською буквою &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;макінто́ш, спа́м, ча́т, ха́кер, А́лекс, А́дамс, А́длер, Га́ррісон, Ланка́стер, Манче́стер, Кана́верал, Ча́плін&lt;/em&gt;; у багатьох словах за традицією цей звук передаємо через &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;бізнесме́н, менеджер, Бле́квуд, Ке́мерон, Ле́мберт, Пе́лл-Ме́лл, Се́лінджер, Сем, Те́тчер&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто основним записом є через &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;. Останнї дві є по сутї українськими звуком &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;. В підсумку тут немає суперечностї, якщо не згадувати традіційну &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;О&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як [o] чи [ə]. Якщо з першим все очїкувано, то з другим за правописом є таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 135. Звук [ə:] у словах англійського походження&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Англійський звук [ə:], якому найчастіше відповідають англійські буквосполучення &lt;strong&gt;er&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ir&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;or&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ur&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;yr&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ear&lt;/strong&gt;, не має в українській мові фонетичного аналога і відтворюється здебільшого українським буквосполученням &lt;strong&gt;ер&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;се́рфінг, Бе́рд, Бе́ртон, Бе́ркшир, Ве́ртінг, Ерне́ст, Ерл, Ме́рфі, Че́рчилль, Ше́рлі&lt;/em&gt; тощо. Деякі слова, засвоєні українською мовою в транслітерованому вигляді, передають графічну форму відповідних англійських буквосполучень: &lt;em&gt;га́мбургер, курсо́р, Во́рдсворт, І́рвінг, Урба́на&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але тут довга голосна і з &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt;, тому може не бути доводом на 100 %, тобто не можна сказати, що тут однозначно &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;. Але якщо піти за лоґікою, то тут за основою може бути &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt; і традіційно за ґрафікою, тут це &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, що не буде суперечити иншому способі вимові. Зі всїх варіянтів в:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;[гх][ае]лл?е(у?ві|уї)н&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто через &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;, знайшов в якомусь інстаґрамі лише один раз &lt;em&gt;хелевін&lt;/em&gt; (якщо побачите це як прізвище, то це не від &lt;em&gt;Halloween&lt;/em&gt; і тут московське &lt;em&gt;-ін&lt;/em&gt; українське &lt;em&gt;-ин&lt;/em&gt;, як в &lt;em&gt;Ковалишин&lt;/em&gt;). Тобто запис через &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; панує цїлковито.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;W&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як [ʊ] чи [w]. Але &lt;a href=&quot;//youtube.com/watch?v=gtnlGH055TA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;декотрі&lt;/a&gt; обґрунтовано доводять, що [ʊ] в складї діфтонґа має бути записаним як [w] в анґлійських словниках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За правописом &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; є основним і &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; за звичайом:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 124. Букви &lt;em&gt;w&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;th&lt;/em&gt; у словах англійського походження&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Англійське &lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; на позначення звука [w] передаємо звичайно через &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;віке́нд, Вашингто́н, Ве́бстер, Веллінгто́н, Ві́льсон, Вінніпе́г&lt;/em&gt; та ін.; у деяких словах за традицією через &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;Уе́льс, уайт-спірит&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вираз &lt;em&gt;за традицією&lt;/em&gt; нічим не підкрїплений, тому зазвичай трактують &lt;em&gt;за совітською традицією&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна також згадати близькі правила.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 131. Буквосполучення &lt;em&gt;au&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ou&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Буквосполучення &lt;strong&gt;au&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ou&lt;/strong&gt; на позначення звукосполучень [au] [ou] передаємо через &lt;strong&gt;ау&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;оу&lt;/strong&gt;: аутса́йдер, гауптва́хта, ма́узер; Ка́унас; Кла́ус, Кра́узе, Па́уль, Фа́уст.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У словах, що походять із давньогрецької й латинської мов, буквосполучення &lt;strong&gt;au&lt;/strong&gt; звичайно передається через &lt;strong&gt;ав&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;автенти́чний, автобіогра́фія, автомобі́ль, а́втор, авторите́т, автохто́н, ла́вра, Авро́ра, Маврита́нія, Павло́&lt;/em&gt;. У запозиченнях із давньогрецької мови, що мають стійку традицію передавання буквосполучення au шляхом транслітерації як &lt;strong&gt;ау&lt;/strong&gt;,&#xA;допускаються орфографічні варіанти: &lt;em&gt;аудіє́нція&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;авдіє́нція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;аудито́рія&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;авдито́рія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лауреа́т&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;лавреа́т&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;па́уза&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;па́вза&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фа́уна&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;фа́вна&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 133. Дифтонги [au], [ei], [ou] у словах англійського походження&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Англійські дифтонги [au], [ei], [ou] звичайно передаємо, імітуючи їхнє звучання в мові оригіналу, через &lt;strong&gt;ау&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ей&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;оу&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;бра́унінг, бра́узер, Джорджта́ун, гейм, диспле́й, Дже́ймс, сно́уборд, шо́у, Сно́у, Бе́ллоу, Сі́ллітоу, Па́уелл&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окремі слова з дифтонгами [ei] і [ou] ввійшли в українську мову в адаптованому вигляді з голосними &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;бебібум, брек, ле́ді, гол, готе́ль, до́пінг, смо́кінг, Бе́кон, Че́мберлен, Шекспі́р, Айве́нго, Гладсто́н, Дефо́, Джеро́м, Марло́, О́лдос, По, Лонгфе́лло.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут вже можна побачити дивні розбіжності:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, тобто не &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, але &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, а не &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; — що є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B7%D0%B2%D1%83%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;близнюком&lt;/a&gt; до &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, що можна вважати московською спадщиною, де &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; не є напівголосним, а повністю приголосним [v], що в таких випадках стає [f].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; має за основу &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;, але діфтонґове — &lt;strong&gt;y&lt;/strong&gt;, хоча тут може бути один і той самий звук.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можете побачити запис &lt;em&gt;-уїн&lt;/em&gt;. Таке можливо, якщо &lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; чогось записати через &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, тоді маємо допоміжне правило:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 129. Голосний [і]&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Залежно від позиції в слові, особливостей вимови і мовної традиції букви на позначення звука [i], зокрема &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; (ігрек), &lt;strong&gt;e&lt;/strong&gt;, буквосполучення &lt;strong&gt;ea&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ee&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ie&lt;/strong&gt; і т. ін. передаємо українськими буквами &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Ї&lt;/strong&gt; пишемо після голосного: &lt;em&gt;альтруї́ст, егої́ст, кофеї́н, маї́с, моза́їка, наї́вний, руї́на, сто́їк, теї́н; Аделаї́да, Аї́да, Каї́р, Саї́д, Таї́р, Хаї́м, Хусаї́нов&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;strong&gt;Примітка.&lt;/strong&gt; У складних словах, де перша частина закінчується голосним, на початку другої частини пишемо &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;неоімперіалізм, псевдоісторичний&lt;/em&gt;, так само в позиції після префікса, що закінчується на голосний; &lt;em&gt;воі́стину, доістори́чний, поінформува́ти; неіндукти́вний&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також можливе &lt;em&gt;-ув-&lt;/em&gt; або суто копія московського запису &lt;em&gt;-уі-&lt;/em&gt;, що за вимовою радше буде &lt;em&gt;-уї-&lt;/em&gt;, але за чинними правилами такі записи ніяк неможливо підкрїпити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;В гинших випадках жодних варіяцій немає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;H&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 122. Звуки [g], [h]&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Звук [h] переважно передаємо буквою &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;гандбо́л, герба́рій, гі́нді, гіпо́теза, горизо́нт, го́спіс, го́спіталь, гу́мус; Га́рвард, Ге́льсінкі, Гіндуста́н, Ганніба́л, Ге́йне, Гора́цій, Люфтга́нза&lt;/em&gt;. За традицією в окремих словах, запозичених з європейських та деяких східних мов [h], і фонетично близькі до нього звуки передаємо буквою &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;хо́бі, хоке́й, хол, хо́лдинг, брахма́н, джиха́д, моджахе́д, хану́м, харакі́рі, хіджа́б, шахі́д, Алла́х, Ахме́д, Муха́ммед,&#xA;Сухро́б, Хакі́м, Хаммура́пі&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За основою є &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;, за звичайом — &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;LL&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут однозначно &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt;, але одну чи дві? Тут точно не префікс, слово по сутї волосне, бо в українській це назва подїї, тому:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 128. Неподвоєні й подвоєні букви на позначення приголосних&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Подвоєння букв на позначення приголосних переважно зберігаємо у власних назвах: &lt;em&gt;Андо́рра, Бессеме́р, Білл, Боттіче́ллі, Гаро́нна, Голла́ндія, Ллойд, Маро́кко, Міссу́рі, Ні́цца, Я́ффа; Бе́тті, Джо́нні, Мю́ллер, Руссо́, Те́ннессі, Смо́ллетт, Кі́ркконнелл&lt;/em&gt; та в загальних назвах, які від них утворені за допомогою афіксів: &lt;em&gt;андоррець, бессеме́рівський, голла́ндський,&#xA;марокка́нець&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто якщо за основне, тобто переважно — &lt;strong&gt;лл&lt;/strong&gt;. А як виняток може бути просто &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt;, що теж досить поширене явище ві вжитку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Підсумок&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо вважати слово волосним, що скоріш за всього так і є, бо для української це просто назва одного свята, то за &lt;em&gt;основними правилами&lt;/em&gt; буде &lt;strong&gt;Галловін&lt;/strong&gt;. Запис існує не лише за правилами, а і за певним &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%BD%22&amp;amp;nfpr=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вжитком&lt;/a&gt;. Цїкаво, що саме такий запис стрїчає ся щонайдавнїше (тобто те, що зміг знайти) і в &lt;a href=&quot;//diasporiana.org.ua/wp-content/uploads/books/15040/file.pdf#page=24&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1964 роцї&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-10-30T13:35:58.967" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7067" PostTypeId="1" CreationDate="2022-11-02T05:02:53.207" Score="2" ViewCount="90" Body="&lt;p&gt;Чи можливе поєднання прикметників &lt;em&gt;&lt;strong&gt;короткий, вузький, малий, тонкий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; з відповідними прислівниками &lt;em&gt;&lt;strong&gt;завдовжки, завширшки, завбільшки та завтоншки&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, коли я хочу описати виміри сполукою &lt;em&gt;завтовшки телефон тонкий&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;завширшки проїзд вузький&lt;/em&gt;?&#xA;Розумію, що фрази &lt;em&gt;по товщині телефон тонкий&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;по ширині проїзд вузький&lt;/em&gt; звучать звично, хоча не певний чи правильно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ дає приклади сполучуваності з точними та приблизними одиницями виміру (метр завдовжки або завдовжки з лікоть), а от сполучуваності з прикметниками немає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4818" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-11-02T22:32:19.307" LastActivityDate="2023-12-03T19:07:46.017" Title="Чи можна поєднати прикметник короткий з прислівником завдовжки?" Tags="|вживання-слів|прислівники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7068" PostTypeId="1" CreationDate="2022-11-02T11:01:27.947" Score="4" ViewCount="108" Body="&lt;p&gt;Чи можливе вживання прислівника &lt;em&gt;&lt;strong&gt;середньо&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;&lt;strong&gt;в середньому&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; з дієсловами, приміром &lt;em&gt;заробляти&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;втрачати&lt;/em&gt;, коли хочу надати середнє значення? Як у реченні &amp;quot;Я заробляю середньо 5 тис. грн щомісяця.&amp;quot; В розмовній звучить ніби гаразд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ дає приклад слова &lt;em&gt;&lt;strong&gt;середньо&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, коли йдеться про ознаку, яка не вирізняється від інших - почуваюся середньо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4818" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-11-02T22:31:14.857" LastActivityDate="2023-12-24T16:08:26.147" Title="Чи можна вжити прислівник середньо у фразі &quot;заробляю в середньому 5 тис. грн щомісяця&quot;?" Tags="|вживання-слів|різниця-між-словами|прислівники|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7069" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7072" CreationDate="2022-11-03T22:52:26.887" Score="2" ViewCount="1670" Body="&lt;p&gt;Більшість подібних слів мають префікс &lt;code&gt;з-&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;здолати, зморити, з'їсти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але деякі слова використовують префікс &lt;code&gt;с-&lt;/code&gt;: &lt;em&gt;сфотографувати, створити, спекти, сховати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Часто в Інтернеті можна зустріти &lt;a href=&quot;https://tsn.ua/politika/biyci-aydaru-pokazali-sviy-pobut-na-luganschini-portret-banderi-i-ukrayinska-simvolika-na-kamuflyazhi-359720.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зфотографувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://tsn.ua/ukrayina/u-pravoslavnih-rozpochavsya-strasniy-tizhden.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зпекти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яким є правопис цих двох префіксів?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2022-11-05T12:57:05.567" Title="Правопис префіксів з- та с- у словах створити/зтворити, спекти/зпекти, сфотографувати/зфотографувати?" Tags="|правопис|префікс|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7070" PostTypeId="2" ParentId="7067" CreationDate="2022-11-04T10:14:33.743" Score="1" Body="&lt;p&gt;Зазвичай, слово &lt;em&gt;короткий&lt;/em&gt; уже неявно містить у собі слово &lt;em&gt;довжина&lt;/em&gt;, тобто, коли ми кажемо, що щось коротке, то ми маємо на увазі, що довжина цього предмета мала. Сказати &lt;em&gt;короткий завдовжки&lt;/em&gt; це те саме, що сказати &lt;em&gt;маленької довжини завдовжки&lt;/em&gt;. Не думаю, що існує правило, яке б це забороняло, але, НМД, така надлишковість невластива звичайній мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/korotkyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;КОРОТКИЙ&lt;/a&gt;, а, е. 1. &lt;em&gt;Який має малу довжину; протилежне довгий. У садочок входить молодий хлопець в солом'яному брилі, в короткому синьому жупанку&lt;/em&gt; (Шевч., II, 1953, 168); &lt;em&gt;Шия в його була така коротка, ніби голова лежала на самих плечах&lt;/em&gt; (Н.-Лев., І, 1956, 117); &lt;em&gt;Обидві ноги його були прикуті до каменя залізними короткими ланцюгами&lt;/em&gt; (Гончар, III, 1959, 108); ...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;РЕД: Див. &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BB%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;плеоназм&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-11-08T16:27:11.273" LastActivityDate="2022-11-08T16:27:11.273" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7072" PostTypeId="2" ParentId="7069" CreationDate="2022-11-05T09:57:57.580" Score="3" Body="&lt;h1&gt;Поточне&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Правопис 2019&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПРАВОПИС ПРЕФІКСІВ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=25&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;§ 31. &lt;em&gt;З-&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;ІЗ-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ЗІ-&lt;/em&gt;)&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Префікс &lt;strong&gt;з-&lt;/strong&gt; перед буквами на позначення глухих приголосних &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;п&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; переходить у &lt;strong&gt;с-&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;сказа́ти, спалахну́ти, стовкти́, сфотографува́ти, схили́ти&lt;/em&gt;. Перед усіма іншими буквами пишемо &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; (зрідка &lt;strong&gt;із&lt;/strong&gt;): &lt;em&gt;зба́вити, звести́, зжи́тися, ззирну́тися, зсади́ти, зціпи́ти, зчепи́ти, зши́ток; ізжо́вкнути, ізно́в, ізсере́дини&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це правило також відоме як &lt;em&gt;кафе птах&lt;/em&gt;. Що в свою чергу, схоже, основане на:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/data/other/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81-1928.pdf#page=15&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис 1928&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Б. Приростки — прийменники&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 19&lt;/strong&gt;. Щодо правопису й уживання приростків та прийменників, то треба&#xA;додержуватися таких правил:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приросток &lt;strong&gt;з-&lt;/strong&gt; (або &lt;strong&gt;із-&lt;/strong&gt; — див. § 10&lt;sub&gt;2&lt;/sub&gt; Примітка) перед глухими приголосними &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;п&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; змінюється на &lt;strong&gt;с-&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;іс-&lt;/strong&gt;): &lt;em&gt;сказа́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;спита́ти&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;іспитати́&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;стули́ти, схил, схо́дити&lt;/em&gt; і т. ін.: перед усіма іншими приголосними приросток &lt;strong&gt;з-&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;із-&lt;/strong&gt;) не змінюється: &lt;em&gt;зба́вити, зве́сти́, зжа́литися, зчарува́ти, зціди́ти, зшива́ти, зсади́ти, зщу́литись, зформува́ти&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де ± все таке саме, але без &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;. Тож якщо хтось послїдовно так пише, скорїш за всього є прихильником цього правопису, що &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відомий&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;харківський&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;класичний&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;скрипниківка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Брати́ &lt;em&gt;с-&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;з-&lt;/em&gt;&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Саме по собі правило, на перший погляд, ґрунтує ся на — досить поширеному мовному явищї — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%96_%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96#%D0%92%D0%B8%D0%B4%D0%B8_%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;асімілації&lt;/a&gt; за якістю звука, а саме дзвінкістю і глухістю, котре проявляє ся якраз на стиках з префіксом, бо в гинших місцях за глухістю вже не дуже, хиба що в говірках. Або так ма̀ло бути би, нп. за цим правилом маємо &lt;em&gt;зціпи́ти&lt;/em&gt;, хоча за сучасною вимовою цїлком собі [&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F/%D0%B7%D1%86%D1%96%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сц`і́пи&lt;sup&gt;е&lt;/sup&gt;ти&lt;sup&gt;е&lt;/sup&gt;&lt;/a&gt;].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правопис, що відомий як &lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/66463&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;желехівка&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;частково&lt;/em&gt; враховує такий ніянс:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Приставку&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; треба писати &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;, де она як &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt; вимовляє ся (перед &lt;strong&gt;п&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;щ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;), н. пр. &lt;em&gt;спечи, сперти&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;зіпру&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;сходи, скрутити, сшити, счезнути, счорнїти, сцїдити, сфальшувати, ссїсти ся&lt;/em&gt;. Але: &lt;em&gt;щастє, щасливий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто перед кожним глухим приголосним пишемо якраз &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;. Чому &lt;em&gt;частково&lt;/em&gt;? Згадане &lt;em&gt;але&lt;/em&gt; в правилї вже указує на проблему: приголосні можуть уподібнювати ся і за місцьом твору, тобто згадані &lt;em&gt;счезнути&lt;/em&gt; насправдї це &lt;em&gt;шчезнути&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;зжитися&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;жжитися&lt;/em&gt;. Так, &lt;em&gt;зчеплення&lt;/em&gt; [&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F/%D0%B7%D1%87%D0%B5%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шче́пле&lt;sup&gt;и&lt;/sup&gt;н`:а&lt;/a&gt;] і &lt;em&gt;щеплення&lt;/em&gt; [&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F/%D1%89%D0%B5%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;шче́пле&lt;sup&gt;и&lt;/sup&gt;н`:а&lt;/a&gt;] за чиною правовимовою мають цїлком однакову вимову.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чому так не пишемо зараз? Перша [причина], українська не знає записи &lt;em&gt;сч&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;шч&lt;/em&gt;, котрі автоматично стають буквою &lt;em&gt;щ&lt;/em&gt;. Друга, українська не підпадає під відоме гасло &lt;em&gt;пиши як чуєш&lt;/em&gt;, а ся намагає рівноважити між морфемікою і фонетікою, і можливо бігзна чим ще. І можлива третя, що впливає на другу, ґрафеміка — сучасна кірілиця, котра насправдї — ще один відомий міт — не зовсїм створена для словянських мов, пак сучасних, а є просто майже грубим переносом ґрецької абетки до словянських мов; або сталістю звичая. Нп. польська має подібне правило, але воно частково охопює і уподобу за мякістю:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//sjp.pwn.pl/zasady/35-13-1-1-Pisownia-przedrostka-z-z-s-s;629346&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;13.1.1. Pisownia przedrostka &lt;em&gt;z-&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;z-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;s-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ś-&lt;/em&gt;)&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…] &lt;strong&gt;ś-&lt;/strong&gt; piszemy przed połączeniem liter &lt;strong&gt;ci&lt;/strong&gt; (oznaczającym spółgłoskę &lt;strong&gt;ć&lt;/strong&gt; lub połączenie głosek &lt;strong&gt;ći&lt;/strong&gt;), np. &lt;em&gt;ściąć, ściągnąć, ścichnąć, ściec, ścieniać, ścierpieć, ściosać, ścisnąć, ściszać&lt;/em&gt;. […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому якщо брати умовну латінське письмо, то правило могло би мати відповідні букви: &lt;strong&gt;s&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;z&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;š&lt;/strong&gt; i &lt;strong&gt;ž&lt;/strong&gt;. Навіщо гадати, якщо можна поглянути на дійсний приклад, а саме хорвацький правопис, котрий має &lt;em&gt;окремі&lt;/em&gt; роздїли про…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Уподобу за звучністю:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pravopis.hr/pravilo/jednacenje-po-zvucnosti/6/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;3.2.1. Jednačenje po zvučnosti&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…] &lt;em&gt;beskofeinski&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;bez&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;kofeinski&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;bespravni&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;bez&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;pravni&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;golupčić&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;golub&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;čić&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;otpasti&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;od&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;pasti&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;pothodnik&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;pod&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;hodnik&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;potpaliti&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;pod&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;paliti&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;prethoditi&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;pred&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;hoditi&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;pretklijetka&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;pred&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;klijetka&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;pretkutnjak&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;pred&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;kutnjak&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;pretpotopni&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;pred&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;potopni&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;pretprijamni&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;pred&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;prijamni&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;pretprijava&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;pred&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;prijava&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;pretpristupni&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;pred&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;pristupni&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;ropstvo&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;rob&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;stvo&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;smećkast&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;smeđ&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;kast&lt;/em&gt;) […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І за творбою:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://pravopis.hr/pravilo/jednacenje-po-mjestu-tvorbe/7/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;3.2.2. Jednačenje po mjestu tvorbe&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…] &lt;em&gt;iščeprkati&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;iz&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;čeprkati&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;iščupati&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;iz&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;čupati&lt;/em&gt;), […] &lt;em&gt;osnalažljiv&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;snalaz&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;ljiv&lt;/em&gt;) […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h1&gt;А чи крівні?&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нп. вже знаємо, що &lt;em&gt;в(-)&lt;/em&gt; може мати різну вимову в залежностї сусїдних звуків і навіть окремо записувати ся як &lt;em&gt;у(-)&lt;/em&gt;. Але також відомо, що заміна часом неможлива — нп. &lt;em&gt;вдача ~ удача&lt;/em&gt; — через різне походження приросктів, декотрі словянські мови досї чїтко розрізняють їх.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приросток &lt;em&gt;роз-&lt;/em&gt;, котрий в українській незмінний, лише підживює недовіру. Як не дивно, але етімолоґічний словник наводе тут подібну обставину:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B7#6439&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;З&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (прийменник з род. в. для введення назв предметів, на поверхні яких знаходиться початковий пункт руху, дії)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;прасловʼянська sъ, sъ(n)‹ *sъn›n;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;зіставляється з латинським com «з», cum, давньокімерійським cant, ірландським cét «тс.», грецьким kατά (‹k ̑n̥-ta) «вниз, вздовж»;&#xA;поширена думка про етимологічну тотожність з&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt; і з&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt; (Skok III 179–180; Fraenkel AfSlPh 39, 89; Vondrák I 163, 418) натрапляє на труднощі семантичного характеру;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;індоєвропейська. *k ̑оn;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в українській, як і в деяких інших слов’янських мовах, прасловʼянське *sъn збіглося фонетично з прасловʼянським iz;&#xA;російська, &lt;em&gt;с, со, с-, со-&lt;/em&gt;, білоруська &lt;em&gt;з, са, з-, с, са-&lt;/em&gt;, давньоруська &lt;em&gt;съ, съ(н)-&lt;/em&gt;, польська верхньо-, нижньолужицька &lt;em&gt;z, ze, z-, ze-, s-&lt;/em&gt;, чеська &lt;em&gt;s, se, s-, se-, z-&lt;/em&gt;, словацька &lt;em&gt;s, so, s-, z-&lt;/em&gt;, болгарська, македонська &lt;em&gt;c-&lt;/em&gt;, сербохорватська &lt;em&gt;с, са, с-, са, з-&lt;/em&gt;, словенська &lt;em&gt;s, se, z, ž, s-, z-&lt;/em&gt;, старословʼянська &lt;em&gt;съ, съ(n-)&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B7#6440&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;З&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (прийменник з род. в. для введення назв предметів, усередині яких знаходиться початковий пункт руху, дії)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;прасловʼянська iz, iz (‹*jьz);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;споріднене з литовським ìš «із», [ìž], латиською iz, пруським is, is «тс.», албанським ith «за, позаду», латинським ex «із», грецьким ἐξ, ἐκ, галлським ex, ірландським ess;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;індоєвропейська *eg’hs або *ek ̑(s);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в українській, як і в деяких інших слов’янських мовах, прасловʼянська &lt;em&gt;iz&lt;/em&gt; фонетично збіглося з прасловʼянським *&lt;em&gt;sъn&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;російська &lt;em&gt;из, из-&lt;/em&gt;, білоруська &lt;em&gt;з, са&lt;/em&gt;, давньоруська &lt;em&gt;изъ, из(ъ)-&lt;/em&gt;, польська, верхньо-, нижньолужицька &lt;em&gt;z, ze&lt;/em&gt;, чеська &lt;em&gt;z, ze, z-&lt;/em&gt;, словацька &lt;em&gt;z, zo, z&lt;/em&gt;, болгарська, сербохорватська &lt;em&gt;из, из-&lt;/em&gt;, македонська [&lt;em&gt;из&lt;/em&gt;] «крізь; по», &lt;em&gt;из-&lt;/em&gt; «ви-», словенська &lt;em&gt;iz, iz&lt;/em&gt;, старословʼянська &lt;em&gt;из, из-&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто якщо людина пише безпомилково і керує ся етімолоґічними засадами, а не фонетічними, то умовно &lt;em&gt;спекти&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;(і)зпекти&lt;/em&gt; можуть мати різні смисли. Якщо несвідомо, але є закономірність, то може бути впливом рідної &lt;a href=&quot;http://erpub.chnpu.edu.ua:8080/jspui/bitstream/123456789/4565/1/%D0%9E%D0%B7%D0%B5%D1%80%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0%20%D0%B4%D1%96%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%BD%D0%B0%20%D0%BC%D1%96%D0%BA%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0%20%E2%80%93%20%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B0%20%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B0%20%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%20%D0%B9%20%D0%BF%D1%96%D0%B2%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%BE-%D1%81%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%20%D0%BD%D0%B0%D1%80%D1%96%D1%87.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;говірки&lt;/a&gt;, що зберегла певний вигляд і вимову приростка, нп.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окремі лексеми Озерянської діалектної мікросистеми мають вузькорегіональний характер: […] &lt;em&gt;ізко́чуvалисʹ&lt;/em&gt; – спускалися; &lt;em&gt;іж:арит'&lt;/em&gt;– засмажити; &lt;em&gt;ізvарит'&lt;/em&gt; – зварити; &lt;em&gt;ізпекти&lt;/em&gt; – спекти […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2022-11-05T12:57:05.567" LastActivityDate="2022-11-05T12:57:05.567" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7073" PostTypeId="1" CreationDate="2022-11-06T09:06:05.523" Score="1" ViewCount="62" Body="&lt;p&gt;Існує інструмент bullroarer &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Bullroarer#Australian_Aboriginal_culture&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://en.wikipedia.org/wiki/Bullroarer#Australian_Aboriginal_culture&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, не зміг знайти взагалі жодних українських джерел про аборигенів Австралії, щоб хоча б пробувати шукати в тих джерелах...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сторінці вікі навіть вказано фільм (Крокодил Данді 2), у якому він використовується, але, на жаль, він там не називається...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2022-11-09T18:30:03.120" Title="Як перекласти bullroarer?" Tags="|переклад|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7074" PostTypeId="2" ParentId="7073" CreationDate="2022-11-06T12:02:03.683" Score="1" Body="&lt;p&gt;Зустрїчає ся як запис через дефіс тут:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://lang.slovopedia.org.ua/6/66/25638.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англо-український словник&lt;/a&gt;, Микола Іванович Балла&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;BULL-ROARER&lt;/strong&gt;&#xA;&lt;em&gt;n&lt;/em&gt; тріскачка, торохкало.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але не знаю, наскільки пасують згадані слова, бо можуть перегукувати ся з гиншими приладами, втч. музичними.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Вікіпедія&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D1%96%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0_(%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Трїскачка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Дерка́ч&lt;/em&gt;, також відомий як &lt;em&gt;вертушка&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B0%D1%87_(%D0%BC%D1%83%D0%B7%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%82)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;тріскачка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — народний шумовий інструмент з родини ідіофонів, де звук видобувають обертанням. Номер у класифікації Горнбостеля-Закса — 112.24&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%80%D1%96%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0_(%D0%BC%D1%83%D0%B7%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%96%D0%BD%D1%81%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%82)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Тріскачка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — народний музичний інструмент родини ідіофонів. Поширеній у російській народній музиці (рос. &lt;em&gt;трещотка&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Торохкало&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Калата́ло&lt;/em&gt; ([…], розм. &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;торохкало&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; […]) — деревʼяний музичний інструмент родини ідіофонів. Складається з деревʼяної пластини з ручкою і одного чи кількох рухомих елементів, що під час різкого руху видають стук, калатання.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-11-06T12:02:03.683" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7076" PostTypeId="2" ParentId="7057" CreationDate="2022-11-08T12:03:30.910" Score="3" Body="&lt;p&gt;Я не знавець, але правопис 2019 наводе:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 23. Уживання прийменників &lt;em&gt;у&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; і початкових &lt;em&gt;у-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;в-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Щоб уникнути збігу букв на позначення приголосних звуків, що є важкими для вимови, та щоб досягти милозвучності, в українській мові вживають на письмі прийменник &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; і початковий &lt;strong&gt;у-&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;На початку речення або слова перед буквою на позначення приголосного: […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;//files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=26&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Примітка  2.&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; Перед двома і більше буквами на позначення приголосних можливі варіанти прийменників &lt;strong&gt;уві&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;вві&lt;/strong&gt; та початкових &lt;strong&gt;уві-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;вві-&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;…&lt;strong&gt;уві&lt;/strong&gt; сні бачив [Артем] батька&lt;/em&gt; (А. Головко); &lt;em&gt;Згасала зірка &lt;strong&gt;уві&lt;/strong&gt; млі&lt;/em&gt; (П. Воронько); […]&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&#xA;&lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Незалежно від кінця попереднього слова перед &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ф&lt;/strong&gt;, а також перед буквосполученнями &lt;strong&gt;льв-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;зв&lt;/strong&gt;-, &lt;strong&gt;св-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дв-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;тв-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;гв-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;хв-&lt;/strong&gt; та ін.: […]&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто коли наступне слово ся починає з 2+ приголосних, а попереду приголосний або початок речення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо цїкаво приклади вживу, що &lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/41931&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не завжди збіжне&lt;/a&gt; з правилами, то можна просто поґуґлити чи полазити в корпусах, котрі часом можуть надати статістіку:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//corpora.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D1%83%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лайпціґ&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;млі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Львові&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тьмі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;злі&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac15&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;keyword=%D1%83%D0%B2%D1%96&amp;amp;attrs=word%2Clemma&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=s%2Cg&amp;amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.translator%2C%3Ddoc.uri%2C%3Ddoc.mediaName&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&amp;amp;results_screen=collocations&amp;amp;fullcontext=1&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;c_cfromw=1&amp;amp;c_ctow=1&amp;amp;c_itemsPerPage=200&amp;amp;c_showresults=1&amp;amp;c_customrange=1&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22iquery%22%2C%22arg%22%3A%22%D1%83%D0%B2%D1%96%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22iqueryrow%22%2C%22iquery%22%3A%22%D1%83%D0%B2%D1%96%22%7D%2C%22id%22%3A8523%7D%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ґрач&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;млі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тьмі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Львові&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто вжиток дуже малий і лише з певними словами, хоча слів з двома приголосними вистачає. Навіть якщо відкинути &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; (див. вище 23.1.5), нп. &lt;em&gt;у Львові&lt;/em&gt;, то &lt;em&gt;ві&lt;/em&gt;, навіть попри жодної згадки в правописї (зате є церковнословянське &lt;a href=&quot;//files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=27&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;23.2.6, Примітка 1&quot;&gt;&lt;em&gt;во&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;!), втч. &lt;em&gt;ві Львові&lt;/em&gt;, буде вживанїшим. Виняток лише &lt;em&gt;уві сні&lt;/em&gt;, бо це вже як сталий вираз, але запис &lt;em&gt;ві сні&lt;/em&gt; теж існує.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2022-11-08T12:03:30.910" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7077" PostTypeId="2" ParentId="7073" CreationDate="2022-11-09T18:30:03.120" Score="1" Body="&lt;p&gt;Зрештою знайшов слово &amp;quot;&lt;strong&gt;Фуркало&lt;/strong&gt;&amp;quot;: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%83%D1%80%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://uk.wikipedia.org/wiki/Фуркалка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(синоніми: Фу́ркало, фу́ркальце, фуркотало, ху́ркало, або дзижча́лка)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сторінці вікі навіть йдеться про &amp;quot;Релігійні фуркали індіанського народу Апачі&amp;quot;, зображення те ж саме, що на англійській вікі про bullroarer.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також знайшов youtube відео &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=2p-cEgOykmM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://www.youtube.com/watch?v=2p-cEgOykmM&lt;/a&gt; з назвою &amp;quot;Фуркало. Bullroarer&amp;quot;, навіть звук дуже схожий на те, що почув у фільмі &amp;quot;Крокодил Данді 2&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;СУМ, на жаль, дає значення (&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/furkalo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/furkalo&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те саме, що дзиґа&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але приклади натякають на те, що значення значно ближче до bullroarer:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А як почав акробат перекидатись на трапеції: то звисаючи головою вниз, то крутячись фуркалом на качалці&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підозрюю, акробат робив повні оберти на перекладені, а не крутився на місці, що більше б нагадувало дзиґу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="49" LastActivityDate="2022-11-09T18:30:03.120" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7078" PostTypeId="1" CreationDate="2022-11-10T09:14:21.437" Score="0" ViewCount="42" Body="&lt;p&gt;Чи існує слово &amp;quot;медальки&amp;quot; в українській мові як самостійне слово, що притаманне саме нашому спілкуванню, а не є запозичиним русизмом слова &amp;quot;медальки&amp;quot; (мєдалькі)? Зі згадок та використань цього слова (згідно тлумачному словнику &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/medaljka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/medaljka&lt;/a&gt;) є лише одна у творі М. Яновського, що за часом припадає саме на СРСР та його нав'язування всього &lt;em&gt;поганого&lt;/em&gt;. Допоможіть, будь ласка.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5090" LastActivityDate="2022-11-10T09:14:21.437" Title="Існування слова &quot;медальки&quot;" Tags="|запозичені-слова|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7079" PostTypeId="2" ParentId="416" CreationDate="2022-11-12T19:41:28.310" Score="7" Body="&lt;p&gt;Старе питання, але вставлю свої 5 центів, може хтось ще підніме його з пилу&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цифрова/ІТ-сфера вже давно є невід'ємною частиною бізнесу і маркетингу, тому на Заході є ряд термінів, які поєднують бізнес і цифрову сферу, коли перед словом &lt;em&gt;experience&lt;/em&gt; стоїть приміром &lt;em&gt;user, customer, developer, digital&lt;/em&gt; або інше слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Взаємодія&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Загалом у таких випадках можна вживати слово &lt;em&gt;&amp;quot;взаємодія&amp;quot;&lt;/em&gt; або в значенні окремої одиничної взаємодії когось із чимось, або в значенні регулярної взаємодії, після якої залишається певний досвід, враження і відчуття. При цьому &lt;em&gt;З ЧИМ&lt;/em&gt; саме або &lt;em&gt;З КИМ&lt;/em&gt; саме взаємодіють по-англійськи зазвичай не вказують і воно зрозуміло само собою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;user experience&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;взаємодія користувача&lt;/em&gt; (з продуктом, сервісом або інтерфейсом); інколи в значенні самого &lt;em&gt;інтерфейсу&lt;/em&gt;, з яким взаємодіє користувач (приклад буде нижче); інколи в значенні &lt;em&gt;&amp;quot;оптимізація взаємодії користувача&amp;quot;&lt;/em&gt;, тобто діяльність або комплекс заходів, спрямованих на поліпшення взаємодії користувача (&lt;em&gt;user experience is a conglomeration of tasks focused on the optimization of a product for effective and enjoyable use&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;game experience&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;взаємодія гри&lt;/em&gt; (з гравцем) або (гравця) з грою&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;customer experience&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;взаємодія клієнта&lt;/em&gt; (з компанією, продуктом або сервісом)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;developer experience&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;взаємодія розробника&lt;/em&gt; (з програмним рішенням або програмним продуктом)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;digital experience&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;цифрова взаємодія&lt;/em&gt; (взаємодія клієнта з цифровими точками компанії або конкретний цифровий канал взаємодії); можна також сказати &lt;em&gt;&amp;quot;цифровий канал взаємодії&amp;quot;&lt;/em&gt;, це підтверджує той факт, що серед digital experiences є email, websites, social medias, chatbots і т.д. (хоча є винятки, що будуть згадані нижче, коли слово &lt;em&gt;&amp;quot;канал&amp;quot;&lt;/em&gt; все таки недоречне)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;digital customer experience&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;цифрова взаємодія клієнта&lt;/em&gt; (it is the sum of the user's digital interactions with a company throughout their buyer journey)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;support experience&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;взаємодія з підтримкою&lt;/em&gt; (зі службою техпідтримки компанії)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;По логіці може здаватись, що краще вживати множину, тобто &lt;em&gt;&amp;quot;взаємодія користувачІВ&amp;quot;&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;&amp;quot;взаємодія розробникІВ&amp;quot;&lt;/em&gt;. Але цього краще не робити, бо тоді вираз виглядатиме як взаємодія таких осіб МІЖ СОБОЮ або їхня співпраця між собою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;взаємодія&amp;quot;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (англ. &lt;em&gt;interaction&lt;/em&gt;) як головний відповідник (хоча не єдиний) вказують наступні цитати з мережі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;User experience&lt;/strong&gt; (UX) is the &lt;strong&gt;interaction&lt;/strong&gt; and experience users have with&#xA;a company's products and services.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Customer experience&lt;/strong&gt; is every &lt;strong&gt;interaction&lt;/strong&gt; a buyer has with your brand,&#xA;online and offline.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;A &lt;strong&gt;digital experience&lt;/strong&gt;, also known as DX, is any digital &lt;strong&gt;interaction&lt;/strong&gt;&#xA;that a customer has with any of your company's digital touchpoints.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Крім того, в деяких випадках при перекладі на українську можна вживати такі слова і вислови як &lt;em&gt;&amp;quot;процес&amp;quot;, &amp;quot;процес використання&amp;quot;, &amp;quot;процес взаємодії&amp;quot; або &amp;quot;використання/користування&amp;quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На слово &lt;em&gt;&amp;quot;процес&amp;quot;&lt;/em&gt; як на одне зі значень слова experience зокрема вказують деякі з пояснень &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/experience&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;dictionary.cambridge.org&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;(the &lt;strong&gt;process&lt;/strong&gt; of getting) knowledge or skill from doing, seeing, or feeling things&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;а також &lt;a href=&quot;https://dictionary.reference.com/browse/experience&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;dictionary.reference.com&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;the &lt;strong&gt;process&lt;/strong&gt; or fact of personally observing, encountering, or undergoing something&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Варіанти перекладу:&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;user experience&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;better user experience of the app&lt;/em&gt; - краща/більш приємна взаємодія користувача з додатком; хоча можна також сказати &amp;quot;краще/більш приємне використання додатку користувачем&amp;quot; або &amp;quot;кращий/більш приємний процес використання додатку користувачем&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;the end user experience is decoupled from the content management system... the end user experience (aka the frontend) communicates with WordPress&lt;/em&gt; - в даному випадку згідно aka (і це також зрозуміло з контексту самої &lt;a href=&quot;https://netlify.com/blog/2019/05/16/wayfx-deploys-lightning-fast-headless-wordpress-to-netlify&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінки&lt;/a&gt;, з якої взято даний уривок) під experience мають на увазі так званий &amp;quot;фронтенд&amp;quot; (інтерфейс), який відділений від бекенду; &amp;quot;досвід&amp;quot; або &amp;quot;відчуття&amp;quot; в цьому випадку не можуть бути відділені від певної частини (layer) програмного забезпечення&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;game experience&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;for a fullscreen game only experience&lt;/em&gt; - для користування грою або для взаємодії з грою лише в повноекранному режимі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;digital experience&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;build world-class websites and digital experiences&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;manage all your omni-channel digital experiences&lt;/em&gt; - це приклад коли недоречно буде сказати &lt;em&gt;&amp;quot;цифрові канали&amp;quot;&lt;/em&gt; бо тоді вийде &lt;em&gt;&amp;quot;масляне масло&amp;quot;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;production-ready experiences&lt;/em&gt; - (цифрові) продукти або взаємодії, готові для продакшену&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;rich development experiences such as intelligent code completion&lt;/em&gt; - тут до experiences відносять інтелігентне завершення коду, тобто певне програмне рішення&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;create truly interactive experiences&lt;/em&gt; - створити дійсно інтерактивні взаємодії&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;інші випадки&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;bring tools to CMS experience&lt;/em&gt; - &amp;quot;взаємодія з CMS&amp;quot; або &amp;quot;процес використання CMS&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;tool experience developers love&lt;/em&gt; - використання інструменту, яке полюбляють розробники; в даному випадку розробники не можуть полюбляти відчуття&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;capabilities with a clean and modern content editing experience&lt;/em&gt; - тут підійде &amp;quot;сучасний процес редагування контенту&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;enable a single sign-on experience for your users&lt;/em&gt; - активувати процес SSO або процес використання SSO для ваших користувачів; тобто активувати опцію в панелі керування, а не &amp;quot;відчуття&amp;quot; або &amp;quot;досвід&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;help us improve your experience with our support team&lt;/em&gt; - допоможіть нам поліпшити вашу взаємодію з нашою службою підтримки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Як підсумок&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;user experience&lt;/em&gt; залежно від контексту може бути:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;[найчастіше] &lt;em&gt;взаємодія користувача&lt;/em&gt; (з продуктом, сервісом або інтерфейсом)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;інтерфейс&lt;/em&gt; (з яким взаємодіє користувач)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;оптимізація взаємодії користувача&lt;/em&gt; (як діяльність або комплекс заходів)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;досвід/враження/відчуття&lt;/em&gt; (користувача від взаємодії)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user5051" LastEditorDisplayName="user5051" LastEditDate="2022-11-13T22:34:43.633" LastActivityDate="2022-11-13T22:34:43.633" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7080" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7090" CreationDate="2022-11-12T21:29:13.040" Score="5" ViewCount="890" Body="&lt;p&gt;Ми в IT часто кажемо, що хтось метчиться до команди. Тобто все зійшлось і людина підходить, і з нею гарно працювати. Відбувся метч. Ми з ним заметчились.&#xA;Чи є якесь слово, яке б відповідало по сенсу з української мови?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="951" LastActivityDate="2023-02-06T13:42:25.440" Title="Який український відповідник для слова match (заметчились)?" Tags="|переклад|from-english|відповідник|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7081" PostTypeId="2" ParentId="7080" CreationDate="2022-11-12T22:23:56.773" Score="6" Body="&lt;p&gt;Ви ж відповіли на своє питання у його описі:&#xA;Людина &lt;strong&gt;підходить&lt;/strong&gt; команді&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можливі синоніми (взято з &lt;a href=&quot;https://www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/06/150609_ponomariv_blog58_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олександр Пономарів&lt;/a&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Читач Дейкун цікавиться значеннєвими відтінками слів: личити, пасувати, підхожий, підходящий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Із цього синонімічного ряду потрібно вилучити останнє слово, бо воно є неоковирною калькою російського подходящий. До його вживання заохочували в ході здійснення політики зближення мов у колишньому Радянському Союзі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пасувати – бути прийнятним, годитися, відповідати. Наприклад: &amp;quot;Блакитний капелюшок добре пасував їй до лиця&amp;quot; (Леонід Смілянський).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Личити. Перше значення те саме, що й у слова пасувати. &amp;quot;Ніяк не личить оте чернече вбрання веселій панночці&amp;quot; (Степан Васильченко). Ще одне значення: відповідати встановленим правилам, звичаям. Наприклад: &amp;quot;Співцям співати личить, отже, ми почнем співати&amp;quot; (Леся Українка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підхожий – придатний до чогось, такий, що відповідає вимогам. Наприклад: &amp;quot;В обласному центрі мені запропонували підхожу посаду&amp;quot; (з газети).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2280" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-12-06T08:18:31.997" LastActivityDate="2022-12-06T08:18:31.997" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7082" PostTypeId="2" ParentId="2858" CreationDate="2022-11-19T16:12:45.133" Score="5" Body="&lt;p&gt;Як спонукальну частку можна використовувати &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/lyshenj&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;лишень&lt;/a&gt;, але при цьому все одно потрібно вживати наказовий спосіб&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Подай, лишень&lt;/strong&gt;, дочко, свитку, я трохи полежу (Степан Васильченко, III, 1960, 77)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так ну, &lt;strong&gt;лишень, понюхаймо&lt;/strong&gt; кабаки (Кв.-Осн., II, 1956, 112).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Згадаймо лишень&lt;/strong&gt; про депортацію вчених з Києво-Могилянської академії до Санкт-Петербурга за вказівкою Петра І. (з газ.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="5099" LastEditorUserId="5099" LastEditDate="2022-11-20T12:47:29.360" LastActivityDate="2022-11-20T12:47:29.360" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7084" PostTypeId="1" CreationDate="2022-11-24T16:04:01.113" Score="2" ViewCount="45" Body="&lt;p&gt;Часто бачу переклад слова &lt;em&gt;backward&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;зворотне&lt;/em&gt;. Наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%83%D0%BC%D1%96%D1%81%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зворотна сумісність&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D0%B0%D0%BC%D0%BF%D0%B0_%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%85%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лампа зворотної хвилі&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D0%B8%D0%B2%D1%96%D0%B4&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зворотний вивід/міркування&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;І у словниках:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;backward [ˈbækwɘd] a&lt;br /&gt;&#xA;зворотний &lt;em&gt;(про рух);&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Великий англо-український словник 2011 (Є.І. Гороть, Л.М. Коцюк, Л.К. Малімон, А.Б. Павлюк.) &lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;backward = ['bækwəd] обе́рнений, зворо́тний || наза́д, у зворо́тному на́прямі&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Англійсько-український словник з математики та інформатики 2010 (Є. Мейнарович, М. Кратко)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А як на мене, то &lt;em&gt;зворот-н-ий&lt;/em&gt; це той, який можна &lt;em&gt;завернути&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Навіть у тому ж словнику Мейнаровича і Кратко бачимо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;irreversible change = незворо́тна [необоро́тна] змі́на&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І подібним чином &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B5%D0%B7%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%BD*&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;у багатьох інших&lt;/a&gt;. То виходить, що цей переклад &lt;em&gt;backward&lt;/em&gt; це історична помилка?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2022-11-25T17:05:05.600" LastActivityDate="2022-11-25T17:05:05.600" Title="Backward =?= зворотне" Tags="|переклад|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7085" PostTypeId="1" CreationDate="2022-11-25T16:44:51.470" Score="5" ViewCount="1120" Body="&lt;p&gt;Привіт, лінгістичне товариство.&lt;br /&gt;&#xA;Отож, серед молоді досить поширене є слово «&lt;a href=&quot;https://www.slangzone.net/word/%D0%9C%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;матьорий&lt;/a&gt;», яке означає щось прикольне, класне, хороше, рідше, таке, що викликає повагу або захоплення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В московитській мові це слово означає або досвідчену людину, або зрілого звіра. Натомість, я не знайшов щоб це слово вживалося б у тому ж значенні як і в українському сленгу (швидкий пошук по твітерах/фейсбуках і форумах різних).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З прямих перекладів я знайшов лише «зугарний», яке теж використовується, щоб підкреслити чийсь досвід або вміння в певній галузі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи це наслідок якихось нез'ясованих лінгвістичних кочувань цього слова?&lt;br /&gt;&#xA;Чи безпечно казати, що слово «матьорий» не є калькою з російської, якщо має інше значення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4918" LastEditorUserId="4918" LastEditDate="2023-01-01T13:45:04.030" LastActivityDate="2023-01-01T13:45:04.030" Title="Чи українське сленгове «матьорий» = калька з російського &quot;матёрый&quot;?" Tags="|переклад|from-russian|запозичені-слова|сленг|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7086" PostTypeId="2" ParentId="7085" CreationDate="2022-11-25T17:58:35.413" Score="0" Body="&lt;p&gt;В англійській маємо &lt;em&gt;seasoned&lt;/em&gt; теж зі значенням &lt;em&gt;досвідчений&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось, що r2u дає для &lt;em&gt;матёрый&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Матеро́й –&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;(большой)&lt;/em&gt; матерни́й, здоро́вий, &lt;em&gt;(высокий)&lt;/em&gt; висо́кий, &lt;em&gt;(дебелый)&lt;/em&gt; дебе́лий, &lt;em&gt;(крепкий)&lt;/em&gt; креме́зни́й.&lt;br /&gt;&#xA;• -рой &lt;em&gt;человек&lt;/em&gt; – креме́зна́ (дебе́ла) люди́на, креме́зний (дебе́лий) чолові́к, кремезня́к, моца́к (-ка́).&lt;br /&gt;&#xA;• -ро́й &lt;em&gt;бык, заяц&lt;/em&gt; – здоро́вий (дебе́лий) буга́й (-гая́), бик (-ка́), віл (р. вола́), здоро́вий за́єць (р. за́йця). [Ва́жко ру́шили з мі́сця дебе́лі воли́ (Основа)].&lt;br /&gt;&#xA;• -ро́й &lt;em&gt;улей, рой, см.&lt;/em&gt; Ма́точный 2.&lt;br /&gt;&#xA;• -ро́й &lt;em&gt;дуб&lt;/em&gt; – стари́й висо́кий дуб (-ба).&lt;br /&gt;&#xA;• -ро́й &lt;em&gt;лес&lt;/em&gt; – товстолі́с (-су). -ра́я &lt;em&gt;утка, зоол.&lt;/em&gt; Anas crecca, &lt;em&gt;см.&lt;/em&gt; Кря́ква;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;(взрослый)&lt;/em&gt; доро́слий, ді́йшлий, дохожа́лий, &lt;em&gt;(возмужалый)&lt;/em&gt; змужні́лий.&lt;br /&gt;&#xA;• -рые &lt;em&gt;годы&lt;/em&gt; – му́жні літа́, му́жній вік (-ку);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;-ра́я &lt;em&gt;земля, см.&lt;/em&gt; Матери́к 1 и 3;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;-ра́я (сщ.) &lt;em&gt;реки, см.&lt;/em&gt; Материк 5.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто це скоріше пряме запозичення з російської ніж калька.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-11-25T17:58:35.413" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7087" PostTypeId="2" ParentId="7085" CreationDate="2022-11-25T19:35:07.297" Score="2" Body="&lt;p&gt;Цікаве запитання. Перші речі — спочатку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово має два правописи московською: &lt;em&gt;матеро́й&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;матё́рый&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тлумачний словник Фасмера &lt;a href=&quot;https://lexicography.online/etymology/vasmer/%D0%BC/%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BE%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ось що пише&lt;/a&gt; про це слово. Цитата (переклад мій):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;матеро́й матёрый&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;українська мова&quot;&gt;укр&lt;/a&gt;. &lt;em&gt;ма́терий&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; «немолодий», &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;білоруська мова&quot;&gt;блр.&lt;/a&gt; мато́рны, &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;старослов'янська мова&quot;&gt;ст.-слов.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;матерьство πρεσβεῖον, заматорѣвъ, заматерѣвъ προβεβηκώς&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;церковнослов'янська мова&quot;&gt;цслов.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;матеръ, маторъ&lt;/em&gt; «старий», &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;білоруська мова&quot;&gt;болг.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;ма́тор&lt;/em&gt; «міцний, здоровий, зрілый, старий», &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;сербо-хорватська мова&quot;&gt;сербохорв.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;ма̏тор&lt;/em&gt; «старий», словен. &lt;em&gt;matȯ́r&lt;/em&gt; «пристаркуватий», &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;чеська мова&quot;&gt;чес.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;matorný&lt;/em&gt; «серйозний, суворий», &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;польська мова&quot;&gt;польск.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;zаmаtоrzаłу, zamotrzały&lt;/em&gt; «затверділий»&lt;br /&gt;&#xA;Швидше за все, це &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;праслов'янська мова&quot;&gt;праслов.&lt;/a&gt; похідне від &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt;, аналогічно до &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;латина&quot;&gt;лат.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;māteria, māteriēs&lt;/em&gt; «будівельний ліс, матерія»; див. Траутман, ВSW 171; Бернекер 2, 25; Вальде-Гофм. 2, 50 та сл[овники].&lt;br /&gt;&#xA;Інші вважають спорідненим до &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;латина&quot;&gt;лат.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;mātūrus&lt;/em&gt; «зрелый», &lt;em&gt;mānе&lt;/em&gt; «вранці» (Мейе, ét. 407; Маценауер, LF 10, 64), &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;вірменська мова&quot;&gt;вірм.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;mairi&lt;/em&gt; «будівельний ліс, дерево» (Леві, KZ 40, 562; Бернекер 2, 25). Спорідненість із &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;грецька мова&quot;&gt;грец.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;μάτις ̇ μέγας&lt;/em&gt; (Гесихий), &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;давньо-ірландська мова&quot;&gt;дав.-ірл.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;maith&lt;/em&gt; «хороший» (Петерссон, Verm. Beitr. 128) не доведене. Запозичення з &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;латина&quot;&gt;лат.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;mātūrus&lt;/em&gt; є неприйнятним, всупереч Романському (JIRSpr. 15, 120; див. Бернекер, там само). Випадковим є співзвучність з &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;тюркські мови&quot;&gt;тюрк.&lt;/a&gt; словами «спритний, хоробрий»; &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;татарська мова&quot;&gt;тат.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;matur, matyr&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;чуваська мова&quot;&gt;чув.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;mоdог&lt;/em&gt; і т. ін. (див. Рясянен, TschL. 154 и сл.; Паасонен, FUF 2, 126) [Махек (ZfslPh, 23, 1954, стор. 117) на підставі &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;мордовська мова, діалектичне&quot;&gt;мор. діал.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;zmateřelé obilí&lt;/em&gt; «зерно, що згнило» передбачає спорідненість з &lt;a href=&quot;https://#&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;німецька мова&quot;&gt;нім.&lt;/a&gt; &lt;em&gt;modern&lt;/em&gt; «гнилий, тухлий». — Т.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як бачимо, сам Фасмер дає український еквівалент.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окрім того, заслуговує на увагу згаданий у цій же статті білоруський варіант &lt;em&gt;мато́рны&lt;/em&gt;, цілком слушно запропонувати слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;моторний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Саме це слово використовується у першому рядку «Енеїди»:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Еней був парубок моторний&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З практичної точки зору, зауважив наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;йдеться про молодіжний жаргон, а це, без перебільшення, галузь мови, що найбільш динамічно розвивається.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;слово &lt;em&gt;матьорий&lt;/em&gt; у цьому жаргоні має непряме значення, адже не обов'язково мається на увазі статево-зрілий самець у розквіті своїх років, сили, спритності тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому вважаю за можливе також використовувати будь-який варіант на розсуд читача, але також бути готовим сприйняти якийсь інший варіант, який читач може почути від оточуючих.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновки&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;Моторний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; є словниковим і широко відомим у літературі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;суто з лінгвістичної точки зору, слово &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ма́терий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; можна вважати усталеним (окрім зауваження, що Макс Фасмер таки вів словник іноземної мови).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;В контексті молодіжного жаргону, можна експериментувати з будь-якими варіантами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-11-26T02:05:21.473" LastActivityDate="2022-11-26T02:05:21.473" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7088" PostTypeId="2" ParentId="7068" CreationDate="2022-11-29T13:13:08.913" Score="0" Body="&lt;p&gt;Якщо ми скажемо &amp;quot;середньо&amp;quot; в даному реченні, то це буде означати щось на кшталт &amp;quot;заробляю середньо/посередньо&amp;quot;, а не &amp;quot;заробляю в рамках 5 тис. грн&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;В середньому&amp;quot; говорить нам про вимір величини, якийсь статистичний показник, порівняння, виведення &amp;quot;середини&amp;quot; з чогось.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5137" LastActivityDate="2022-11-29T13:13:08.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7089" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7091" CreationDate="2022-12-02T21:33:54.463" Score="0" ViewCount="59" Body="&lt;p&gt;Як правильно писати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Лас-Вегасівський алгоритм,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;алгоритм &amp;quot;Лас-Вегас&amp;quot;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;алгоритм типу &amp;quot;Лас-Вегас&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;чи ще якось?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З лапками чи без?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;На вікі не знайшов.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2022-12-06T13:51:46.847" Title="Лас-Вегасівський алгоритм, алгоритм &quot;Лас-Вегас&quot;, алгоритм типу &quot;Лас-Вегас&quot; чи ще якось?" Tags="|велика-мала-літера|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7090" PostTypeId="2" ParentId="7080" CreationDate="2022-12-04T13:59:40.747" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ми з ним заметчились.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ми з ним відповідаємо один одному.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;хтось метчиться до команди&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Він відповідає рівню нашої команди.&lt;br /&gt;&#xA;Він відповідає нашим запитам.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це слово найближче з усього, що є.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2933" LastEditorUserId="2933" LastEditDate="2022-12-04T14:40:44.000" LastActivityDate="2022-12-04T14:40:44.000" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7091" PostTypeId="2" ParentId="7089" CreationDate="2022-12-06T12:00:58.173" Score="1" Body="&lt;h3&gt;Прикметникові варіанти&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прикметник пишеться так — &lt;strong&gt;лас-вегаський&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Літери &lt;em&gt;л&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; мають бути малі:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сам по собі прикметник пишеться малими літерами (&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=159&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 154.3.5 «Українського правопису» 2019 року&lt;/a&gt; наводить приклади: &lt;em&gt;булóнь-сюрмéрський&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бург-ель-арáбський&lt;/em&gt; тощо).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Теоретично з великої могло б писатися все словосполучення (як-от &lt;em&gt;Такий-то алгоритм&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Алгоритм такий-то&lt;/em&gt;), але я не спостерігаю традиції робити так для алгоритмів, теорем, аксіом тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;На практиці з варіантів &lt;em&gt;лас-вегаський&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лас-вегасський&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лас-вегасівський&lt;/em&gt; найчастіше вживається перший. Наразі не можу це аргументувати. Можливо, цей варіант є в словниках (поки що бачу &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/vesum/?w=%D0%BB%D0%B0%D1%81-%D0%B2%D0%B5%D0%B3%D0%B0%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лише в «ВЕСУМ»&lt;/a&gt;; слід подивитися пізніше в «Словниках України онлайн», коли вони запрацюють).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я не виключаю застосування лапок, як-от &lt;strong&gt;«лас-вегаський» алгоритм&lt;/strong&gt; або &lt;em&gt;так званий «лас-вегаський» алгоритм&lt;/em&gt;. Цим ми можемо підкреслювати, що цей алгоритм насправді не є характерним для Лас-Вегасу чи винайденим у Лас-Вегасі, а це лише умовна назва. Утім я не знаю, наскільки це обов'язково.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прикметникові варіанти можна застосовувати і коли мова про конкретний алгоритм, і коли мова про тип/родину алгоритмів. Якщо ми хочемо підкреслити, що мова саме про тип/родину алгоритмів, то можна (але необов'язково) написати &lt;em&gt;алгоритм лас-вегаського типу&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;алгоритм «лас-вегаського» типу&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Іменникові варіанти&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є прецедент: &lt;em&gt;алгоритм Монте-Карло&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;метод Монте-Карло&lt;/em&gt;. Хоча я не знаю, у якому відмінку стоїть слово &lt;em&gt;Монте-Карло&lt;/em&gt;, можливо, це родовий відмінок, як &lt;em&gt;алгоритм Лас-Вегасу&lt;/em&gt; (чи &lt;em&gt;алгоритм Лас-Вегаса&lt;/em&gt;), а не як &lt;em&gt;алгоритм Лас-Вегас&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей прецедент не беззаперечний. Цілком може бути, що це радше усталений виняток, аніж характерий випадок. Але на практиці, мені здається, &lt;strong&gt;якщо не вийде чітких і суворих настанов, що треба писати по-іншому&lt;/strong&gt;, то де-факто всі писатимуть &lt;em&gt;алгоритм Лас-Вегас&lt;/em&gt; (або з прикметником).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Прислівникові варіанти&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Радше для гумору — &lt;em&gt;алгоритм по-ласвегаськи&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тут дефіс між «лас» і «вегас» не треба через &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=46&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;примітку 1 у § 41.3.1 «Українського правопису» 2019&lt;/a&gt; («У прислівниках такого зразка, утворених від складних прикметників, що їх пишемо з дефісом, дефіс ставимо тільки після &lt;em&gt;по-&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;по-соціалдемократи́чному&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;по-генералгубернáторському»&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Щодо лапок питання відкрите.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2022-12-06T13:51:46.847" LastActivityDate="2022-12-06T13:51:46.847" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7092" PostTypeId="2" ParentId="2569" CreationDate="2022-12-06T13:39:38.157" Score="2" Body="&lt;p&gt;The intelligibility level (percent) depends not only on the lexical distance percent but also (and to large extent) on the orthographic distance (for written intelligibility) which is the percent of the changed letters between the pairs of cognates or partial cognates with completely the same meaning in the total amount of the letters of the longest of two   (partial) cognate words. Often there may be bigger amount of letters and signs than in the longest words if therr are so-called &amp;quot;insertions&amp;quot;. The same method is used for the spoken (phonetic dustance) but insted the national alphabet letters there are sounds of the International phonetic alphabet (and there may be very close sounds and their change would be not like 1 ball but as 0,5 ball or less.&#xA;It is called in the some linguistic branches as &amp;quot;Normalized Levenshtein distance). So, the pairs from Swadesh  list like Russian &amp;quot;ног&amp;quot; (legs in genitive case) and and Ukrainian &amp;quot; ніг&amp;quot; differs in spelling in 33% (big distance) and in pronuncuarion - basically in 66 % - very big phonetic distance which can lead in not complete understanding (if the context is confusive, incomprehensive or allows parralel translation).&#xA;Also, big role there may plays sintax and grammar distance.&#xA;The second issue is the definition of the word &amp;quot;common vocabulary&amp;quot;. Actually there is not an unequivocal view between linguists (for example it was noticed by the Soviet linguists Arapov and Herz in 1970-s ) And there are&#xA;two these extremities in linguists.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;The non-cognates are only these words which have different roots till the  root of the Proto-Indo- European or the other proto-languages. But, for example, all European languages would probably have in this case unusually big percent of cognates. Still there is need to look for complete false cognates like Russian &amp;quot;швирять&amp;quot; (to throw) and Ukrainian &amp;quot;жбурляти&amp;quot; (old form шпурляти which are occasionally similar to the Russian word). The representative of this approach was for example the Russian linguist Starostin, but he acknowledged non-cognacy in a words' meaning in the Swadesh list. Still, I have seen more &amp;quot;radical&amp;quot; presentatives of this view between the authors of the some linguistic publications whichvare accesible in the Internet . And Swadesh list calculation is at odds with this approach because the Ukrainian чоловік which is husband and male person cannot match the Russian человек in the demanded 100 % exact meaning of the English Swadesh list word &amp;quot;person&amp;quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Unequivocally cognates (common vocabulary) - representatives (partial or complete) these linguists Istvan Fodor, Icidore Dyen, Kirschen Peust, Robert Lawrence Trask, Johanne Mattice-List and others.&#xA;According to the approach, cognates (relatives) is those which not only have the same root, but:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;A) They are inherited from a Proto-language but not borrowed from any language including this proto - language or &amp;quot;third&amp;quot; Slavic or non-Slavic language. So,  the pairs like &amp;quot;всегда - завжди&amp;quot;, &amp;quot;враг - ворог&amp;quot;, &amp;quot;сахар - цукор&amp;quot; are non-cognates.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;B) They directly originated from one word-ancestor and language ancestor (so, the words like женщина - жінка, как -як are non-cognates.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;C) 100 % same meaning: so, the cognates with the different meaning (богато -багато) or partial cognates with close meaning (люди - людина) are non-cognates)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;D)Absence of so-called irregular sound changes in word roots (so он - він, медведь- ведмідь, толкать - штовхати are non-cognates.Irregular sound changes are relatively not frequent and they are the result of the word -formation but not the natural evolutionary sound change like o  to i in вол - віл (an ox). For example, Istvan Fodor (Hungary) wrote about loanwords, indirect origin, and the situations when roots &amp;quot;drifted so far apart&amp;quot; in this publication &lt;a href=&quot;http://www.lllf.uam.es/%7Eclase/acceso_local/IF61Gloto.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://www.lllf.uam.es/~clase/acceso_local/IF61Gloto.pdf&lt;/a&gt; especially on the pages 320 - 323. Still, there were some not perfect approaches used by I.Fodor in the classification and calculation of common vocabulary noticed by M.V.Arapov, M.M.Herz and I.Dyen.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;E) Absence of the irregular sound changes in affixes. So,привичка - звичка (habit) are non-cognates.&#xA;Some principles of differentiation real cognates from these not complete cognates which are products of the word-formation are shown here:&#xA;&lt;a href=&quot;https://pure.mpg.de/rest/items/item_3237641/component/file_3237642/content&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://pure.mpg.de/rest/items/item_3237641/component/file_3237642/content&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;But if the latter authors say that for the most of linguist the common root generally is enough, the Richard Lawrence Trask had the opposite view:&#xA;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=EHeGzQ8wuLQC&amp;amp;pg=PA146&amp;amp;dq=handbook+of+comparative+linguistics+Robert+Lawrence+Trask&amp;amp;hl=ru&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwiZ5uiS8Lj8AhVskosKHSqdCMEQ6AF6BAgEEAI#v=onepage&amp;amp;q=cognates&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://books.google.com.ua/books?id=EHeGzQ8wuLQC&amp;amp;pg=PA146&amp;amp;dq=handbook+of+comparative+linguistics+Robert+Lawrence+Trask&amp;amp;hl=ru&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwiZ5uiS8Lj8AhVskosKHSqdCMEQ6AF6BAgEEAI#v=onepage&amp;amp;q=cognates&amp;amp;f=false&lt;/a&gt; / It's for example on the page 62 (item -&amp;quot;cognates&amp;quot;) (&amp;quot;partial cognates&amp;quot;), page 234(&amp;quot;oblique cognates&amp;quot;),page 248(&amp;quot;partial cognates&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Mostly, the widespread views and principles in West linguistic concerning cognates-non-cognates are generalized in a book &amp;quot; Математические методы в исторической лингвистике&amp;quot; (the authors are М.В. Арапов, М.М. Херц), which was published in Moscow in 1974 and especially on pages 26 and 57-59.  Here are just fragments of this book:&#xA;&lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books/about/%D0%9C%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B5_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4.html?id=ZwQzAQAAIAAJ&amp;amp;redir_esc=y&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://books.google.com.ua/books/about/%D0%9C%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B5_%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B4.html?id=ZwQzAQAAIAAJ&amp;amp;redir_esc=y&lt;/a&gt;&#xA;There is many linguists who are in the middle of two extremities like this Ukrainian linguist K.Tyshchenko (the examples of non-cognates ( called by him as &amp;quot;innovations&amp;quot; in the Swadesh list fragment are written and coloured  by him here:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.tyzhden.ua/content/photoalbum/2012/10_12/04/tyshenko/tyshenko.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://i.tyzhden.ua/content/photoalbum/2012/10_12/04/tyshenko/tyshenko.pdf&lt;/a&gt;&#xA;on the page 54, in the figure 20. Some principles of defining of words like innovations are shown on the pages 53 and 55 (there is, for example about   the metatesis ( a kind of the irregular sound changes in a word's root of Czech word &amp;quot;hmla&amp;quot; (gaze) in the comparisons with the Russian &amp;quot;мгла&amp;quot; (the latter sounds like &amp;quot;mgla).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;But the words which have just irregular suffixes and prefixes are not coloured by him as &amp;quot;non-cognates&amp;quot; ( like Belarusian &amp;quot;жывёла&amp;quot; and Russian &amp;quot;животное&amp;quot; (animal), or like Ukrainian &amp;quot;кістка&amp;quot; and Russian &amp;quot;кость&amp;quot; (&amp;quot;bone&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5148" LastEditorUserId="5148" LastEditDate="2023-05-31T13:32:13.917" LastActivityDate="2023-05-31T13:32:13.917" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7093" PostTypeId="2" ParentId="4730" CreationDate="2022-12-07T16:37:42.867" Score="-1" Body="&lt;p&gt;На мою думку, форма &amp;quot;дільничий&amp;quot; (без Н) є більш притаманною живій мові, хоча б з огляду на спрощення приголосних, а &amp;quot;дільничНий&amp;quot; (з Н) - це рудимент русифікаторської політики радянського мовознавства. Тому посилання на &amp;quot;дільничНих&amp;quot; з творів радянських корифеїв не є доречним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5150" LastActivityDate="2022-12-07T16:37:42.867" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7094" PostTypeId="1" CreationDate="2022-12-12T16:26:42.503" Score="1" ViewCount="24" Body="&lt;p&gt;Наприклад &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2341-14#n1209&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття 185 Кримінального кодексу України&lt;/a&gt; явним чином  містить  п'ять частин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стаття 185. Крадіжка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Таємне викрадення чужого майна (крадіжка) -&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;карається штрафом від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадськими роботами на строк від вісімдесяти до двохсот сорока годин, або виправними роботами на строк до двох років, або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до п’яти років.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Крадіжка, вчинена повторно або за попередньою змовою групою осіб, -&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;карається арештом на строк від трьох до шести місяців або обмеженням волі на строк до п'яти років або позбавленням волі на той самий строк.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Крадіжка, поєднана з проникненням у житло, інше приміщення чи сховище або що завдала значної шкоди потерпілому, -&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;карається позбавленням волі на строк від трьох до шести років.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Крадіжка, вчинена у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану, -&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;карається позбавленням волі на строк від п'яти до восьми років.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Крадіжка, вчинена в особливо великих розмірах або організованою групою, -&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;карається позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/3857-12#n34&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інші закони&lt;/a&gt;, як нижче явно не вказують частини статті в тексті, але опосередковано на них посилаються (в частині змін закону).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стаття 6. Підстави для тимчасового обмеження права громадян України на виїзд з України&#xA;{Назва статті 6 в редакції Закону № 1474-VIII від 14.07.2016}&#xA;Право громадянина України на виїзд з України може бути тимчасово обмежено у випадках, коли:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;{Абзац перший частини першої статті 6 із змінами, внесеними згідно із Законом № 888-VIII від 10.12.2015; в редакції Закону № 1474-VIII від 14.07.2016}&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;він обізнаний з відомостями, які становлять державну таємницю, - до закінчення терміну, встановленого статтею 12 цього Закону;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;{Пункт 2 &lt;strong&gt;частини першої&lt;/strong&gt; статті 6 виключено на підставі Закону № 888-VIII від 10.12.2015} .....&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи відомо чому так відбувається, як &amp;quot;правильно&amp;quot; має бути та чи є правильна структура?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку безпосередньо вкзані частини статті спрощують сприяння тексту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це важливо для проекту &lt;a href=&quot;https://chitkyi-zakon.org&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://chitkyi-zakon.org&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5160" LastEditorUserId="5160" LastEditDate="2022-12-12T20:42:34.110" LastActivityDate="2022-12-12T20:42:34.110" Title="Чому деякі закони явно вказують номер частин в статті а деякі не вказують?" Tags="|стилістика|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7096" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7097" CreationDate="2022-12-15T15:03:19.497" Score="1" ViewCount="105" Body="&lt;p&gt;Маю питання, як в українській мові відрізняти значення слова &lt;strong&gt;протестувати&lt;/strong&gt; також, як в російській мові &lt;em&gt;протестовать&lt;/em&gt; від &lt;em&gt;протестировать&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5167" LastActivityDate="2022-12-16T02:49:49.093" Title="Чому слова &quot;протестовать&quot; и &quot;протестировать&quot; з російської мови перекладаються на українську як &quot;протестувати&quot;?" Tags="|значення-слів|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7097" PostTypeId="2" ParentId="7096" CreationDate="2022-12-15T18:50:23.127" Score="4" Body="&lt;h1&gt;Ніяк.&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;В усіх мовах деякі словоформи збігаються, письмово та/або фонетично:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сучасна англійська має безліч слів, дієслівна, прикметникова і іменникова форми яких збігаються. Той же &lt;em&gt;test&lt;/em&gt; може бути як дієсловом, так і іменником або прикметником.&lt;br /&gt;&#xA;Іноді така неоднозначність приймає гротескні форми: &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Time_flies_like_an_arrow;_fruit_flies_like_a_banana&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Time flies like an arrow; fruit flies like a banana&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;На відміну від інших мов, як-то німецьке &lt;em&gt;protest&lt;strong&gt;ier&lt;/strong&gt;en&lt;/em&gt; — це винятково дієслово.&lt;br /&gt;&#xA;До речі, німецький суфікс &lt;code&gt;-ier-&lt;/code&gt; і є «винуватцем» відмінностей між &lt;em&gt;протестовать&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;протестировать&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Московський язик не відрізняє між собою слова &lt;em&gt;половина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підлога&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;стать&lt;/em&gt; (у них це &lt;em&gt;«пол»&lt;/em&gt;) або &lt;em&gt;любов&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;кохання&lt;/em&gt;, а з фонетичної точки зору, значна кількість мовців плутаються в написанні &lt;strong&gt;усіх&lt;/strong&gt; дієслів з суфіксами &lt;code&gt;-тся&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;-ться&lt;/code&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Тут же криється і нескінченне джерело жартів про &lt;em&gt;підлога країни, пекельні борошна&lt;/em&gt; і навіть про &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/6983/8&quot;&gt;&lt;em&gt;бавовну на аеродромі&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сучасна китайська фонетика &lt;a href=&quot;https://chinese.stackexchange.com/q/40574/752&quot;&gt;взагалі має&lt;/a&gt; 1274 фундаментально різні склади (враховуючи чотири різні тони).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, це типова проблема, і вирішення її також типове:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;мовець намагається &lt;strong&gt;уточнити контекст&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;використати синонім&lt;/strong&gt;, щоб уникнути неоднозначності,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;а слухач обирає серед можливих значень те, яке відповідає &lt;strong&gt;контексту&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Чтиво&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://linguistics.stackexchange.com/q/43582/1009&quot;&gt;How do natural languages prevent word ambiguity in &amp;quot;compound words&amp;quot;?&lt;/a&gt; — &lt;strong&gt;це буквально ваше запитання&lt;/strong&gt;, тільки в більш широкому контексті різних мов;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://linguistics.stackexchange.com/q/8962/1009&quot;&gt;How is &amp;quot;Writer/reader-responsible language&amp;quot; correlated with synthetic/analytic languages?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://linguistics.stackexchange.com/a/29914/1009&quot;&gt;Whispering in languages heavily dependent on pitch or phonation distinctions&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2022-12-16T02:49:49.093" LastActivityDate="2022-12-16T02:49:49.093" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7102" PostTypeId="2" ParentId="7021" CreationDate="2022-12-30T22:13:31.927" Score="2" Body="&lt;p&gt;Просто брати звичний словник за джерело не варіянт, бо враховуємо також гинші відмінки: &lt;em&gt;удар&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;раду&lt;/em&gt;, де друге, очевидно, від &lt;em&gt;рада&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому спершу спробував через &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE_%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BF%D1%83%D1%81_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ҐРАК&lt;/a&gt;. Брав з корпуса &lt;a href=&quot;//parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;весь список&lt;/a&gt; слів, після декотрих операцій отримав &lt;a href=&quot;//gist.github.com/20ee784ce14d660cf04dd95f30e64882#file-w-s-s-grac&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;таке&lt;/a&gt;. Як можна побачити, чимало незрозумілих слів чи неіснуючих — неможливо або надто складно належно відфілтерувати від несловникових слів: записи чужою мовою, нечинним правописом чи з помилками, належність абревіятур, волосних назов, нетіпових записів ітд. Тобто потребує додаткового опрацювання, переважно ручного, що бере додатковий час…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;На щастя, є &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/vesum/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВЕСУМ&lt;/a&gt;, котрий в цему планї охайнїший і &lt;a href=&quot;//github.com/brown-uk/dict_uk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дозволяє&lt;/a&gt; легше опрацювати набір слів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Після декотрих &lt;a href=&quot;//gist.github.com/20ee784ce14d660cf04dd95f30e64882&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;операцій&lt;/a&gt;, отримав &lt;a href=&quot;//gist.github.com/20ee784ce14d660cf04dd95f30e64882#file-w-s-s-vesum&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;таке&lt;/a&gt;. Для прикладу, &lt;strong&gt;найдовшим морднілапом&lt;/strong&gt;, що з девяти буков, є &lt;em&gt;&lt;strong&gt;мононитка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;актиноном&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, що від &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Один з різновидів (ізотопів) атомів радону, продукт радіоактивного розпаду актинію, символ An.&quot;&gt;&lt;em&gt;актинон&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Ось з вісьмома:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;виноробу уборонив&#xA;вирового оговорив&#xA;мирового оговорим&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;І ще трохи статістіки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Довжина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Рядків&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Слів&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;2&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;12&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;24&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;3&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;158&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;316&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;4&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;217&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;434&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;5&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;252&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;504&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;6&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;89&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;178&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;7&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;37&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;74&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;8&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;3&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;6&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;9&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;1&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;2&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ручного опрацювання не робив, але помітно, що цего треба вже значно менше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аби повторити мій резултат, розкажу про одну операцію, що прискорює опрацювання і котру треба знати — відфілтери:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Слово не має бути самим собою, тобто слово не має бути паліндромом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Слово не має бути…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;ignore = {   # https://github.com/brown-uk/dict_uk/blob/master/doc/tags.txt&#xA;  &amp;quot;abbr&amp;quot;,    # абревіярута&#xA;  &amp;quot;alt&amp;quot;,     # алтернатіний правопис&#xA;  &amp;quot;bad&amp;quot;,     # помилково писано&#xA;  &amp;quot;foreign&amp;quot;, # невизначена явна запозика&#xA;  &amp;quot;intj&amp;quot;,    # вигук&#xA;  &amp;quot;prop&amp;quot;,    # волосна назва&#xA;}&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Декотрі сполуки неможливі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;&amp;quot;[А-ЩЬЮЯҐЄІЇ]&amp;quot;,   # великі букви, зазвичай це волосні назви,&#xA;                    абревіятури чи щось незвичне&#xA;&amp;quot;ь[^дтзсцлн]&amp;quot;,    # /ь/ буває лише після певних буков, отримати /ьо/&#xA;                    в такій умові неможливо, бо /оь/ не буває.&#xA;&amp;quot;[аеиуі]й|чш&amp;quot;,    # такі сполукі неможливі¹&#xA;&amp;quot;['.]|[-ь]$&amp;quot;,     # &amp;lt;'&amp;gt; після йотованих або починатися з /-/ чи /ь/&#xA;&amp;quot;ї[^аяеєиуюіїо]&amp;quot;, # не буває /ї/ після приголосних без апострофа,&#xA;                    лише в декотрих старих правописах&#xA;&#xA;¹ декотрі з їх насправдї можливі, а саме коли префікс /най/, &#xA;  але єго неможливо отримати з /йан/, бо такого не буває,&#xA;  хиба що в декотрих старих правописах.&#xA;&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Очевидно, мова, пак словник — мінлива штука, тому відповідь не є сталою. Однак, можна вважати суто як науковою чи як там зацїкавленістю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-09-09T20:19:12.247" LastActivityDate="2023-09-09T20:19:12.247" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7103" PostTypeId="2" ParentId="7065" CreationDate="2023-01-01T06:15:59.913" Score="3" Body="&lt;h1&gt;Коротко&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Запоріжжя&lt;/em&gt; це радше &lt;em&gt;гісторичний реґійон&lt;/em&gt; або просто &lt;em&gt;назва міста&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;називати &lt;em&gt;Запорізьку область&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Запоріжчиною&lt;/em&gt; можна, сам конструкт має вжиток, втч на державному рівнї, а етімолоґично і семантично — &lt;em&gt;питомий&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Довго&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Автор питання&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сумніви мовців зрозумілі: назва міста &lt;em&gt;Запоріжжя&lt;/em&gt; саме по собі несе сенс &lt;em&gt;територія, регіон&lt;/em&gt;, як-то &lt;em&gt;Поділля, Полісся, Прикарпаття, Забужжя&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не буду вдавати ся в &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B6%D0%B6%D1%8F#%D0%9D%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гісторію назви міста&lt;/a&gt;, але схожість проявяїть ся наростком &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/-%D1%8Cja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;-ьja&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/-%D1%8Cje&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;-ьje&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що в більшостї випадків є для &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B1%D1%96%D1%80%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;збірних&lt;/a&gt; або абстрактних іменників. В таких випадках зазвичай наводю такий приклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;однина &lt;em&gt;волос&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;корїнь&lt;/em&gt; – множнина &lt;em&gt;волоси&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;коренї&lt;/em&gt; – збірнина &lt;em&gt;волосся&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;корїння&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто згадані вами приклади не просто теріторії, а з певними ознаками. Вікіпедія їх зазвичай позначаїть як &lt;em&gt;гісторіко-ґеоґрафичний та етнокултурний реґійон&lt;/em&gt;, де, як не дивно, входить і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B6%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Запоріжжє&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що не обмежуїть ся межами областї, ба навіть не охопює повністю саму область:&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/sFtsb.png&quot; alt=&quot;Історіко-ґеоґрафичний та етнокултурний реґіон Запоріжжя&quot; /&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна також згадати подібні теріторіяльні іменники, але не як назви чогось: &lt;em&gt;узбережжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бездоріжжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зарубіжжя&lt;/em&gt; ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому якщо мова са́ме про &lt;em&gt;Запорізьку область&lt;/em&gt;, то &lt;em&gt;Запоріжчина&lt;/em&gt; будить ближче за декотрими ознаками:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Наросток &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/-ina&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;-ина&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; дуже продуктивний, теж може в збірні іменники.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Вже є подібні вжитки як &lt;em&gt;Київщина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Львівщина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Одещина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Житомирщина&lt;/em&gt; ітд, що позначають таки &lt;em&gt;область&lt;/em&gt;. І ті вжитки утворені з &lt;em&gt;прикметника&lt;/em&gt; з основою на &lt;em&gt;-ськ-&lt;/em&gt;, котре тут через асімілацію стає &lt;em&gt;-зьк-&lt;/em&gt;. Такого не сказати про &lt;em&gt;Запоріжжя&lt;/em&gt;, що утворене з приростка &lt;em&gt;за&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;іменника&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо питомостї, то оба наростки, очевидно, є питомі українській. Але ось зі вжитком &lt;em&gt;-ськ-&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;-ина&lt;/em&gt; на позначення &lt;em&gt;земель&lt;/em&gt; чи навіть країн, напевно написати не можу, але менї здаїться, що це відносно нове явище явище, бо в дуже старих назв не пригадую.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Схоже, так воно і є, натрапив на працю:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;доктор філолоґичних наук, професор &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%83%D1%81%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Петро Іванович Білоусенко&lt;/a&gt;: &lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:GZXJqXJO0PQJ:www.irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe%3FC21COM%3D2%26I21DBN%3DUJRN%26P21DBN%3DUJRN%26IMAGE_FILE_DOWNLOAD%3D1%26Image_file_name%3DPDF/Vznu_fi_2016_2_50.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Формування словотвірної структурилокативних найменувань в історії української мови&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак суфікс &lt;em&gt;-щина&lt;/em&gt; не брав участі у творенні локативних назв у прасловʼянській мові, не трапляється він і в обстежених текстах української мови ХІ-ХІІІ ст. Проте цей формант успадкував від свого попередника семантику сукупності, яка прозирала в багатьох дериватах на &lt;em&gt;-ина&lt;/em&gt; праслов’янської доби[див. 41 І, с. 121] та українській мові давньокиївського періоду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Просторових назв із цим формантом в обстежених пам’ятках української мови ХІ-ХІІІ ст. не виявлено, однак дещо пізніше згадана семантика сукупності стала підґрунтям для появи дериватів iз локативним значенням.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Семантика збірності поступово закріпилася в нових дериватах. Найперше вона відчувається в багатьох утвореннях від посесивних прикметників за належністю земель, територій певним особам. &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%97%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%8F_%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;З. Т. Франко&lt;/a&gt; відзначала, що топоструктури з цим суфіксом в ХІV-ХV ст. „набули значення релятивної просторової абстракції, ставши формантом найменувань обʼєктів, які не були точно окреслені на терені, тобто земельних ділянок, володінь, ланів, нив, тощо. [...] Переважна більшість структур на &lt;em&gt;-щина&lt;/em&gt; досить густою сіткою покриває територію Київщини, [...] звідки, слід гадати, ці структури і беруть свій родовід, далі ізоглосою проходять уздовж північного етнічного порубіжжя аж до Волині, ана південно-західному терені не зустрічаються зовсім. Експансія йшла, як видно, з центральних регіонів у південно-західному напрямі” [33, с. 47]. Перші деривати цього типу фіксуються, за нашими даними, у ХІV ст. — це, власне, переважно назви земельних володінь на різних територіях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наведені факти підтверджують думку &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%9B%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%B0_%D0%A2%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%96%D1%97%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Л. Т. Масенко&lt;/a&gt; про те, що в ХVІ-ХVІІІ ст. в українській мові з’являються ойконіми на &lt;em&gt;-щина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-івщина&lt;/em&gt;, переважно з посесивним значенням, в окремих випадках — з топографічним. Назви з цим формантом були відомі уже в топонімії попередньої епохи, але в староукраїнський період ХІV-ХV ст. до них належали виключно найменування земельних володінь, утворені від імен і прізвищ власників. У ХVІ–ХVІІІ ст. функція суфікса &lt;em&gt;-щина&lt;/em&gt; в українській топонімії розширюється — він починає вживатись і для творення назв населених пунктів [див. 20, с. 647] і найменувань територій, які знаходяться під чиєюсь управою. Певне, існувала йсуспільна необхідність в однотипних іменуваннях окремих територіальних одиниць, адже саме в цей час збільшувалася кількість міст, містечок, за назвою яких почала іменуватися навколишня місцевість.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І тут загалом, гадаю, можна спинити ся. Підсумую:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;семантіка перенесла ся на місцину десь в 14–15 віках;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;десь з 16–18 віків так почали позначати і адміністратівні одиницї, чим і є &lt;em&gt;область&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто в підсумку є питомим і &lt;em&gt;адміністратівний поділ&lt;/em&gt; можна позначати наростком &lt;em&gt;-ина&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сам &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B6%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0%22+site:*.gov.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вжиток&lt;/a&gt; є і на державних сайтах., втч від рекомендованим МОН-ом &lt;a href=&quot;//lib.imzo.gov.ua/wa-data/public/site/books2/pidruchnyky-11-klas-2019/23-ukrainska-mova-dlya-dlya-nacionalnyh-menshyn-11-klas/babych-ukr-mova-11kl-rum.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;підручника&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B0%D0%B1%D0%B8%D1%87_%D0%9D%D0%B0%D0%B4%D1%96%D1%8F_%D0%94%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%81%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Надії Бабичи&lt;/a&gt; і:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//zap.gp.gov.ua/ua/news.html?_m=publications&amp;amp;_t=rec&amp;amp;id=274945&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Запорізька обласна прокуратура&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тривалий час &lt;em&gt;Запоріжчина&lt;/em&gt; залишається криміногенним регіоном…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…виділила проблемні питання &lt;em&gt;Запоріжчини&lt;/em&gt;, …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Автор питання&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Таким чином, &lt;em&gt;Запоріжжя&lt;/em&gt; (область) звучить так само, як &lt;em&gt;Запоріжжя&lt;/em&gt; (місто).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про всяк зазначу, що це цїлком звичне явище. Менї зараз складно згадати український приклад, але можна одразу згадати: &lt;em&gt;Алжір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Бразілія&lt;/em&gt; ітд, що позначають країну і столицю, &lt;em&gt;Новий Йорк&lt;/em&gt; — місто і державу; ітд.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-01T17:31:22.873" LastActivityDate="2023-01-01T17:31:22.873" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7104" PostTypeId="2" ParentId="6482" CreationDate="2023-01-02T09:41:38.800" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Етимологічний словник української мови Інституту мовознавства ім. О.О. Потебні НАН України.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%80%D0%B8%D1%81#10720&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;РИС&lt;/a&gt; «Oryza sativa L.» (ботанічне)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;через російське (рис) і через польське (риж) посередництво запозичено із середньоверхньонімецької мови;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[серендьонімецька] &lt;em&gt;rīs&lt;/em&gt; ([нововерхньонімецька] &lt;em&gt;Reis&lt;/em&gt;) походить від [італійська] &lt;em&gt;riso&lt;/em&gt;, яке через [середньолатинська] oryza зводиться до [грецька] ὄρυζα, а це останнє через іранське посередництво ([афганістанська] vrižē, [перська] birindž) – до [давньоіндійська] vrīhí- «тс.»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;буковинські форми [ориз, вориз] походять від [болгарська] ори́з (пор. [румунська] oréz «тс.»), що, як і [македонська] ориз, [сербохорватська]. орѝж, орѝз, зводиться безпосередньо до [грецька] ὄρυζα;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;російська &lt;em&gt;рис&lt;/em&gt;, білоруська &lt;em&gt;рыс&lt;/em&gt;, польська ryż, чесьја rýže, словацька ryža, сербохорватська &lt;em&gt;рѝжа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ри́жа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ри̑ж&lt;/em&gt;, словенська ríž;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фонетичні та словотвірні варіанти: &lt;em&gt;вориз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ориз&lt;/em&gt; «рис»; &lt;em&gt;рижи́сько&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рижівка&lt;/em&gt; «рисове поле»; &lt;em&gt;рисі́вка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ріж&lt;/em&gt; «Oryzopsis Mill.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Час, на жаль, не вказаний. Але, схоже, ранїше панівним був &lt;em&gt;риж&lt;/em&gt;, в тому числї на теренах під Москівщиною. Таку думку підкрїпюють &lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D1%80%D0%B8%D1%81&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;no_accents=on&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;старі словники&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;М. Уманець, А. Спілка: &lt;em&gt;Словарь росийсько-український 1893–1898 рр.&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Рисъ&lt;/strong&gt; = &lt;strong&gt;риж&lt;/strong&gt;. С. З. Л. — &lt;em&gt;Вези овес до Парижу, а не буде з вівса рижу&lt;/em&gt;. н. пр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варто зазначити, що в прикладї згадана приказка:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;В. В. Жайворонок: &lt;em&gt;Знаки української етнокультури: Словник-довідник.&lt;/em&gt; — К.: Довіра, 2006. — С. 410.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/zhaivoronok_znaky_ukrainskoi_etnokultury/%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ове́с&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (зменшене — &lt;em&gt;овесе́ць&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;овесо́к&lt;/em&gt;)&#xA;[…] ра­зом з тим рослина вважалася ма­лопоживною: «Вези овес хоч до Парижу, а не буде з вівса рижу»; вівсяний хліб вважався голодним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Б. Грінченко: &lt;em&gt;Словарь української мови 1909 р.&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Риж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-жу&lt;/strong&gt;, м. Oryza satira L, рисъ. Ном. № 75S8. Котл. Ен. IV. 67. ЗЮЗО. І. 130.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як можна побачити, згаданий один письменик і твір, де теж є &lt;a href=&quot;//uk.wikisource.org/wiki/%D0%95%D0%BD%D0%B5%D1%97%D0%B4%D0%B0_(1798)/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словничок&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Котляревський: &lt;em&gt;Енеїда&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Малороссійскихъ словъ содержащихся въ Энеидѣ, и сверхъ того еще весьма многихъ иныхъ, издревле вошедшихъ въ Малороссійское нарѣчіе съ другихъ языковъ, или и коренныхъ Россійскихъ, но не употребительныхъ.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Рижъ, сорочинское пшено.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут &lt;em&gt;сорочинське&lt;/em&gt; або ж &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%81%D0%B0%D1%80%D0%B0%D1%86%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;сарацинське&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; позначає мусульман, не обовязково арабів. Тобто, скорїш за всього, тоді москівська ще не мала слова &lt;em&gt;рис&lt;/em&gt; або якщо і було, то геть непоширене.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;О. Ізюмов: &lt;em&gt;Російсько-український словник 1930 р.&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Рис&lt;/strong&gt;, бот. – риж, -жу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;А. Ніковський: &lt;em&gt;Словник українсько-російський 1927 р.&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Риж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-жу&lt;/strong&gt; – рис.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є ще така робота:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;С. А. Яценко: &lt;em&gt;Назви продуктів харчування, страв і напоїв&amp;quot; в українській мові XIV – XVII століть&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Імовірно, що слово &lt;em&gt;рыжъ&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;рижъ&lt;/em&gt;) «рис» потрапило до української мови саме в староукраїнську добу (засвідчене в 1561 р.): &lt;em&gt;камень рыжу&lt;/em&gt;. Воно вжито тільки з єдиним значенням – «зерно, призначене для приготування страв», адже рис в Україні не вирощували. Це підтверджує також виявлена словосполука &lt;em&gt;каша рыжовая&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;каша рыжовая зъ шафраном&lt;/em&gt; (1572). Здебільшого назву відзначено у фонетичній формі &lt;em&gt;рыжъ&lt;/em&gt; (1642). Слово через польське посередництво запозичено із середньоверхньонімецької мови. У сучасній українській літературній мові функціонує у формі &lt;em&gt;рис&lt;/em&gt;, яке є новим запозиченням через російську з тієї ж середньоверхньонімецької мови. У говірках південно-західного наріччя назву вживають у старій формі &lt;em&gt;риж&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто більшість праць наразї поки указують, що &lt;em&gt;риж&lt;/em&gt; прибув ранїше, а якщо будить доведено зворотньо, то був щонайменше панівним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-02T10:11:47.030" LastActivityDate="2023-01-02T10:11:47.030" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7105" PostTypeId="2" ParentId="6978" CreationDate="2023-01-04T17:55:11.057" Score="3" Body="&lt;p&gt;Всі проблеми зі статусом слова &amp;quot;добавка&amp;quot; є пов'язані з такими проблемами:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Насамперед в українській порівняльний лінгвістиці, дуже часто вживається поняття &amp;quot;однокореневий&amp;quot;. Тоді, як у західній лінгвістиці частіше вживається слово &amp;quot;cognate&amp;quot; - &amp;quot;споріднений&amp;quot;, &amp;quot;родич&amp;quot; для визначення спільної міжмовної лексики. І не для всіх лінгвістів достатньо &amp;quot;одного&amp;quot; (спільного) кореня для того щоб 2 назвали  &amp;quot;спорідненими&amp;quot;. Існують жорсткі вимоги там (помічені радянськими лінгвістами М.Араповим і М.Херц в книжці &amp;quot;Математические методы в лингвистике&amp;quot;, сторінки,26, 57-59 і висунуті угорським лінгвістом Іштваном Федором в 1960- х рр., західними лінгвістами R.L.Trusk, I. Dien, K.Peust, J. Mattice - List. Частково ці підходи є й в &amp;quot;Етимологічному словнику української мови&amp;quot;. Також вони фактично присутні й частково пояснються в публікації відомого українського лінгвіста К.Тищенка &amp;quot;Правда про походження української мови&amp;quot;, особливо на сторінці 54, де неспоріднена лексика є забарвленою як &amp;quot;іновації&amp;quot; у фрагменті списку Сводеша (а також на 53 і 55 сторінках, &lt;a href=&quot;https://archive.org/details/tishenko/mode/1up&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;слайд 34&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слід сказати, що не є відомо, чи завжди доцільно вживати слово &amp;quot;спільний корінь&amp;quot; а не &amp;quot;близький корінь&amp;quot;. НаприкладБ згідно з &amp;quot;Етимологічним словником слов'янських мов російське слово &amp;quot;дитя&amp;quot; (повний родич українському дитя за умови повної однаковості значення) а також українське &amp;quot;дитина&amp;quot; разом походять від спільної гіпотетичної праслов'янської основи *detb (сторінки 12-14). Однак, &amp;quot;дитя&amp;quot; прямо походить від *dete (с.12-13) а &amp;quot;дитина&amp;quot; (якщо це слово ще дійсно повністю співпадає по значенню зі словом &amp;quot;дитя&amp;quot;, бо може означати в російській тільки &amp;quot; мала дитина&amp;quot;) прямо походить від інших праслов'янських слів-коренів - *detim&amp;gt;(jb)/ *detina(ja) / *detino (с.14 -15) - &lt;a href=&quot;https://imwerden.de/pdf/etimologichesky_slovar_slavyanskikh_yazykov_vyp05_1978__ocr.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://imwerden.de/pdf/etimologichesky_slovar_slavyanskikh_yazykov_vyp05_1978__ocr.pdf&lt;/a&gt;  Отже,логічно, корінь тут не &amp;quot;один&amp;quot; (спільний), а просто &amp;quot;близький&amp;quot;. Подібна ситуація з парами &amp;quot;писатель- письменник&amp;quot;,&amp;quot;свет- світло&amp;quot;.&#xA;Отже, вимогами для споріднених слів є (окрім уявного спільного кореню):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А) Однакове значення слова (Згідно з визначним американським лінгвістом Icidore Dyen, лексикостатистика (підрахунок спільної лексики наприклад у Списку Сводеша) повинна базуватися на визнанні підрахунку тих слів, які мають однакове значення, про що сказано у його &lt;a href=&quot;https://thevore.com/comparative-indoeuropean-database-collected-by-isidore-dyen/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;публікації&lt;/a&gt;, у розділі під назвою &amp;quot;The history of the data in this file&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;При чому має бути повністю спільне значення, а не там &amp;quot;дуже близьке, що підкреслено наприклад, російськими лінгвістами О.Касіяном й А.Дибо в в їхній додатковій інформації (supplementary informftion) 2 до публікації  &amp;quot;Genetic heritage of the Balto-Slavic speaking populations: a synthesis of autosomal, mithochondrial and Y-chromosomal data (Alena Kushniarevich et al.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Б) Спільна успадкованість слів від мови - предка (гіпотетичної давньосхіднослов'янської (давньоруської) але частіше - від праслов'янської) а не &amp;quot;запозичення&amp;quot; (borrowings) принаймні з двох різних &amp;quot;третіх мов&amp;quot;.&#xA;Слід зауважити, що K.Peust й I.Dyen вважали неспорідненими слова між мовами навіть запозичені одна від одної. Зокрема, за I.Dyen англійське blossom є родичем французькому fleur але не англійське flower. Навіть без історичних відомостей про запозичення, останнє буде видно через відсутність &amp;quot;регулярних звукових відповідностей&amp;quot; Про це він написав у одній із своїх лексикостатичних книг &lt;a href=&quot;https://books.google.com.ua/books?id=AoGmexxHvJQC&amp;amp;pg=PA81&amp;amp;dq=Indo-European+languages+isidore+Dyen&amp;amp;hl=uk&amp;amp;sa=X&amp;amp;ved=2ahUKEwiI5LjWsbb8AhVri8MKHUBrADAQ6wF6BAgGEAU#v=onepage&amp;amp;q=Indo-European+languages+isidore+Dyen&amp;amp;f=false&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Indo-European languages&lt;/a&gt; на сторінці 95.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В) &amp;quot;Пряме&amp;quot; походження від конкретного слова-предка з мови-предка (ось ця проблема пов'язана зі словами &amp;quot;дитя - дитина&amp;quot;, &amp;quot;свет-світло&amp;quot;, тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проблеми, очевидно, не буде, якщо відбулося &amp;quot;непряме походження &amp;quot; вже не у мові-предку, а у пізніших мовах, але щоб була:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Г.) Так звана &amp;quot;регулярна&amp;quot; відповідність звуків і &amp;quot;регулярні&amp;quot; (відносно часті і згідно з &amp;quot;природним&amp;quot; процесом зміни звуків при розділенні мов) зміни звуків. Прикладом регулярної зміни звуків є наявність &amp;quot;і&amp;quot; в закритому складі в українській мові там де в російській мові є &amp;quot;о&amp;quot; (пара &amp;quot;вол - віл&amp;quot;). Особливо &amp;quot;важливо&amp;quot; щоб &amp;quot;регулярні зміни були в коренях.&#xA;Про вплив на спорідненість &amp;quot;розходження&amp;quot; у коренях писав зокрема І.Фодор у своїй &lt;a href=&quot;http://www.lllf.uam.es/%7Eclase/acceso_local/IF61Gloto.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;публікації&lt;/a&gt; (с. 321.) на прикладі коренів &lt;code&gt;*mazъ&lt;/code&gt; - &lt;code&gt;mast&lt;/code&gt;. Він писав там і про інші ознаки споріднених, хоч його підхід і підрахунок Списку Сводеша мав проблемні місця посічені деякими вченими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лінгвіст Kirschen Peust (Німеччина) писав про важливість негативного впливу навіть нерегулярних суфіксів та префіксів, однак, вважав, що слово може вважатися спорідненим, якщо споріднена частина разом з коренем буде достатньо великою (Сторінка 2-3 файлу &lt;a href=&quot;http://www.peust.de/peustBasicVocabularyList.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;публікації&lt;/a&gt;, там де є пункт &amp;quot;Сognate judgement&amp;quot;, а також - застосування правил у фрагменті списку Сводеша починаючи зі стор.5).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8#2966&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;згідно&lt;/a&gt; з Етимологічним словником української мови в 7 томах, ((&amp;quot;добавка&amp;quot; є словотвірним варіантом слова &amp;quot;вибавити&amp;quot;**. Це діалектичне слово є напівспоріднене з російським &amp;quot;избавить&amp;quot; маючи принаймні частково (в певних випадках застосування). однакове значення. Однак, на відміну від зміни звуку &amp;quot;ть&amp;quot; на звуки &amp;quot;ти&amp;quot;, у закінченні (регулярна звукова зміна), заміна &amp;quot;із&amp;quot; на &amp;quot;ви&amp;quot;  - нерегулярна).&#xA;Але ця заміна є не в корені (він є спорідненим і походить від віддаленого і часткового праслов'янського предка українського слова &amp;quot;бути&amp;quot; &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B1%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8&lt;/a&gt; У самрму слові &amp;quot;бути&amp;quot; якому є &amp;quot;нерегулярні&amp;quot; звукові зміни в староукраїнськму &amp;quot;бити&amp;quot; під впливом майбутньої форми &amp;quot;буду&amp;quot;, а в &amp;quot;чужих&amp;quot; між собою &amp;quot;префіксах&amp;quot;. Тому можна ще назвати ці два слова &amp;quot;спільною&amp;quot; лексикою.&#xA;Позаяк, непряме походження російського &amp;quot;добавка&amp;quot; (від &amp;quot;ИЗбавить&amp;quot; і українського &amp;quot;добавка&amp;quot; (від &amp;quot;ВИбавити&amp;quot; сталося не в час існування праслов'янської мови, а пізніше, то ці 2 слова &amp;quot;добавка&amp;quot; є &amp;quot;родичами&amp;quot; &amp;quot;спорідненими&amp;quot;. У них також немає &amp;quot;нерегулярних&amp;quot; звукових змін як от між рос. &amp;quot;прыгать&amp;quot; і укр. &amp;quot;плигати&amp;quot; ,або у &amp;quot;ладонь - &amp;quot;долоня&amp;quot;, &amp;quot;он-він&amp;quot;. В письмовій формі вони взагалі однакові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Часто у подібних питааннях існує проблема різниці між стандартними (літературними) мовами і їхніми нестандартними варіантами, як от архаїзми чи діалектизми. Стандартні є більше подібними чи різними в одних словах чи коренях, а нестандартні  - в інших. Часто буває, що в одній стандартній мові рідше застосовується якийсь корінь ніж в іншій літературній мові. А от в нестандартний. Буває й протилежна ситуація.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;До прикладів більшого застосування спільних чи близьких іншої літературної мови коренів у &amp;quot;нелітературній&amp;quot; мові є український діалектизм &amp;quot;глитати&amp;quot; споріднений з російським літературним &amp;quot;глотать&amp;quot;. Зараз, в українській мові застосовується контакти. Але близькі до &amp;quot;глотать&amp;quot; корені застосовуються у словах вже чужої цьому російському слові літературній лексиці - укр. &amp;quot;глитай&amp;quot;  (має неоднакове значення), &amp;quot;поглинати&amp;quot;(до неожнакового значення ще й &amp;quot;нерегулярні&amp;quot; звукові зміни саме в коренях додалися).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5148" LastEditorUserId="5148" LastEditDate="2023-07-02T16:27:24.913" LastActivityDate="2023-07-02T16:27:24.913" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7106" PostTypeId="2" ParentId="4835" CreationDate="2023-01-04T21:16:15.127" Score="4" Body="&lt;h1&gt;Коротко&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо говорити про загал і грубо, то — &lt;strong&gt;так&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Однак&lt;/em&gt; якщо вдати ся в тонкощї і волосник імени знає про це, то не все так просто, бо саме імє &lt;em&gt;Алісія&lt;/em&gt; може походити від:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;згаданого &lt;em&gt;aletheia&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;правда&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;загальноприйнятного &lt;em&gt;Adalheidis&lt;/em&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;і раптового &lt;em&gt;Alexis&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Adalheidis&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Більшість джерел, особливо чужоземних, згадують як похідного від цего.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо це &lt;em&gt;Аліса&lt;/em&gt; як в &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D1%96%D1%81%D0%B0_%D1%83_%D0%94%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Аліса в Дивокраї&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, то тут така етімолоґія:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/Alice#etymonline_v_8149&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Alice&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;fem. proper name, from Old French &lt;em&gt;Aliz&lt;/em&gt;, from Old High German &lt;em&gt;Adalhaid&lt;/em&gt;, literally &amp;quot;nobility, of noble kind&amp;quot; (see &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/Adelaide&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Adelaide&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;). Among the top 20 most popular names for girls born in the U.S. c. 1880-1920. &amp;quot;Alice's Adventures in Wonderland,&amp;quot; published in 1865, was written for &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D1%96%D1%81%D0%B0_%D0%9B%D1%96%D0%B4%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Alice Pleasance Liddell&lt;/a&gt; (1852-1934).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/Adelaide&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Adelaide&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;fem. proper name, from French &lt;em&gt;Adélaide&lt;/em&gt;, from a Germanic source similar to Old High German &lt;em&gt;Adalhaid&lt;/em&gt;, from &lt;em&gt;adal&lt;/em&gt; &amp;quot;noble family&amp;quot; (see &lt;em&gt;atheling&lt;/em&gt;) + German &lt;em&gt;heit&lt;/em&gt; &amp;quot;state, rank,&amp;quot; which is related to Old English &lt;em&gt;-had&lt;/em&gt; &amp;quot;person, degree, state, nature&amp;quot; (see &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/-hood&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;-hood&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;). The first element of it affixed to French fem. ending &lt;em&gt;-ine&lt;/em&gt; gave &lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/Adeline&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Adeline&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//etymonline.com/word/atheling&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;atheling&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;member of a noble family,&amp;quot; Old English &lt;em&gt;æðling&lt;/em&gt;, from &lt;em&gt;æðel&lt;/em&gt; &amp;quot;noble family, race, ancestry; nobility, honor,&amp;quot; related to Old English &lt;em&gt;æðele&lt;/em&gt; &amp;quot;noble,&amp;quot; from Proto-Germanic *&lt;em&gt;athala-&lt;/em&gt; (cognates: Old Frisian &lt;em&gt;edila&lt;/em&gt; &amp;quot;(great-)grandfather,&amp;quot; Old Saxon &lt;em&gt;athali&lt;/em&gt; &amp;quot;noble descent, property,&amp;quot; Old High German &lt;em&gt;adal&lt;/em&gt; &amp;quot;noble family&amp;quot;), which is perhaps from PIE *&lt;em&gt;at-al-&lt;/em&gt; &amp;quot;race, family,&amp;quot; from *&lt;em&gt;at(i)-&lt;/em&gt; &amp;quot;over, beyond, super&amp;quot; + *&lt;em&gt;al-&lt;/em&gt; &amp;quot;to nourish.&amp;quot; With suffix &lt;em&gt;-ing&lt;/em&gt; &amp;quot;belonging to.&amp;quot; A common Germanic word, cognates include Old Saxon &lt;em&gt;ediling&lt;/em&gt;, Old Frisian &lt;em&gt;etheling&lt;/em&gt;, Old High German &lt;em&gt;adaling&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто походе від ± поняття &lt;em&gt;шляхетність&lt;/em&gt;. І в такому разї &lt;em&gt;Alicia&lt;/em&gt; просто &lt;a href=&quot;//behindthename.com/name/alicia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;латінізоване&lt;/a&gt; &lt;em&gt;Alice&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ций корїнь досить плодовитий, бо з нього маємо дещо знаймі нам імена як &lt;em&gt;Ада&lt;/em&gt; i &lt;em&gt;Аліна&lt;/em&gt;. Доречи, до другого згаданий довідник &lt;em&gt;Власні імена людей&lt;/em&gt; наводить таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/54/53392/363696.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;АЛІНА&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;запозичене: нім. Alina, Aline; можливо, виникло через скороч. імен &lt;em&gt;Ангеліна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Аделіна&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Алінка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Алиюнька&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Алиючка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ала&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Аля&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Ліна&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Здогадати ся можна хиба що за повним іменем &lt;em&gt;Аделіна&lt;/em&gt; або за скороченими &lt;em&gt;Ала&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Аля&lt;/em&gt;, що має і &lt;em&gt;Аліса&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цю думку також припускає &lt;a href=&quot;//pl.wikipedia.org/wiki/Jan_Grzenia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Jan Grzenia&lt;/a&gt; в книзї &lt;a href=&quot;//pl.wikipedia.org/wiki/Alicja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Nasze imiona&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Alicja&lt;/em&gt; może pochodzić od starogermańskiego imienia &lt;em&gt;Adalheidis&lt;/em&gt;, które skracało się do &lt;em&gt;Alis&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Aletheia&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Етімолоґія слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%E1%BC%80%CE%BB%CE%AE%CE%B8%CE%B5%CE%B9%CE%B1#Ancient_Greek&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;aletheia&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;From &lt;em&gt;ἀληθής&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;alēthḗs&lt;/em&gt;, “true”) +‎ &lt;em&gt;-ιᾰ&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-ia&lt;/em&gt;, abstract noun suffix), from &lt;em&gt;ἀ-&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;a-&lt;/em&gt;, “not”) and &lt;em&gt;λήθω&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;lḗthō&lt;/em&gt;, “I escape notice, I am hidden”) — whence English &lt;em&gt;lethargy&lt;/em&gt; (“sluggishness”) — ultimately from Proto-Indo-European *&lt;em&gt;leh₂-&lt;/em&gt; (“to hide”).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто нічим не збіжне з попереднїм. Згадується і в припущеннях &lt;em&gt;Nasze imiona&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Według innej koncepcji imię &lt;em&gt;Alicja&lt;/em&gt; pochodzi od greckiego słowa aletheia - prawda, które w średniowiecznej łacinie przyjmowało formę: &lt;em&gt;Alitia&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Alicia&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Alexis&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найменш популярна думка, бо поки зустрїв в припущеннях &lt;em&gt;Nasze imiona&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Może pochodzić od włoskiej, żeńskiej formy imienia &lt;em&gt;Aleksy&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;Alessis&lt;/em&gt;, imię to przyjmowało w języku niemieckim i angielskim formę &lt;em&gt;Alexia&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де італійська є посередницею: &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Alessia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Alessia&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто від корня що і в &lt;em&gt;Олександер&lt;/em&gt;, отже по сутї наше &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Олеся&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, анґлійське &lt;em&gt;Alexia&lt;/em&gt; ітд, що зазвичай не дуже парні до &lt;em&gt;Аліса&lt;/em&gt;. Тому це не дуже додає вагу або стосується лише в окремих випадках.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Окремо&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також цїлком можливе злиття перших двох випадків, якщо другий випадок має місце бути. Вплив одного імени на другого — відомий випадок і для української, наприклад зміна &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; → &lt;strong&gt;м&lt;/strong&gt; в &lt;em&gt;Микита&lt;/em&gt; і в похідних словах зазвичай пояснюється таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Етимологічний словник української мови Інституту мовознавства ім. О.О. Потебні НАН України.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B0#12123&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;МИКО́ЛА&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (чоловіче ім’я)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Початкове &lt;strong&gt;м&lt;/strong&gt; замість &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; у східнослов’янських і польській мовах пояснюється як результат впливу імені &lt;em&gt;Михаилъ&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-01-04T21:16:15.127" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7107" PostTypeId="1" CreationDate="2023-01-05T14:19:43.430" Score="2" ViewCount="72" Body="&lt;p&gt;Згідно &lt;a href=&quot;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/body&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/body&lt;/a&gt; слово &lt;em&gt;&amp;quot;body&amp;quot;&lt;/em&gt; окрім тіла людини чи тварини може вживатись також у значенні групи людей, зокрема у виразі &lt;em&gt;&amp;quot;governing body&amp;quot;&lt;/em&gt; як колегіального органу влади.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Який український іменник найкраще підходить для перекладу виразу &lt;em&gt;&amp;quot;governing body&amp;quot;&lt;/em&gt; як друге слово після прикметника &amp;quot;керівний/керівна&amp;quot;: &lt;strong&gt;рада&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;орган&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;тіло&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо приміром обрати варіант &lt;em&gt;&amp;quot;керівний орган&amp;quot;&lt;/em&gt;, то чи не буде він вводити у замішання, адже прикметник &lt;em&gt;&amp;quot;керівний&amp;quot;&lt;/em&gt; ще не вказує в якому саме значенні вживається слово &lt;em&gt;&amp;quot;орган&amp;quot;&lt;/em&gt;, тобто про який саме &lt;em&gt;&amp;quot;керівний орган&amp;quot;&lt;/em&gt; іде мова?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ми говоримо приміром &lt;em&gt;&amp;quot;орган влади&amp;quot;&lt;/em&gt;, то зрозуміло, що це не орган людського тіла (навіть якщо перед словом &amp;quot;орган&amp;quot; не вживаємо жодного прикметника скажімо &amp;quot;місцевий&amp;quot;). А якщо говоримо &lt;em&gt;&amp;quot;керівний орган&amp;quot;&lt;/em&gt;, тоді здається подвійне значення залишається, адже мозок приміром як орган тіла теж можна назвати &lt;em&gt;&amp;quot;керівним органом&amp;quot;&lt;/em&gt;. І тоді про який саме &lt;em&gt;&amp;quot;керівний орган&amp;quot;&lt;/em&gt; іде мова стає зрозуміло лише з контексту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є в даному випадку найкращим варіантом перекладу вираз &lt;em&gt;&amp;quot;керівна рада&amp;quot;&lt;/em&gt; подібно як &amp;quot;рада директорів&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user5051" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2023-01-05T17:55:55.823" LastActivityDate="2023-03-02T09:04:22.320" Title="Governing body - керівна рада, керівний орган чи керівне тіло?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7108" PostTypeId="2" ParentId="458" CreationDate="2023-01-05T22:38:59.093" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Я не науковець, але можливо я маю справжню відповідь на це питання. Телесик це повна несенітниця, при чому радянська. Маю екземпляр німецького перекладу українських казок 1921 року. Так от, там є казка, що починається один в один із Івасиком-Телесиком. От тільки в перекладі на українську вона називається «Іван, Богом даний». І взагалі в казках того часу, якщо довіряти перекладові, не рідко згадували Бога. В нас був глибоко віруючий народ. А от в Радянському Союзі Бога не було, дому Івасик-Телесик таки цілком може бути бовдурком, за прикладом «Івана дурачка» з російських казок.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5203" LastActivityDate="2023-01-05T22:38:59.093" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7110" PostTypeId="2" ParentId="2935" CreationDate="2023-01-08T13:45:08.963" Score="0" Body="&lt;p&gt;Чув від викладачки в університеті ще таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Закритий&lt;/strong&gt; магазин - магазин закритий назавжди(банкрутсво, переїхав і т.п.);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зачинений&lt;/strong&gt; магазин - графік роботи до 20:00, а зараз 21:00, тому він зараз &lt;strong&gt;зачинений&lt;/strong&gt;, але завтра з 09:00 буде &lt;strong&gt;відчинений&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5207" LastActivityDate="2023-01-08T13:45:08.963" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7111" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7112" CreationDate="2023-01-09T13:03:14.100" Score="4" ViewCount="2618" Body="&lt;p&gt;Як все-таки правильно в орудному відмінку? У словниках (kyiv dictionary, горох) стоїть &amp;quot;речами&amp;quot;. &lt;a href=&quot;https://forum.lvivport.com/threads/kultura-slova-movnostilistichni-poradi.29942/page-51&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;На форумі&lt;/a&gt; натрапила на нічим не підкріплене правило про парні і непарні речі. Так само цікавить, чому &amp;quot;плечі&amp;quot; в орудному відмінку збереглися як &amp;quot;плечима&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2154" LastActivityDate="2023-01-10T05:17:10.187" Title="&quot;Речами&quot; чи &quot;речима&quot;? Як відмінювати?" Tags="|відмінювання|морфологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7112" PostTypeId="2" ParentId="7111" CreationDate="2023-01-09T13:25:56.537" Score="6" Body="&lt;p&gt;Йдеться, дійсно, про залишки &lt;strong&gt;двоїни&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/44/8&quot;&gt;відповіді&lt;/a&gt; на запитання &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/q/31/8&quot;&gt;Чи вживається двоїна в сучасному мовленні?&lt;/a&gt; згадується:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Типові приклади вживання двоїни у сучасній українській:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;парні іменники в Орд. відмінку&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;очима&lt;/em&gt; (проста множина &lt;em&gt;очами&lt;/em&gt;)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слушним є уточнення: хоча &lt;em&gt;речі&lt;/em&gt; не є природно-парним предметом як-то &lt;em&gt;очі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;плечі&lt;/em&gt;, часто у практичному мовленні йдеться про &amp;quot;лише декілька речей&amp;quot; (але не всі), отже, форма двоїни може розповсюджуватися на &lt;em&gt;паукальне число&lt;/em&gt; (декілька речей).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2023-01-09T13:25:56.537" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7113" PostTypeId="2" ParentId="7111" CreationDate="2023-01-10T04:49:19.897" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Авторка запитання&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як все-таки правильно в орудному відмінку?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;рїч&lt;/em&gt; входить в третю відміну, бо жїночого роду на шипячий приголосний, гісторично на &lt;em&gt;-ĭ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=129&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис 2019&lt;/a&gt; → Ⅱ. Правопис відмінюваних закінчення → Іменник → Ⅲ відміна&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;§ 96. Множина&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;В орудному відмінку множини вживаємо закінчення &lt;strong&gt;-ями&lt;/strong&gt; (після шиплячого — &lt;strong&gt;-ами&lt;/strong&gt;): &lt;em&gt;ві́дповід&lt;strong&gt;ями&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вíст&lt;strong&gt;я́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гера́н&lt;strong&gt;ями&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кост&lt;strong&gt;я́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (рідко &lt;em&gt;кіст&lt;strong&gt;ьми́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;о́с&lt;strong&gt;ями&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;ноч&lt;strong&gt;а́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;по́дорож&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;со́міш&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому &lt;strong&gt;речами&lt;/strong&gt;, тобто згадані вами словники вказали правильно. Правило зміни &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;е&lt;/em&gt; опущено, бо це гинша тема.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цїкаво, що тут згадано &lt;em&gt;кістьми&lt;/em&gt;, але то такий &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%80%D1%83%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;орудний&lt;/a&gt; множини для іменників на основи &lt;em&gt;-r&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ĭ&lt;/em&gt;: [давнеруська] &lt;em&gt;дьньми&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;каменьми&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;матерьми&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гостьми&lt;/em&gt; ітд. Таке, справдї, досї вживано як парабіжна форма, втч. в словниках: &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ворітьми&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B3%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;гістьми&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B3%D1%80%D1%83%D0%B4%D0%B8#185480&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;грудьми&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B3%D1%80%D1%83%D0%B4%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;грудями&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;), &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%BA%D1%96%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;кіньми&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D1%81%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B7%D0%B0#115339&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;слізьми&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D1%81%D0%B2%D0%B8%D0%BD%D1%8F#182683&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;свиньми&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ітд. Не дивно, що можна зустрїти і &lt;em&gt;річми&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Котляревський: &lt;a href=&quot;//uk.wikisource.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0:%D0%A2%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B8_%D0%9A%D0%BE%D1%82%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%B5%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE._%D0%A2%D0%BE%D0%BC_1_(1922).djvu/181&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Енеїда&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;62&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Юнона, козир молодиця,&lt;br /&gt;&#xA;Юпитеру не піддалась;&lt;br /&gt;&#xA;Бо знала, що стара лисиця&lt;br /&gt;&#xA;На всякі штуки удалась, —&lt;br /&gt;&#xA;Сказала: „о очей всіх світе,&lt;br /&gt;&#xA;„Старий Олимпський Єзуїте!&lt;br /&gt;&#xA;„З медовими &lt;em&gt;річми&lt;/em&gt; сховайсь,&lt;br /&gt;&#xA;„Уже мене давно не любиш,&lt;br /&gt;&#xA;„А тільки пяний і голубиш…&lt;br /&gt;&#xA;„Одсунься геть  —  не підсипайсь.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Авторка запитання&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На форумі натрапила на нічим не підкріплене правило про парні і непарні речі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Усталений термін цего явища: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B2%D0%BE%D1%97%D0%BD%D0%B0#%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;двоїна&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Некоректно називати &lt;em&gt;парні&lt;/em&gt;, бо &lt;em&gt;шїсть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вісїм&lt;/em&gt; — теж &lt;em&gt;парні&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;три&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;непарне&lt;/em&gt;, але може бути частиною &lt;em&gt;двоїни&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гісторично, закінчення в згаданому випадку є &lt;em&gt;-ьма&lt;/em&gt;, але оскільки шипячі частково ствердїли, то &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; або замінюїть ся на &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;, або геть зникає, тому маємо &lt;em&gt;речима&lt;/em&gt;. Також може бути &lt;em&gt;річма&lt;/em&gt;, але вжиток не бачу, хоча подібне слово &lt;em&gt;нічма&lt;/em&gt; — має і записано в словнику:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Етимологічний словник української мови Інституту мовознавства ім. О. О. Потебні НАН України.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BD%D1%96%D1%87#10123&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;НІЧ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;9&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;ні́чма — «уночі»&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак з часом з різних причин двоїна:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;зникла, досі [локально] існує або можливо якось ся видозмінила,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;замінила стару множину, наприклад &lt;em&gt;очі&lt;/em&gt; проти &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/oko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ока&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ще одна форма множини, тобто як з &lt;em&gt;речима&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;речами&lt;/em&gt; в загальній розмовній мові.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;В підсумку, сучасний стандард української не фіксує двоїну, а деякі збережені форми записує ві винятки або в парабіжні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Авторка запитання&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само цікавить, чому &lt;em&gt;плечі&lt;/em&gt; в орудному відмінку збереглися як &lt;em&gt;плечима&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово входить в другу відміну і мішану ґрупу, бо відповідно середнего роду і на &lt;em&gt;-ч&lt;/em&gt;. Гісторично в мякій ґрупі з основою на &lt;em&gt;-ŏ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=127&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Правопис 2019&lt;/a&gt; → Ⅱ. Правопис відмінюваних закінчення → Іменник → Ⅱ відміна → Б. Множина&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;§ 92. Орудний відмінок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;В орудному відмінку множини іменники другої відміни мають закінчення &lt;strong&gt;-ами&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ями&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ми&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Закінчення &lt;strong&gt;-ами&lt;/strong&gt; (у твердій та мішаній групах), &lt;strong&gt;-ями&lt;/strong&gt; (у м’якій, зрідка в мішаній групах) мають іменники чол. і середн. роду: &lt;em&gt;берег&lt;strong&gt;а́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;працівник&lt;strong&gt;а́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;товариш&lt;strong&gt;а́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;трактор&lt;strong&gt;а́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;во́х&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;міст&lt;strong&gt;а́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прі́звищ&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;се́л&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;я́вищ&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;ковал&lt;strong&gt;я́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лікар&lt;strong&gt;я́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шахтар&lt;strong&gt;я́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;знаря́дд&lt;strong&gt;ями&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;місц&lt;strong&gt;я́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;обли́чч&lt;strong&gt;ями&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пол&lt;strong&gt;я́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;роздорі́жж&lt;strong&gt;ями&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;узви́шш&lt;strong&gt;ями&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Закінчення &lt;strong&gt;-ми&lt;/strong&gt; (паралельно з формами на -&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-ями&lt;/strong&gt;) мають іменники чол. і середн. роду: &lt;em&gt;гі́сть&lt;strong&gt;ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;го́ст&lt;strong&gt;я́ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;кі́нь&lt;strong&gt;ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;ко́н&lt;strong&gt;ями&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;чобіть&lt;strong&gt;ми́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;чобо́т&lt;strong&gt;ями&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чо́бот&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;); &lt;em&gt;колі́нь&lt;strong&gt;ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;колі́н&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;колі́сь&lt;strong&gt;ми&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;коле́с&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;криль&lt;strong&gt;ми́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;кри́л&lt;strong&gt;ами&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;strong&gt;Примітка&lt;/strong&gt;. Іменники середн. роду óко, плечé мають в орудному відмінку множини закінчення &lt;strong&gt;-има&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;оч&lt;strong&gt;и́ма&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;плеч&lt;strong&gt;и́ма&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто згідно правил тут лише &lt;em&gt;плечима&lt;/em&gt;. Тут, в другому пункту, можна побачити знайме нам &lt;em&gt;-ьми&lt;/em&gt;, котре чомусь позначене як &lt;em&gt;-ми&lt;/em&gt;, але без прикладу такого — умовно може появити ся після приголосних, котрі зараз завжди тверді чи мякі або частково ствердїли (шипячі і &lt;em&gt;р&lt;/em&gt;), а ранїше мали &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt;. З [неточного] прикладу, бо тут іменник має лише множнину, пригадую хиба що &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B4%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дверми&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що від &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B4%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%96#5068&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;двьрь&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96#%D0%A2%D0%B8%D0%BF_%D0%B7_%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%8E_%D0%BD%D0%B0_*-%C5%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гісторично&lt;/a&gt;, тут закінчення звичне &lt;em&gt;-и&lt;/em&gt; (по-сучасному &lt;em&gt;-і&lt;/em&gt;) і двоїнна &lt;em&gt;-ема&lt;/em&gt;, але через вплив гинших основ як &lt;em&gt;-ŭ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ā&lt;/em&gt; та знайма &lt;em&gt;-ĭ&lt;/em&gt;, орудний набув сучасних форм: звичні різні &lt;em&gt;-ами&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ьми&lt;/em&gt; і двоїнну &lt;em&gt;-ьма&lt;/em&gt;. Подібне стало ся і зі згаданим словом &lt;a href=&quot;/a/7031/585&quot;&gt;&lt;em&gt;колісьми&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут двоїнна форма &lt;em&gt;плечі&lt;/em&gt; повністю витїснила множину &lt;em&gt;плеча&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-10T05:17:10.187" LastActivityDate="2023-01-10T05:17:10.187" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7114" PostTypeId="1" CreationDate="2023-01-10T09:19:34.213" Score="4" ViewCount="416" Body="&lt;p&gt;Раніше вже було &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/2858/&quot;&gt;питання&lt;/a&gt; про давай/давайте у фразах на кшталт «давай співати». Тут давай можна замінити також на нумо, буде «нумо співати». А можна використовувати наказовий спосіб: «співаймо».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але є трішки інші фрази — той, хто говорить фразу, може пропонувати, щоб деяку річ зробив він, або третя особа, або група людей, яка включає його, але не того, кому адресовано фразу. Також може бути наголошено слово ми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай підійду ближче&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай я піду перша&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай я приїду о 12:30&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай ми це зробимо&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай ти спочатку спробуєш сам&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай вони нам напишуть&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Уточнення для прикладу «давай ми це зробимо». Тут ми може як включати, так і не включати того, кому адресовано фразу. І тут може підкреслюватися якраз слово ми: тобто той, хто говорить фразу, наголошує на тому, щоб не інша, а саме ця група людей зробила те, про що він каже.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Які ще існують варіанти сказати те саме? І чи притаманно українській мові таке застосування слів давай і давайте?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для 5 прикладу такий варіант виглядає дуже схожим: спробуй-но спочатку сам. Для 6 є ще такий варіант: нехай вони нам напишуть.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для 1–4 є близькі варіанти з дозволь або дай, але відтінок виходить зовсім інший. Порівняйте: «давай я піду перша», «дозволь мені піти першою» й «дай я піду перша». У всіх 3 випадках значення близьке, але відтінки значно відрізняються.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо хтось має інші варіанти або зауваження щодо цих, було би дуже цікаво дізнатися.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1743" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2023-01-10T17:57:11.400" LastActivityDate="2023-06-24T13:57:47.187" Title="Як замінити &quot;давай&quot; у фразах на зразок &quot;давай підійду ближче&quot;?" Tags="|вживання-слів|дієслова|словосполучення|наказовий-спосіб|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7116" PostTypeId="2" ParentId="7114" CreationDate="2023-01-10T15:32:10.900" Score="4" Body="&lt;p&gt;Здається, усі запропоновані вами варіанти зводяться до тих, що обговорені у пов'язаній відповіді, якщо додати (відтворити) пропущену частину фрази:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«давай &lt;strong&gt;домовимося, що&lt;/strong&gt; я піду перша»&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«давай &lt;strong&gt;узгодимо, що&lt;/strong&gt; ти спочатку спробуєш сам»&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;«давай &lt;strong&gt;дочекаємося, поки&lt;/strong&gt; вони нам напишуть»&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Іншими словами, це такий само м'який імператив, просто пропущено дієслово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підтвердженням цього може слугувати спостереження, що після &lt;em&gt;давай&lt;/em&gt; йде повноцінне речення (clause) з підметом і присудком, і, як наслідок, тут «проситься»¹ кома, як це зазвичай робиться при правописі складнопідрядних речень.&lt;br /&gt;&#xA;На відміну від словосполучень з дієсловом у невизначеній формі (інфінітив) (&lt;em&gt;давай ділитися&lt;/em&gt;), де кома не ставиться. Або навіть якщо дієслово має іншу форму (&lt;em&gt;давай спробуємо&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;¹) На мою суб'єктивну думку. Я не знайшов джерел, які підтверджували б це.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2023-01-10T15:32:10.900" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7117" PostTypeId="2" ParentId="4174" CreationDate="2023-01-11T03:12:05.353" Score="4" Body="&lt;p&gt;Декотрі ролї і причини відкостї розглянуто в статтї &lt;a href=&quot;http://library.zu.edu.ua/vz/6/st_55_58.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Західнополіські відприслівникові прикметники з формантом &lt;strong&gt;-ішн-ій&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (Григорій Аркушин). Якщо спростити…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіянти кваліфікацій цего форманта:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Згадане: суфікс &lt;em&gt;-н-&lt;/em&gt;, інтерфікс &lt;em&gt;-ш-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%84%D1%96%D0%BA%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;інтерфікс&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (також називають &lt;em&gt;асантема&lt;/em&gt;) — це такий структурний елемент у складї слова, що має матеріяльне оформлення, але не має плану змісту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До них належать два типи (різновиди):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Єднальні голосні складних слів &lt;em&gt;&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;ліс&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;сте́п&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;житт&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt;да́йний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сем&lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;поверхо́вий&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Звукові прокладки між кореневою та афіксальною морфемами (або між двома суфіксальними): &lt;em&gt;шосе́&lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;ний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;америк&lt;strong&gt;а́н&lt;/strong&gt;ський&lt;/em&gt;.&lt;sup&gt; 1&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Словотворчий суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-н´-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;*-ьнь&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &amp;lt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-inio&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), а &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-шнʼ-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — єго позіційний варіянт.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Суфіксальна одиниця &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ш-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (в &lt;em&gt;нікудишний&lt;/em&gt;) і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-іш-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (ві &lt;em&gt;вранішній&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Окремий суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-шн-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; складний суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-шній&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; […] у прикметниках на дієприслівникових основ, «але на голосний, суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-шн-ий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&amp;lt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-шьн-ий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &amp;lt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;*-ch-in&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак як свідчить діялектний матеріял, не всяке &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-шнʼ-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ішнʼ-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; можна вважати суфіксом. Видїлено такі ґрупи утворів:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Похідні з суфіксом &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-нʼій&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-н-ий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;'л´ітюс´&lt;/em&gt; «вторік» &amp;gt; &lt;em&gt;'л´іт´ушн´ій&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;ко'лис´&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;ко'лишн´ій&lt;/em&gt;, пор. &lt;em&gt;ко'лисн´ій&lt;/em&gt;, пор. інше — &lt;em&gt;ко'ишишн´ій&lt;/em&gt; із &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ишн´-ій&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;'ден´ішн´і&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;'данішні&lt;/em&gt;, пор. &lt;em&gt;дьньшьнии&lt;/em&gt; &amp;lt; прасл. &lt;em&gt;*dьnьsь&lt;/em&gt;; кінцевий твірної основи &lt;em&gt;&lt;strong&gt;с´&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; чергується з &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;вто'р´ішн´ій&lt;/em&gt; &amp;lt; &lt;em&gt;вто'р´ік&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;попе'решни&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;попе'решна 'пилка&lt;/em&gt; «пилка, якою розрізають впоперек»), пор. &lt;em&gt;попе'речни&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; внаслїдок реґресівно дісімілації.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Похідні з суфіксом &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-шн(і(й)&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (якщо твірний прислівник закінчується голосним): &lt;em&gt;'тута&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;ту'ташні&lt;/em&gt;, […]; пор. єдине утворення, можливо, з цим суфіксом від твірного прислівника на приголосний: &lt;em&gt;'тутай&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;ту'тайший&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Утворення з суфіксом &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ішн´-ій&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (якщо твірний прислівник закінчується приголосним або коли твірна основа усїкається): &lt;em&gt;'рано&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;'ран´ішн´ій&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;'поранок&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;пора'н´ішн´ій&lt;/em&gt;, пор. &lt;em&gt;по&lt;sup&gt;у&lt;/sup&gt;'ран´ічний&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;о'бʼід&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;в обʼід&lt;/em&gt;) &amp;gt; &lt;em&gt;гоб'йід´ішн´і&lt;/em&gt;; останнї два утворення, очевидно, відадʼєктивні: &lt;em&gt;о'бʼідн´ій&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;о'бʼідн´ішн´ій&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;по'луден´&lt;/em&gt; «опівднї» &amp;gt; &lt;em&gt;пулуд'н´ішн´ій&lt;/em&gt;; певно, цего ж творення і &lt;em&gt;'ден´ішн´ій&lt;/em&gt;; цї прикметники вживаються переважно для позначення молока, видоєного в різну пору доби — вранцї, вдень і ввечерї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Хоч західнополіський діялект видїляїть ся серед гинших богатьма окремими рисами, однак кожна говірка як складова частина цего говору має усталену мовну сістему, особливо в фонетіцї, що і призводить до існування різних аломорфів. Зауважимо, що не всї мовознавцї в цему випадку вживають термін &lt;a href=&quot;//vue.gov.ua/%D0%90%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;аломорф&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, наприклад польський мовознавець &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D0%BD%D1%83%D1%88_%D0%A0%D1%96%D0%B3%D0%B5%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Януш Ріґер&lt;/a&gt; вважає, що це все фонетичні варіянти відповідних суфіксів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Аломорфи суфікса &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ішн´-ій&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ішн-ий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;'ран´ішний&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ишн´-ій&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;ве'чиришн´ій&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;'л´ітишн´і&lt;/em&gt; «такий, що народився влїтку»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ишн-ий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;'ранишний&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ешн´-ій&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;ту'тешн´ій&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ечн´-ій&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;ту'течн´ій&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ечн-и(й)&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;ту'течний&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ошн´-ій&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;'тутошн´ій&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ейш-и(й)&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (внаслїдок різних фонетичних змін): &lt;em&gt;ту'тейший&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо підсумувати, то &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ш-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; зазвичай це інтерфікс або як таке явище самі тлумачимо. Однак в декотрих випадках може походити від &lt;em&gt;&lt;strong&gt;сь&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &amp;lt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І якщо мова про &lt;em&gt;колишній&lt;/em&gt;, то тут скорїш за всего тий &lt;em&gt;декотрий випадок&lt;/em&gt;, а саме заміна &lt;em&gt;&lt;strong&gt;сь&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, тобто &lt;em&gt;коли-сь-ній&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;коли-ш-ній&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;&#xA;Примітки&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пономаренко С. &lt;a href=&quot;//dspace.chmnu.edu.ua/jspui/bitstream/123456789/64/1/%D0%9F%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE%20%D0%A1.%20%D0%A1%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%B0%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0%20%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%20%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%BA%D0%B0_%D0%B4%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F.pdf#page=15&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сучасна українська мова : Морфеміка. Дериватологія. Морфонологія : навчальний посібник&lt;/a&gt; / С. Пономаренко ; відп. ред. О. В. Крутоголова. – Миколаїв : Вид-во ЧНУ ім. Петра Могили, 2017. – 300 с.&#xA;&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-11T03:28:14.587" LastActivityDate="2023-01-11T03:28:14.587" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7118" PostTypeId="1" CreationDate="2023-01-11T11:19:44.790" Score="8" ViewCount="15118" Body="&lt;p&gt;Зараз набирає популярності &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=T_Pep6MW1wc&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;пісня&lt;/a&gt; &amp;quot;сіґеле-міґеле&amp;quot; гурту NAZVA.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Намагаюся знайти, звідки пішло це &amp;quot;сіґеле&amp;quot;, і не можу зрозуміти, чи-то воно від нім. Ziegel - цегла, чи-то від нім. Ziege - коза.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також не до кінця зрозуміло, чи &amp;quot;міґеле&amp;quot; - це просто редуплікація, чи також слово зі значенням.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="240" LastEditDate="2023-01-11T20:01:46.240" LastActivityDate="2023-03-03T10:49:20.903" Title="Етимологія &quot;ціґеле-міґеле&quot; / &quot;сіґеле-міґеле&quot;" Tags="|переклад|етимологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7119" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7123" CreationDate="2023-01-11T11:25:13.043" Score="3" ViewCount="158" Body="&lt;p&gt;Звідки до нас прийшло слово &amp;quot;лагейда&amp;quot;/&amp;quot;легейда&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Його значення легко вишукується в &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/leghejda&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; або в &lt;a href=&quot;https://slovnyk.me/dict/vts/%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%B5%D0%B9%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику з творів Івана Франка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;легейда — Леге́йда: — вайло, телепень [19] — недотепа [VI,VII]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але його етимології не можу знайти ані в наших словниках, ані в словниках їдишу...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2023-01-13T05:58:44.947" Title="Лагейда/легейда. Звідки пішло слово?" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7120" PostTypeId="2" ParentId="7118" CreationDate="2023-01-11T20:07:40.080" Score="6" Body="&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://www.israelculture.info/cigele-migele-skazka-o-beloj-kozochke/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;IsraelCulture.info&lt;/a&gt; знайшов ґіфку (перша на сторінці), де підгледів, як це слово пишеться на їдиші:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/8DjTE.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/8DjTE.jpg&quot; alt=&quot;Tsigele-Migele&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вбив у ґуґл варіант на їдиші й знайшов сайт з наступного абзацу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На сайті &lt;a href=&quot;https://ingeveb.org/texts-and-translations/yiddishists&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;InGeveb.org&lt;/a&gt; знайшов статтю із перекладом (паралельним текстом) тексту Йозефа Тункеля &lt;em&gt;Їдишисти: монолоґ єврея з Києва&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У тексті є таке речення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;און אין דער אמתן, ווי קען מען זינגען &amp;quot;פֿייגעלע, פֿייגעלע, פּי, פּי, פּי,&amp;quot; אָדער &amp;quot;&lt;strong&gt;ציגעלע מיגעלע&lt;/strong&gt; קאָטינקע,&amp;quot; ווען מען האָט נישט קיין דיפּלאָם אויף לכל־הפּחות אַכט קלאַסן קאָנסערוואַטאָריע?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де ציגעלע מיגעלע — це і є &lt;em&gt;ціґеле-міґеле&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А ось переклад англійською:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;And indeed, who would dare to sing “Little Bird, Little Bird, Peep Peep Peep” or “Little &lt;strong&gt;Goatie-Moatie&lt;/strong&gt;, Kitty-Cat” without a diploma certifying that you’ve completed at least eight years of conservatory studies?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Goatie-Moatie — це, якщо зовсім у лоба, то &lt;em&gt;коза-моза&lt;/em&gt;, а якщо по-нашому, то щось типу &lt;em&gt;&lt;strong&gt;коза-дереза&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;кізонька-дерізонька&lt;/em&gt;, адже &lt;em&gt;ле&lt;/em&gt; в німецькій/їдиші або &lt;em&gt;ie&lt;/em&gt; в англійській — це зменшувально-пестливий суфікс.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому, думаю, ціґеле-міґеле — це коза-дереза. І походить воно з їдишу.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-13T04:02:34.883" LastActivityDate="2023-01-13T04:02:34.883" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7122" PostTypeId="2" ParentId="7118" CreationDate="2023-01-13T05:04:52.913" Score="5" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%BC%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%90%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB_%D0%AE%D1%85%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Агатангел Кримський&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;: &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/pdfjs/web/viewer.html?file=%2FE_LIB%2FPDF%2Fukr0002383.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Розвідки, статті та замітки. Ⅰ-ⅩⅩⅦ&lt;/a&gt; → Калач-малач, кішміш-мішміш → Ⅲ&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[с. 148:] вираз: &lt;strong&gt;ціґеле-міґеле:&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;ціґеле&lt;/em&gt; = коза, &lt;em&gt;міґеле&lt;/em&gt; нічого не значить, а разом &lt;em&gt;ціґеле-міґеле&lt;/em&gt; значить: &lt;em&gt;коза і т. и&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;//cs.uky.edu/%7Eraphael/yiddish/dictionary.cgi&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Словник &lt;em&gt;їдиш-анґлійська&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; на сайтї &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B8%D1%82%D0%B5%D1%82_%D0%9A%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%83%D0%BA%D0%BA%D1%96&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;універсітета Кентукі&lt;/a&gt; і підписано як джерела &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Raphael_Finkel&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Рафаела Фінкела&lt;/a&gt; до їдиша&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;tsig&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;noun, plural in&lt;/em&gt; -n, &lt;em&gt;has diminutive, gender f&lt;/em&gt;, «goat» tsikele &lt;em&gt;noun, plural in&lt;/em&gt; -kh, «young goat» source: &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Nahum_Stutchkoff&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Stutchkoff&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо самої етімолоґії:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Wiktionary&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D7%A6%D7%99%D7%92%D7%9C&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ציגל&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; це &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%D7%A6%D7%99%D7%92#Yiddish&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;ציג‎ (tsig)&lt;/a&gt; «коза» + демінутів &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%D6%BE%D7%9C#Yiddish&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;־ל‎ (-l)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ציג&lt;/strong&gt;‎ (tsig) ← [середньоверхньонімецька] &lt;em&gt;zige&lt;/em&gt; ← [давньоверхньонімецька] &lt;em&gt;ziga&lt;/em&gt;, from [протозахідноґеманська] &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-West_Germanic/tig%C4%81&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;*&lt;em&gt;tigā&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;־ל&lt;/strong&gt;‎ (-l) ← [давньоверхньонімецька] &lt;em&gt;-ilī&lt;/em&gt;. Пор. [нїмецька] &lt;em&gt;-lein&lt;/em&gt;, [&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BB%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B4%D1%96%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;алеманська&lt;/a&gt;] &lt;em&gt;-li&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-01-13T05:04:52.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7123" PostTypeId="2" ParentId="7119" CreationDate="2023-01-13T05:58:44.947" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Етимологічний словник української мови Інституту мовознавства ім. О. О. Потебні НАН України.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BB%D0%B5%D2%91%D0%B5%D0%B9%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЛЕҐЕ́ЙДА&lt;/a&gt; «недотепа; ледар, лежень; незграбна людина, вайло»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;запозичення з польської мови;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[польська] [&lt;em&gt;legiejda&lt;/em&gt;] «ледар; незграбна людина; нездара, недотепа, волоцюга», [&lt;em&gt;legejda&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;łegejda&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;łygiejda&lt;/em&gt;] «[те саме]» вважається нерегулярним жартівливим утворенням від &lt;em&gt;legać&lt;/em&gt; «лягати», спорідненим з [українська] ляга́ти;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В пошуках натрапяв також на:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Різні варіяцїї записа в книзї &lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?id=3iEfAAAAMAAJ&amp;amp;q=%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%B9%D0%B4%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Етімолоґічний словник українських прізвищ — прізвищезнавство&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (Василь Ірклієвський): &lt;em&gt;Легейда&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;Лагойда&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;Логойда&lt;/em&gt; → …&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Різні тлуми в книзї &lt;a href=&quot;//ia803002.us.archive.org/32/items/pryzv2005/pryzv2005.pdf#page=394&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Прізвища закарпатських українцїв: Історико-етимологічний словник&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D1%83%D1%87%D0%BA%D0%B0_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Павло Чучка&lt;/a&gt;): укр. діал. ос. назви &lt;em&gt;лоґо́йда&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;бродяга, волоціога, пройдисвіт, шибеник, опришок&lt;/em&gt; (Чопей 171). Пор. ще гуц. &lt;em&gt;лаґа́йда&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;ледар&lt;/em&gt; (Гг 108).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-01-13T05:58:44.947" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7124" PostTypeId="2" ParentId="4635" CreationDate="2023-01-13T14:25:02.027" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Мій дідусь завжди використовував ці слова для вказівок якщо ми удвох щось переносили, а на селі так управляли кіньми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вісьта - вліво, гайта - вправо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але я думаю, що подібно до &amp;quot;віра&amp;quot;-&amp;quot;майна&amp;quot;, це можуть бути запозичені/адаптовані слова, наприклад норвезькою вліво звучить як &amp;quot;венстре&amp;quot; (venstre) а вправо &amp;quot;гойре&amp;quot; (høyre).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5214" LastActivityDate="2023-01-13T14:25:02.027" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7126" PostTypeId="1" CreationDate="2023-01-16T22:48:22.383" Score="1" ViewCount="45" Body="&lt;p&gt;Як вимовляти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;15,8457639&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;13,7 млрд (хтось мені сказав &amp;quot;тринадцять і сім мільярдів, можна так сказати?)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;близько 20,1 млрд&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;близько 21&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;близько 14,356&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дякую))&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5217" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2023-01-17T00:26:06.127" LastActivityDate="2023-01-17T00:26:06.127" Title="Як правильно вимовляти (та відмінювати) десяткові числа?" Tags="|відмінювання|числівники|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7127" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7128" CreationDate="2023-01-18T02:39:03.187" Score="3" ViewCount="239" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Це по сутї перествір запита &lt;a href=&quot;/q/6849/585&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;одразу&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;відразу&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котрий, на превеликий жаль, цїлком підпадає під &lt;em&gt;opinion-base&lt;/em&gt;, тобто основане на думках, а не на витягах чи фактах, але  ніхто ся не втручаїть. Менї сумно, бо тема цїкава або варта належної уваги. Гинших подібних запитів тут немає або не знайшов.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приросток чи -іменник &lt;em&gt;од-&lt;/em&gt; це архаїзм, полонізм, ще який-сь &lt;em&gt;-ізм&lt;/em&gt; чи що-сь таки инше?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо останнє, то які особївостї вжитку: гісторичні, чинні і за стандардом?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Оскільки самовідповідь, дозволю собі не розписувати запит думками чи ланками на блоґи чи форуми.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-18T02:44:06.320" LastActivityDate="2023-01-18T08:00:39.390" Title="Префікси і прийменники од- і від-" Tags="|вибір-слова|прийменники|префікс|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7128" PostTypeId="2" ParentId="7127" CreationDate="2023-01-18T02:39:03.187" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;За основу беру статтю &lt;a href=&quot;//journals.pan.pl/dlibra/publication/143220/edition/125858&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Історія і нормативний статус прийменника / префікса &lt;strong&gt;од‑&lt;/strong&gt; в українській мові нового часу&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ASPB/0030444&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Людмила Дика&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ASUA/0109461&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Марія Шведова&lt;/a&gt;). За що їм окрема подяка. Особисто раджу почитати (всього, якщо не менше 22 сторінок), бо праця справдї добра, а витяги думок декотрих осіб — просто показові і по своєму прекрасні в тий чи гинший спосіб, така собі комедія.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Гісторія&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Етимологічний словник української мови Інституту мовознавства ім. О. О. Потебні НАН України.&#xA;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B2%D1%96%D0%B4#3163&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;ВІД&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (прийменник)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;усі форми з псл. &lt;em&gt;otъ&lt;/em&gt;, форми з &lt;strong&gt;-д&lt;/strong&gt; виникли за аналогією до &lt;em&gt;над&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;під&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;под&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;пе́ред&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додаткові тези чи розлогіше з працї &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/UKR0001641&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Історична фонологія української мови&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A8%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2_%D0%AE%D1%80%D1%96%D0%B9_%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Юрій Шевельов&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Форма з &lt;strong&gt;-д&lt;/strong&gt; спершу була запроваджена перед сонорними і голосними.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В північноукраїнському наріччї форму &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt; памятки фіксують з середини ⅩⅤ ст. (бл. 1450 р.), форми з &lt;strong&gt;від‑&lt;/strong&gt; — з початку ⅩⅥ ст. (бл. 1500 р.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Форма &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; виникла на територіях, охоплених &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;протезою&lt;/a&gt;: протетичний &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; перед &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;це в ґрунті речі наддністрянське та надсянське говіркове явище, що заторкує також Підляшшя, західну частину Поділля й чималі шматки буковинсько‑покутської, східнобойківської та східнолемківської діалектних зон.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від себе також зазначу, що &lt;strong&gt;ъ&lt;/strong&gt; в &lt;strong&gt;одъ&lt;/strong&gt; може виринати як &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, що згодом стає і як &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, тому можемо мати також &lt;strong&gt;одо-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;оді-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;віді-&lt;/strong&gt; ітп.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Ґеоґрафія&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Можна клацнути на картинку, аби відкрити окремо і там маштабувати.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/UKR0002501&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Атлас української мови&lt;/em&gt;, т. 1&lt;/a&gt;, к. 269&lt;/sup&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/fSV7z.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/fSV7z.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/UKR0002502&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Атлас української мови&lt;/em&gt;, т. 2&lt;/a&gt;, к. 251&lt;/sup&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/EcboV.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/EcboV.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/UKR0002502&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Атлас української мови&lt;/em&gt;, т. 3&lt;/a&gt;, к. 128&lt;/sup&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/2Qvvn.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/2Qvvn.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто словами:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;од‑&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;від‑&lt;/strong&gt; паралельно співіснують лише на теренах новоствореного південно‑східного наріччя,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в південно‑західних, за винятком північних районів волинського говору і карпатських говірок, — &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;в північних — &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як підкреслив &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%83%D0%BB%D0%B0%D1%85%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9B%D0%B5%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B4_%D0%90%D1%80%D1%81%D0%B5%D0%BD%D1%96%D0%B9%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Леонід Булаховський&lt;/a&gt; в працї &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/UKR0009997&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Питання походження української мови&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прийменник‑префікс, що відповідає колишньому &lt;strong&gt;от&lt;/strong&gt;(&lt;strong&gt;ъ&lt;/strong&gt;), виступає в варіантах &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt; (не під наголосом) і &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;: в одних південно‑східних говірках — із перевагою другого; в інших (головним чином — близьких до північного наріччя) — першого. Є й говірки, де правило становить або &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;, або &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt; (не під наголосом).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому твердження на зразок &lt;em&gt;так [через &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt;] кажуть лише в селах на Галичині, які зазнали сильної полонізації&lt;/em&gt; від декотрих ві згаданому запитї є абсолютно безпідставними і помилковими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Нормалізація&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Насамперед менї цїкавять особївостї вжитку, тобто правила. Тому статістіка винесена в окремий параґраф, де добра частина — пропущена. Повністю буде пропущені приклади класиків чи просто письменників.&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи не перша спроба нормалізації постала десь під час мовної дискусії 1906–13 рр.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Основні думки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Радікальні, лише:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%87%D1%83%D0%B9-%D0%9B%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нечуй-Левицький&lt;/a&gt;),&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;, одна з причин — вирізнитися ся з гинших словянських мов, насамперед польської і московської.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%B2%D1%84%D0%BE%D0%BD%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;евфонію&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%87%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9C%D0%B8%D1%85%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D0%BE_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Михайло Пачовський&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%96%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%92%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Василь Сімович&lt;/a&gt;), тобто писати &lt;strong&gt;від-&lt;/strong&gt; після голосних. Схоже на ідею фікс і знов схожїсть з декотрими префіксами, але вже з гишими.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Рівноправні; можливі додаткові зауваги, що:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; як головна чи переважна (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D1%8F%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9E%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Олекса Синявський&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цїкаво, що тут нічого не сказано про згаданого ранїше наголоса. Схоже, це лишили як особливість певному діялекту або просто пропустили.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D1%96%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%91%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%81_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Борис Грінченко&lt;/a&gt; був не проти другої думки, однак в словницї використав першу — &lt;strong&gt;від-&lt;/strong&gt; є основним суфіксом, лише геть декотрі слова з &lt;strong&gt;од-&lt;/strong&gt; отримали окрему статтю, а ті що нї, а таких чимало — записані в тій самій формі ві витягах, але в статтях під &lt;strong&gt;від-&lt;/strong&gt;, нп.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BA%D1%83%D0%BF&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=12&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Ві́дкуп&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, -пу, м.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Откупъ. &lt;em&gt;Не раз із селами й церкви ім на &lt;strong&gt;одкуп&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;оддавали&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. К. ЧР. 10.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Десь подібна поведінка була від укладача як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B8%D0%BC%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%90%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB_%D0%AE%D1%85%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Агатангел Кримський&lt;/a&gt;, і така практіка поширила ся на гинші майбутнї словники без змін чи з декотрими. Схоже, це один з чинників панування форми &lt;strong&gt;від-&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо чинного — &lt;a href=&quot;//files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=37&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2019 року&lt;/a&gt; — правописа, то тут було повністю усунено &lt;strong&gt;од-&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 31.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;У префіксах &lt;strong&gt;без-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;від-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;між-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;над-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;об-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;перед-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;під-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;понад-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;роз-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;через-&lt;/strong&gt; кінцевий дзвінкий приголосний перед наступним глухим приголосним не змінюємо…&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для порівняння &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par21p2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;попередній&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 21.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;У всіх префіксах — &lt;strong&gt;без-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;від-&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;од-&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;між-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;над-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;об-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;під-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;перед-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;понад-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;пред-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;роз-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;через-&lt;/strong&gt; — кінцевий дзвінкий приголосний перед глухими не змінюється…&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Статістіка&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Лише загальна. Пропущено реґійональні, авторські ітд. Також треба мати на увазї, що статістіка чутлива від різних чинників, тому не є 100 % доводом, а радше тенденцією чи ілустраційою.&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Розподіл вживань варіантів в [корпусі] &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE_%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BF%D1%83%D1%81_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ҐРАК&lt;/a&gt;-12 за роками.&lt;/sup&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/FsCvD.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/FsCvD.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Леґенда:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;оранжеве&lt;/em&gt;: &lt;strong&gt;од&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;од-&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;синє&lt;/em&gt;: &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;від-&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Форма &lt;em&gt;од-&lt;/em&gt; зазвичай волостива церковнословянізмам, наприклад &lt;em&gt;одкровення&lt;/em&gt; має вжиток тільки такий. А також переважає при чистому, тобто без префікса &lt;strong&gt;з-&lt;/strong&gt;, корню &lt;em&gt;віт&lt;/em&gt;, тобто &lt;em&gt;одвіт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;одвітити&lt;/em&gt; ітп.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Гіперкорекція&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо опустити відому, навіть дещо меметичну, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гіперкорекцію&lt;/a&gt; як &lt;a href=&quot;/q/778/585&quot;&gt;&lt;em&gt;от кутір&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, то можна зазначити про &lt;em&gt;одвертий&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;відвертий&lt;/em&gt;, де насправді приросток &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; і корінь &lt;em&gt;двер&lt;/em&gt;, що від &lt;em&gt;твір&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;твор&lt;/em&gt; як в &lt;em&gt;о-твор-ити&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Короткий підсумок&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Обі форми є питомо українськими, однак певні форми притамані певних реґійонам, лише один мав парабіжний вжив, котрий, схоже, залежав від наголосу. Точно не можа вважати галицьким (декотрі ставять &lt;em&gt;галицьке = польське&lt;/em&gt; через невиховану необізнаність), бо там якраз переважало і переважає форма &lt;strong&gt;від-&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Особївостї вжитку зумовєні таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;(гісторично) реґійонально лише одна певна форма, лише в одному дві зі залежністю від наголоса,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(чинним стандардом) начебто лише &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt;,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;(чинно, узусно) рівноправні, але &lt;strong&gt;від&lt;/strong&gt; панує; правил як таких — немає.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна окремо зазначити, що спроба в евфонію — не пройдена часом.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-18T08:00:39.390" LastActivityDate="2023-01-18T08:00:39.390" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7129" PostTypeId="2" ParentId="256" CreationDate="2023-01-18T07:11:05.580" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Запитник&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;у французькому письмі присутня літера &lt;strong&gt;ï&lt;/strong&gt;, як, наприклад, у слові &lt;em&gt;naïf&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про всяк зазначу, що справдї присутня, але якщо порівнювати з українською, то це по сутї &lt;em&gt;апостроф&lt;/em&gt;: не є частиною абетки, не впливає на словниковий порядок, вказує, що не є частиною &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/French_orthography#Spelling_to_sound_correspondences&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;поліфтонґа&lt;/a&gt; — тут фр. &lt;em&gt;ai&lt;/em&gt; = укр. &lt;em&gt;е&lt;/em&gt;, тому теж обовязкове в письмі. Тут ще похідна від &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, тому &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt; переважно так і звучить. До того ж, в декотрих місцях фр. &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt; може читати ся і як &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, це особливо помітноо по старим записам назв поселеннь: &lt;em&gt;Oboïan&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Dolinskaïa&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ітп.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Теріторії на які претендувала Українська Народна Республіка на &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B7%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%B8%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%86%D1%96%D1%8F_(1919%E2%80%941920)#%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%B4%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%B3%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%96_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B5_%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BD%D1%86%D1%96%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Паризькій мирній конференції&lt;/a&gt;.&lt;/sup&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/vvSTZ.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/vvSTZ.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чого не сказати про укр. &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;, котра є частиною абетки, впливає на порядок і має [гиншу] усталену вимову: &lt;strong&gt;йі&lt;/strong&gt; [або &lt;strong&gt;йи&lt;/strong&gt;].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Запитник&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;з'явилась літера ї в українській абетці як природній розвиток кирилиці, чи її було запозичено з латиниці?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо мова лише про &lt;em&gt;знак&lt;/em&gt;, то кірілиця, як і латіниця, котра [якщо мова про франційську чи подібну] ще зберегла цю функцію — вказ на самовимову, &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Early_Cyrillic_alphabet#Numerals,_diacritics_and_punctuation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;успадкувала&lt;/a&gt; просто зі &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Greek_diacritics&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґрецької&lt;/a&gt;. Можна ще згадати про знак — бревіс — над &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, що теж дійшов до наших часів. Тому, очевидно, зазвичай &lt;a href=&quot;//diva-portal.org/smash/get/diva2:468518/FULLTEXT01.pdf#page=21&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;писали&lt;/a&gt; перед голосними проти &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, що є частиною, нп., в &lt;strong&gt;ꙗ&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ѥ&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt;; або там де ґрецізми. З часом &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; перемішали ся з &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо вже рїч про &lt;em&gt;знак&lt;/em&gt; + [сучасний] &lt;em&gt;звук&lt;/em&gt;, то наразї найдавнїший приклад — праця &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/dlib/item/0001358&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Записки Юго–Западного отдела императорского Русского географического общества&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (1874–75), нп. в роздїлї &lt;em&gt;Пѣсни буковинскаго народа&lt;/em&gt;, декотрі приклади: &lt;em&gt;її&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;чії&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кгрешної&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;білії&lt;/em&gt; ітд. Згодом десь так само вжито в працї &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE-%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B5%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Малоруско-нїмецкий словар&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (1885–86), де ортоґрафія згодом стане відомою як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;желехівка&lt;/a&gt; — на честь упорядника.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо мова про сам &lt;em&gt;звук&lt;/em&gt;, то він міг пійти від &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; або подібних знаків після голосних або на початку слова, нп. &lt;em&gt;ѹкраина&lt;/em&gt;, хоча в таких місцях ранїше міг позначати і просто &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;. А також від їтя — &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt;, що став &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, а &lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt; — в десь таких самих місцях, як і згадане &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt;. Розлогіше про зміну звука в місцях &lt;strong&gt;ѣ&lt;/strong&gt; можна почитати &lt;a href=&quot;/a/1503/585&quot;&gt;в цій відповідї&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Підсумок.&lt;/strong&gt; Це точно не запозика з латіницї, бо там &lt;strong&gt;ï&lt;/strong&gt; ≠ &lt;strong&gt;йі&lt;/strong&gt;, а радше просто &lt;strong&gt;i&lt;/strong&gt;, хоча, звісно, при вимові перед голосною в декотрих мовах може ставати. Тож це такий собі розвиток кірілицї. Або якщо копати геть під корїнь, то запозика від ґрецької, але тут нічого дивного, бо вся кірілиця відпочатку така.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-18T07:49:31.670" LastActivityDate="2023-01-18T07:49:31.670" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7130" PostTypeId="1" CreationDate="2023-01-18T19:25:10.483" Score="2" ViewCount="55" Body="&lt;p&gt;Менї насамперед цїкавить:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«мяка» підґрупа, тобто &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;, (&lt;strong&gt;дз&lt;/strong&gt;, ) &lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;, котру можна скоротити [через відповідні префікси] до &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;, бо гинші випадки можливі, але рідкіші; за основу беру коротке слово &lt;em&gt;зʼява&lt;/em&gt;; однак якщо є можливість — можна покрити всї приголосні;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;стандард і узус стосовно вище.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Які варіяції бачу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Жодних впливів, тобто [зй]. Найпоширенїший запис, нп. в &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F/%D0%B7%27%D1%8F%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Горосї&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/UKR0001490&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Погрібного&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Extensions_to_the_International_Phonetic_Alphabet#Prosodic_notation_and_indeterminate_sounds&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Надкоротка павза&lt;/a&gt;, тобто [з.й], як ві вимові декотрих в словах як &lt;em&gt;зʼорати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зʼекономити&lt;/em&gt; ітд; на жаль, більшість джерел не включають в транскріпціях таке явище; однак особисто таку вимову не чую, тому здається, що малоімовірно.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Як [і], тобто [з'й], що схоже на &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; в &lt;em&gt;зірка&lt;/em&gt;, але з [й];&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Як [ь], тобто [з&amp;quot;й] як в &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D0%B8%D0%B7%D1%8C%D1%94%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;паризьєн&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, тобто &lt;em&gt;зьява&lt;/em&gt;, де &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; повністю мяка, і &lt;em&gt;зʼява&lt;/em&gt; тотожні.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Здогадки, чому два останнї випадки можливі, або причини, чому маю сумнїви в перший пункт:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Звук [й] — &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;палатальний&lt;/a&gt; приголосний — в МФА [j] — і часто позначений як &lt;em&gt;мякий&lt;/em&gt; приголосний. Тобто чому правило &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%96_%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96#%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B7%D0%B0_%D0%BC%27%D1%8F%D0%BA%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8E&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;уподібнення за мякістю&lt;/a&gt; уникає цього звука?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Має велику гісторію ві зміні приголосних, втч. &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%99%D0%BE%D1%82%D0%B0%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%B2_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;суттєвих&lt;/a&gt; і не лише в словянських мовах.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Існує термін як &lt;em&gt;роздїльний мякий знак&lt;/em&gt; і він є по сутї основним, щонайменше для &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil4.htm#par104p12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прізвищ&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par93&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чужомовних слів&lt;/a&gt;, коли &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#par6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;апостроф&lt;/a&gt; в таких випадках стосується лише префіксів і складених слів [також «твердих» і «півмяких» приголосних]. Тобто з поміж варіятивних &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%81%D1%8C%D1%8F%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Касьян&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;Касіян&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;Касʼян&lt;/em&gt; — перше буде за правилами.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Приклади гинших близьких мов. Десь таку фонолоґію має &lt;a href=&quot;//pl.wiktionary.org/wiki/Aneks:J%C4%99zyk_polski_-_wymowa_-_zasady#Zmi%C4%99kczenie&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;польська&lt;/a&gt;, де запис &lt;a href=&quot;//pl.wiktionary.org/wiki/zjawa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;zjawa&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; стає за вимовою як [з'йава]. Білоруська має запис &lt;a href=&quot;//verbum.by/?q=%D0%B7%D1%8C%D1%8F%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зьява&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Запис слів відповідним чином: &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D0%BF%D1%96%D0%B4%D1%8C%D1%97%D0%B7%D0%B4%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;підьїзд&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D0%B7%D1%8C%D1%97%D0%B7%D0%B4%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зьїзд&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ітп ітд. Звісно, це можна також пояснити різними техничними ускладненнями щодо самого апострофа. Хоча таке можна зустрїти і в старих текстах до або під час вводу апострофа: &lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/53900&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;зьїсти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (1891).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Явище як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;епентеза&lt;/a&gt;, тобто вставка сонорних як [л] і [н] перед губними: говіркові &lt;em&gt;мнясо&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;здоровля&lt;/em&gt; ітд, і літературні &lt;em&gt;роблю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;земля&lt;/em&gt; ітд.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож чи справдї тут [зй] чи не все так просто? Про всяк зазначу, що зміни звуків, як в &lt;em&gt;Наталія&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;Наталья&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;Наталя&lt;/em&gt; чи в подвоєння приголосних не дуже цїкаві.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-19T06:31:14.883" LastActivityDate="2023-01-19T06:31:14.883" Title="Яка вимова приголосних перед [й]?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7131" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7134" CreationDate="2023-01-21T14:07:39.783" Score="5" ViewCount="154" Body="&lt;p&gt;One more question based on a Duolingo sentence that looked wrong to me.  How would you normally say &amp;quot;he won the election&amp;quot;?  Which of those are correct?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він переміг вибори (this is what Duolingo says)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він виграв вибори&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він переміг у/на виборах&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;any other options I'm missing?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;My Polish-based intuition says that 2 and 3 are fine but 1 isn't, but I'm not at all sure. So, is 1 an okay sentence, or if not, why not? Do виграти and перемогти work differently, and if so, why/how?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4507" LastActivityDate="2023-03-02T22:21:12.273" Title="Does it make sense to say &quot;перемогти вибори&quot;?" Tags="|дієслова|non-native-speaker|" AnswerCount="3" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7133" PostTypeId="1" CreationDate="2023-01-21T21:48:30.750" Score="1" ViewCount="270" Body="&lt;p&gt;Цікавлять дослідження на тему частоти букв української абетки в наших текстах. Поки знайшов&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/BSgvq.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/BSgvq.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Добрий день, Архімеде! Цікаві задачі, ігри, головоломки / А. Г. Конфорович. — К. : Молодь, 1988.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-08-28T14:05:14.013" LastActivityDate="2023-08-28T14:05:14.013" Title="Частота букв в українських текстах" Tags="|статистика|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7134" PostTypeId="2" ParentId="7131" CreationDate="2023-01-22T01:45:33.813" Score="4" Body="&lt;p&gt;Sadly, in this case I canʼt help with Polish examples. But English can help us with words such as &lt;a href=&quot;https://grammar.collinsdictionary.com/english-usage/what-is-the-difference-between-win-defeat-and-beat&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;win&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;&lt;strong&gt;beat&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; for correspondingly &lt;em&gt;виграти&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;перемогти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Collins&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;win&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;If you win a war, fight, game, or contest, you defeat your opponent. &lt;em&gt;We won the game easily. The party had won a great victory.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;defeat&lt;/strong&gt; and &lt;strong&gt;beat&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Donʼt say that someone &lt;em&gt;wins&lt;/em&gt; an enemy or opponent. In a war or battle, you say that one side defeats the other. &lt;em&gt;The French defeated the English troops.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In a game or contest, you say that one person or side defeats or beats the other.&#xA;&lt;em&gt;He defeated his rival in the semi-finals and went on to win the tournament.&#xA;She beat him at chess.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Questioneress&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Do виграти and перемогти work differently, and if so, why/how?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Thatʼs why we can say only &lt;em&gt;виграти приз&lt;/em&gt; not &lt;em&gt;перемогти приз&lt;/em&gt; as &lt;em&gt;win a prize&lt;/em&gt;. Therefore the most correct way is &lt;em&gt;виграти вибори&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;перемогти в/на виборах&lt;/em&gt;. So, your intuition was right.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;But it looks like some semantic shift happens. If we speak about very abstract terms such as &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=%22%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%B3+%D0%B2%D0%B8%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%B8%22&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;вибори&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=%22%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%B3+%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D1%96%D1%80%22&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;турнір&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; etc then we can use &lt;em&gt;перемогти&lt;/em&gt; too like &lt;em&gt;перемогти вибори&lt;/em&gt;. This phenomenon affecteds words such as &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%88&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;виграш&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%88&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;програш&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; which could be used as correspondingly &lt;em&gt;перемога&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;поразка&lt;/em&gt; too. But be careful here, because something with an abstract or a figurative meaning are usually like a constant expression, therefore it isnʼt am easy theme for non-natives. For example, a non-native from this context may take &lt;em&gt;матч&lt;/em&gt; as abstract but thereʼre no such &lt;em&gt;перемогти матч&lt;/em&gt;. Therefore better use the mentioned correct way.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Questioneress&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;any other options I'm missing?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In this case, no, you didnʼt miss. But I can note that such expression as &lt;em&gt;здобути перемогу&lt;/em&gt; exists.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="1942" LastEditDate="2023-03-02T22:21:12.273" LastActivityDate="2023-03-02T22:21:12.273" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7135" PostTypeId="2" ParentId="7133" CreationDate="2023-01-22T01:58:18.490" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://drukaryk.com/media/userfiles/source/Oryhinaljna%20stattia.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЧАСТОТИ ПОВТОРЮВАНОСТІ БУКВ І БІГРАМ У ВІДКРИТИХ ТЕКСТАХ УКРАЇНСЬКОЮ МОВОЮ.&lt;/a&gt;&#xA;С. О. Сушко , Л. Я. Фомичова , Є. С. Барсуков.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тексти вибирались зі сторінок україномовних сайтів і належать до п’яти стилів&#xA;сучасної української мови, розмовно-побутового, художнього, наукового, публіцистичного&#xA;та ділового). Загальний обʼєм текстів склав 900123 слів (приблизно 6 Мб)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/fVFgX.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/fVFgX.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:9TRHiuSzTGwJ:https://ela.kpi.ua/bitstream/123456789/9689/3/06.pdf&amp;amp;cd=3&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;АРТИКУЛЯЦІЙНІ ТАБЛИЦІСЛІВ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ&lt;/a&gt; Олена Архипова, Володимир Журавльов, В’ячеслав Кумейко&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-01-22T02:07:18.123" LastActivityDate="2023-01-22T02:07:18.123" CommentCount="0" CommunityOwnedDate="2023-01-22T01:58:18.490" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7136" PostTypeId="1" CreationDate="2023-01-28T18:46:30.553" Score="-1" ViewCount="165" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Це запитання також має відповідь (англійською):&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/392&quot;&gt;Imperative for ‘розповісти’, the second person&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна замість &lt;em&gt;дай(/те) відповідь&lt;/em&gt; казати &lt;em&gt;відповід(и/ідь)&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи правильний такий словотвір з точки зору мовних правил? Поки мені здається, що правильний, бо є ж сходіть, віднесіть. Додати приросток як у випадку &lt;em&gt;копайте&lt;/em&gt; мабуть не вийде, бо вже є приросток &lt;em&gt;від&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;ідіть         | копайте         | відносьте | відповідайте &#xA;(про/ви)йдіть | (про/ви)копайте | віднесіть | ?відповідідь&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2023-02-01T13:39:20.017" LastActivityDate="2023-02-01T13:39:20.017" Title="&quot;Дайте відповідь&quot; одним словом" Tags="|словотворення|одним-словом|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ClosedDate="2023-02-03T02:08:26.743" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7137" PostTypeId="2" ParentId="7136" CreationDate="2023-01-29T08:10:42.040" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дайте відповідь&lt;/em&gt; одним словом&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Гісторічно&lt;/a&gt;, словянська мова мала пять класів дїєслів. В нашому випадку цїкавить &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0#%D0%A1%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пятий&lt;/a&gt;, котрий відомий також як атематичний або &lt;a href=&quot;//webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:lSs4T3DVJQQJ://kspu.edu/FileDownload.ashx/%D0%9B%D0%B5%D0%BA%D1%86%D1%96%D1%8F%208.%20%D0%94%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE.docx&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;безсуфіксний&lt;/a&gt;. Погляньмо на ций клас?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Теперїшнїй час&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Інфінітів&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;*dati&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;*věděti&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;*(j)ěsti&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;*byti&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Перша особа однини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*damь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*věmь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)ěmь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)esmь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Друга особа однини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*dasi&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*věsi&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)ěsi&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)esi&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Третя особа однини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*dastь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*věstь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)ěstь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)estь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Перша особа множини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*damъ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*věmъ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)ěmъ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)esmъ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Друга особа множини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*daste&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*věste&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)ěste&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)este&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Третя особа множини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*dadętь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*vědętь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*(j)ědętь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;*sǫtь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наказовий спосіб&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Інфінітів&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;*dati&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;*věděti&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;*(j)ěsti&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;*byti&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Друга й третя особи однини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;dadji&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;vědjь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;jědjь&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;bǫdi&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Перша особа множини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;dadimъ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;vědimъ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;jědimъ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;bǫděmъ&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Друга особа множини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;dadite&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;vědite&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;jědite&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;bǫděte&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто де лише дїєслова як &lt;em&gt;дати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;їсти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt; і їхнї похідні. Тому порівнювати треба саме з такими, крім &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt;, котре відрізняїть ся від гинших на таблицї і є &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/byti&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сполукою&lt;/a&gt; двох дїєслів як &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;єсти&lt;/em&gt;. Тим паче &lt;em&gt;їсти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відати&lt;/em&gt; мають наказовий спосіб, причому перше ± зберегло структуру, а гинші уподібнили ся до першої дїєвідміни, хоча декотрі елементи зберегли ся в декотрих словах як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D0%B6%D0%B1%D0%BE%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Да(д)жбог&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому канонічно буде відмінювати за &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D1%97%D1%81%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;їсти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Для прикладу додам &lt;em&gt;відповідати&lt;/em&gt;, але змінене під потреби.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Інфінітів&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;їсти&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;відповісти&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;відповідати&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Друга особа однини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;їж&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;відповіж&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповідаж&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Перша особа множини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;їжмо&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;відповіжмо&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповідажмо&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Друга особа множини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;їжте&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;відповіжте&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповідажте&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або ж за &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8#335772&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котре частково уподібнилося до першої дїєвідміни, де зазвичай відбуваїть ся заміна &lt;em&gt;-ти&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;-й-&lt;/em&gt; в наказових способах, а також до третьої особи множини додають наросток &lt;em&gt;-уть&lt;/em&gt;. Тобто як в згаданому слові &lt;em&gt;копати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Інфінітів&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;дати&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;відповісти&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;відповідати&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Друга особа однини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;дай&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповій&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;відповідай&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Перша особа множини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;даймо&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповіймо&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;відповідаймо&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Друга особа множини&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;дайте&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;відповійте&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;відповідайте&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де тут &lt;em&gt;відповідати&lt;/em&gt; вже не змінене і є в &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словниках&lt;/a&gt;, но і походить від того ж згаданого вище &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Тому &lt;em&gt;дати відповідь&lt;/em&gt;, втч. за правописом, це до &lt;em&gt;відповісти&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;відповідати&lt;/em&gt;, котрого ви розбирали тут і котре було би як &lt;em&gt;давати відповідь&lt;/em&gt;. Тому дещо дуже дивно бачити:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;спроби гадати як дїєслово &lt;em&gt;відповідати&lt;/em&gt; відмінюїть ся, при цьому не перевіривши словники,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;брати за приклад неправильні дїєслова, тобто котрі міняють корінь: &lt;em&gt;і&lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt;и&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;і&lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt;їть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відн&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;сити&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;відн&lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;сїть&lt;/em&gt;, а тому можуть також мати декотрі відхилення, бо часто це сполука двох дїєслів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-01-29T08:10:42.040" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7138" PostTypeId="1" CreationDate="2023-01-29T20:49:55.050" Score="4" ViewCount="94" Body="&lt;p&gt;Як можна описати таку граматичну конструкцію?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я зустрів дівчину, що з нею ми були познайомилися місяць тому (що з&#xA;нею — з якою)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вона написала книжку, що в ній багато цікавих історій&#xA;(що в ній — у якій)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Це той коментар, що про нього ми розмовляли (що&#xA;про нього — про який)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Підійшов майстер, що від нього я дізнався про&#xA;матеріали, які варто використовувати (що від нього — від якого)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна десь прочитати правила її застосування й приклади? Чи правильно я розумію, що це абсолютно нормальна літературна мова, але просто таку конструкцію нині не дуже багато людей вживає?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також цікавить питання, чи може бути після що конструкція не з двох слів (суто прийменник із займенником), а інші конструкції з займенником, які можуть складатися і з більшої кількості слів?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Міст, достатньо близько до якого росте дерево&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як сказати таку ж саму фразу, але з що?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Міст, що достатньо близько до нього росте дерево&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1743" LastActivityDate="2023-02-21T20:20:09.907" Title="Що в нього, що з ним, що про нього тощо" Tags="|граматика|" AnswerCount="1" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7139" PostTypeId="1" CreationDate="2023-01-30T16:46:55.020" Score="2" ViewCount="105" Body="&lt;p&gt;Чи правда, що вирази із дієсловом &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt; на зразок &amp;quot;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt; й &lt;strong&gt;у мене&lt;/strong&gt; сім пар голубів&lt;/em&gt;&amp;quot; є непитомими для української мови і являють собою російські кальки, через що не мають бути вживані?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Замість виразу &lt;em&gt;&amp;quot;у когось є щось&amp;quot;&lt;/em&gt; пропонується вживати лише &amp;quot;&lt;em&gt;мати&lt;/em&gt;&amp;quot; у відповідній формі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5099" LastActivityDate="2023-03-02T12:04:35.547" Title="Мати чи бути? &quot;У мене є&quot; чи &quot;я маю&quot;?" Tags="|росіянізм|калька|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7140" PostTypeId="2" ParentId="7139" CreationDate="2023-01-30T19:10:01.547" Score="1" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Я маю&amp;quot; більш властиве іншим слов'янським мовам. &amp;quot;У мене є&amp;quot; дійсно запозичено з російської. Але це не значить, що &amp;quot;в мене є&amp;quot; - це неправильно. &lt;a href=&quot;https://slovnyk.ua/forum/viewtopic.php?t=1292&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Приклади вживання в літературі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;У мене є просьба до тебе, Стехо&amp;quot; / Т. Шевченко &amp;quot;Назар Стодоля&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;Та в мене ще шматків зо два / Є хліба в торбині...&amp;quot; / Т. Шевченко &amp;quot;Великий льох&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;У мене є патент&amp;quot; / І. Франко &amp;quot;Украдене щастя&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;Коли ж в тебе є друга, то покажи, де вона, я їй, суцi, тут же очi видряпаю&amp;quot; / Квітка-Основ’яненко &amp;quot;Конотопська відьма&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;Я навiдаюся опiсля, бо у мене є дiло до Смоквинова&amp;quot; / І.Карпенко-Карий &amp;quot;Сто тисяч&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;В мене є другi... май лiпшi&amp;quot; / М.Коцюбинський &amp;quot;Тіні забутих предків&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;А тепер у мене є ще друге дiло&amp;quot; / Б. Лепкий &amp;quot;Мазепа&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;...у мене є одне щастя - ти&amp;quot; / М. Стельмах &amp;quot;Велика рідня&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;Та хлiба не жаль, i полотно ж у мене є&amp;quot; / А. Головко &amp;quot;Бур’ян&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;У мене є хлопець. Вiн тобi печiнки одiб'є. Геть вiд мене!&amp;quot; / В. Сосюра &amp;quot;Третя Рота&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;А воно в тебе є. О, я хоч i стара, й дурна, але дещо знаю. У смiливих щастя завжди є&amp;quot; / І.Багряний &amp;quot;Тигролови&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;І яка в нього є сука Флейта, як вона ганяє! По два мiсяцi вовка ганяла&amp;quot; /Остап Вишня &amp;quot;Мисливські усмішки&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;Сiм'я в мене є. П'ятеро синiв i дочка&amp;quot; / О.Довженко &amp;quot;Щоденник&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;А в мене є другий на примiтi&amp;quot; / Г. Тютюнник &amp;quot;Вир&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;Не питайте, хто Павловi&lt;br /&gt;&#xA;Булаву добуде,&lt;br /&gt;&#xA;Є у нього Україна,&lt;br /&gt;&#xA;Є у нього люди.&amp;quot; / С.Руданський &amp;quot;Павло Полуботок&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="5262" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2023-01-31T11:21:59.013" LastActivityDate="2023-01-31T11:21:59.013" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7141" PostTypeId="2" ParentId="7107" CreationDate="2023-01-30T19:22:55.563" Score="0" Body="&lt;p&gt;Найкращий варіант - &amp;quot;керівний орган&amp;quot;. Можна казати &amp;quot;орган влади&amp;quot;, або просто &amp;quot;органи&amp;quot;, якщо із контексту зрозуміло, що це саме &lt;strong&gt;керівні&lt;/strong&gt; органи. Із внутрішніми органами їх ніхто плутати не буде. Можна казати &amp;quot;керівна рада&amp;quot;, але я такого не чув. &amp;quot;Керівне тіло&amp;quot; - це &lt;strong&gt;неправильно&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5262" LastActivityDate="2023-01-30T19:22:55.563" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7142" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7143" CreationDate="2023-02-03T10:43:04.987" Score="2" ViewCount="636" Body="&lt;p&gt;Менѣ вѣдомі лише замѣни &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; на &lt;strong&gt;м&lt;/strong&gt; як в &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%B8#11536&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;мандрівник&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, або поширенѣша замѣна &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; на &lt;strong&gt;м&lt;/strong&gt; перед губними, що є звичайним фолоноґічним явищем як &lt;a href=&quot;//english.stackexchange.com/q/199077/226239&quot;&gt;повна асімілація&lt;/a&gt;. Однак &lt;strong&gt;м&lt;/strong&gt; тут:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;додаїться, тобто поводиться як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;епентеза&lt;/a&gt;, хоча причин тому немає або так бачу;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;замѣнює нп. &lt;strong&gt;дь&lt;/strong&gt; перед &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt;, хоча і тут причин немає, бо &lt;strong&gt;д&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt; оба ~&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BB%D1%84%D0%B0%D0%B2%D1%96%D1%82#%D0%9B%D0%B5%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D1%96_(%D0%BF%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD%D1%96)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ясенні&lt;/a&gt;, тому недивно, що разом відносно часто зустрѣчаються в мовѣ: &lt;em&gt;для&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бидло&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бедлам&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підло&lt;/em&gt;, приростки на &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-д&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; + слово на &lt;em&gt;&lt;strong&gt;л-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; ітд. Навѣть якщо припустити, що ми повернули носовий в &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B4%D1%8F%D0%BA%D0%B0#6016&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дѧка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, то тут те саме: &lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt; ближча до &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt; і теж тому відносно часта сполука: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-н(-)&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; + &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%88%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0_%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дімінутівний&lt;/a&gt; наросток &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ка&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пошуки нп. на Ґуґлѣ вказують, що таке явище поширене в соціяльних мережах, насамперед на Твітерѣ. Це точно не одруківка, бо &lt;strong&gt;м&lt;/strong&gt;, крім того що додана окремо або замѣнює повністю декотрі букви, пак ще стоїть відносно віддалено від &lt;strong&gt;л&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;дь&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;б&lt;/strong&gt; ітд. Тож це схоже на културний феномен, як мім. Хто, якщо це вѣдомо, перший так написав? Якщо це вплив іноміма, то якого? І які правила, якщо вони є, цього явища?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-02-03T12:08:58.317" Title="Вимбачте, бумласка, дямкую ітд?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7143" PostTypeId="2" ParentId="7142" CreationDate="2023-02-03T12:08:58.317" Score="5" Body="&lt;p&gt;Це явно вплив англомовних мемів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На форумі Wordreference є &lt;a href=&quot;https://forum.wordreference.com/threads/thamks.3611104/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;обговорення&lt;/a&gt; на цю тему:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…] &lt;em&gt;&amp;quot;thamks&amp;quot; is standard way to say when someone wants to be perceived as cute or if it is related to animals like dogs.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;People imagine animals as speaking a 'cute' or childish English.&lt;/em&gt;&#xA;&lt;em&gt;It's not surprising that people don't think of animals as being competent speakers of English (or any other language). They chose 'baby-talk' to represent animal speech because the image of animals as being childlike appeals to them.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коротко кажучи, люди вважають, що тварини не є кваліфікованими мовцями і роблять помилки. І ці помилки виглядають приємно, бо нагадують мовні помилки дітей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є і інші пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;thamks&lt;/strong&gt; — A backhanded, sarcastic way of attempting to apologize.&lt;/em&gt;&#xA;— &lt;a href=&quot;https://www.urbandictionary.com/define.php?term=thamk&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Urban Ditionary&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наступні зображення показують, що &lt;code&gt;/m/, /w/&lt;/code&gt; та інші звуки з'являються як у ролі епентези (&lt;em&gt;tha&lt;strong&gt;m&lt;/strong&gt;ks&lt;/em&gt;), так і метатези (&lt;em&gt;p&lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt;ease&lt;/em&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/RSp90.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/RSp90m.jpg&quot; alt=&quot;Мем 1&quot; /&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/y8mOV.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/y8mOVm.jpg&quot; alt=&quot;Мем 2&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/OrlkF.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/OrlkFm.jpg&quot; alt=&quot;Мем 3&quot; /&gt;&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/z1YGS.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/z1YGSm.jpg&quot; alt=&quot;Мем 4&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2023-02-03T12:08:58.317" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7144" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7145" CreationDate="2023-02-04T08:36:25.540" Score="2" ViewCount="125" Body="&lt;p&gt;Послухав цю пісню, &lt;a href=&quot;https://youtu.be/hoaQ_e-v_gA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;The Frunk – Пам'яті Василя Стуса&lt;/a&gt;, і знайшов один із складових віршів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яке значення може мати це слово, &amp;quot;обоюдожалий&amp;quot;? Я розумію, що це неологізм - але з яких слів він складений і як приблизно можна зрозуміти сенс?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Той край, який обожнює, і це взаємно&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як тихо на землі! Як тихо!&lt;br /&gt;&#xA;І як нестерпно — без небес!&lt;br /&gt;&#xA;Пантрує нас за лихом лихо,&lt;br /&gt;&#xA;щоб і не вмер і не воскрес.&lt;br /&gt;&#xA;Ця Богом послана Голгота&lt;br /&gt;&#xA;веде у паділ, не до гір.&lt;br /&gt;&#xA;І тінь блукає потаймир,&lt;br /&gt;&#xA;щовбами сновигає потай.&lt;br /&gt;&#xA;Пощо, недоле осоружна,&lt;br /&gt;&#xA;оця прострація покор?&lt;br /&gt;&#xA;Ця дума, як стріла, натужна,&lt;br /&gt;&#xA;оцих волань охриплий хор?&lt;br /&gt;&#xA;Та мури, мов із мертвих всталі,&lt;br /&gt;&#xA;похмуро мовили: чекай,&lt;br /&gt;&#xA;ще обрадіє із печалі&lt;br /&gt;&#xA;твій &lt;strong&gt;обоюдожалий&lt;/strong&gt; край.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;(У пісні співається трохи не так - &amp;quot;ще встане із печалі твій випалений край&amp;quot;)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-02-04T11:13:24.630" LastActivityDate="2023-03-12T05:50:06.470" Title="Значення слова «обоюдожалий» у вірші Стуса" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7145" PostTypeId="2" ParentId="7144" CreationDate="2023-02-04T11:04:17.247" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Запитник&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я розумію, що це неологізм&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так, перша поява в творї Василя Стуса &lt;a href=&quot;//stus.center/p/iak-tikho-na-zemli-iak-tikho-21369&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Як тихо на землі! Як тихо!&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, текст котрого і наведений в запитаннї. Якщо вдати ся в точнїший термін, то це радше &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%96%D0%B7%D0%BC_(%D1%84%D1%96%D0%BB%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;оказіоналізм&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Українська Вікіпедія&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оказіоналі́зми (авторський неологізм) — мовленнєві одиниці, які утворюються за стандартними та новими словотвірними моделями, з характерним експресивним забарвленням та індивідуальним характером.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Запитник&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;з яких слів він складений&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут очевидно, що з &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%9C%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%BA%D0%B0/%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%8E%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;обоюд&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; + сполучний &lt;em&gt;-о-&lt;/em&gt; + &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B6%D0%B0%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;жало&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; + прикметникове закінчення &lt;em&gt;-ий&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Запитник&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;як приблизно можна зрозуміти сенс&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%8E%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Обоюдний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; це, так, &lt;em&gt;взаємно&lt;/em&gt;, але радше основне значення, хоч і рїдше, &lt;em&gt;з двох чогось&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;сторін&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;боків&lt;/em&gt; ітд). Англійською це &lt;em&gt;mutual&lt;/em&gt; або радше &lt;a href=&quot;//dictionary.com/browse/bilateral&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;bilateral&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B6%D0%B0%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Жало&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (англ. &lt;em&gt;sting, cutting edge&lt;/em&gt;) в значенні &lt;em&gt;гострий кінець&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;зброї&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інструменту&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто, смисл: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;вгострене з двох сторін&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; англ. &lt;em&gt;stinged&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;sword&lt;/em&gt; or here &lt;em&gt;by sword&lt;/em&gt;) &lt;em&gt;from two sides&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Праця &lt;a href=&quot;https://journals.indexcopernicus.com/api/file/viewByFileId/1208584.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Тематична група оксиморонів із семантичним наповненням радість/смуток у поезії Василя Стуса&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; (Інна Перцова) навіть наводить джерело алюзії — &lt;a href=&quot;//uk.wikisource.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0:%D0%9A%D0%BE%D0%B1%D0%B7%D0%B0%D1%80%D1%8C_(1876).djvu/655&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Кобзарь&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; Тараса Шевченка і пояснює до чого тут жала.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На конотативному рівні, що утворює підтекстний смисл образу краю, який &lt;em&gt;обрадіє із печалі&lt;/em&gt;, формується його символічне значення, що ускладнюється алюзіями з поезії Тараса Шевченка та Біблії:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Яко Бог кара неправих&lt;/em&gt;, &lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Правим помагає&lt;/em&gt;; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Преподобниї во славі&lt;/em&gt; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;І на тихих ложах&lt;/em&gt; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Радуються, славословлять&lt;/em&gt;, &lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Хвалять имя Боже&lt;/em&gt;; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;І мечі в руках їх добрі&lt;/em&gt;, &lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;острі обоюду&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У Шевченка мова йде про меч, гострий з обох сторін. У Стуса звертає на себе увагу авторське новоутворення &lt;em&gt;обоюдожалий&lt;/em&gt;, значення якого актуалізується асоціативними звʼязками із цими рядками Кобзаря. Україна у поета — трагедійна держава, від якої відвернувся Бог (&lt;em&gt;Ця Богом послана &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%BB%D0%B3%D0%BE%D1%84%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Голгота&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;). &lt;em&gt;Оцих волань охриплий хор&lt;/em&gt; — охриплий, бо молитви не чує Господь. Тож, очевидно, що один гострий кінець меча від Всевишнього. Інший гострий дотик — від тоталітарної держави, що завдала неоправного удару українській культурі та народові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто тут можна грубо тлумачити, що край має &lt;em&gt;жало з двох сторін&lt;/em&gt;, але [можливо тут] є ніянс.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-03-12T05:50:06.470" LastActivityDate="2023-03-12T05:50:06.470" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7146" PostTypeId="1" CreationDate="2023-02-04T21:43:54.323" Score="2" ViewCount="38" Body="&lt;p&gt;При проглядѣ нп. словника можна помѣтити або подумати, що українська майже — лише малочисельні винятки — не має питомих слів, що починають ся з голосноѣ. Можна навѣть натрапити на &lt;a href=&quot;//promovu.in.ua/adopted-words/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;твердєння&lt;/a&gt; такого роду: &lt;em&gt;тільки іншомовні слова мають на початку слова літеру &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Винятком хиба що є голосні &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, де для другого можна також списати на вплив відповѣдного приростка і евфонії. Пак навѣть до того ж &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; можуть додавати ся &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%B7%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;протези&lt;/a&gt;, як в &lt;em&gt;горѣх&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вона&lt;/em&gt; ітд. Може навѣть також скласти ся враження, що гісторічно склади починали ся лише з приголосного.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Схоже, це радше загальнословянська проблема, що може здати ся дещо дивним, бо нп. ґрецька, нѣмецька, італійська ітд, що теж є мовами індоевропськоѣ родини, досить насичені такими словами. Тож, які фонолоґічні не/змѣни повпливали на таку особївість мови?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-02-04T21:43:54.323" Title="Початкові голосні" Tags="|фонетика|історія-мови|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7149" PostTypeId="2" ParentId="7138" CreationDate="2023-02-07T02:18:12.733" Score="2" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shho&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ&lt;/a&gt; я не знайшов прикладів вживання цієї конструкції. Але маю догадку, що це така застаріла або формальна конструкція, котра має те ж значення, що й займенний &amp;quot;який&amp;quot;. Звісно, це лише припущення, але мені це якось нагадує чеський займенник &lt;a href=&quot;https://cs.wiktionary.org/wiki/jen%C5%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;jenž&lt;/a&gt;. Він також відмінюється, але для вживання не використовує займенник &amp;quot;що&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У чеській jenž має &lt;a href=&quot;http://illidans4.blogspot.com/2017/06/ktery-jenz.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;книжний та застарілий характер&lt;/a&gt;. Утім, якщо прочитати статті кінця 19-го початку 20-го століття &amp;quot;Наша мова&amp;quot; (чеськ. Naše řeč), дізнаємося, що &lt;a href=&quot;http://nase-rec.ujc.cas.cz/archiv.php?art=198&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;jenž використовується у підрядних означальних реченнях&lt;/a&gt; для опису іменника, через що цей займенник пишуть як правило після іменника — а který (укр. котрий, який) має відтінок з'ясування, бо первісно це питальний займенник. Проводячи паралелі з українською мовою, jenž має те ж значення, що і &amp;quot;який&amp;quot;, тобто придає певні власності, описує іменник. А který має теж значення, що й &amp;quot;котрий&amp;quot;, тобто уточнює який саме (напр. серед множини), коли невідомо який саме є іменник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сьогодні ж, чеська мова використовує jenž, як уже було зазначено, у формальній мові. Частіше зустрічаються два слова: jaký та který, які мають ті ж значенння, що російські &amp;quot;какой&amp;quot; та &amp;quot;который&amp;quot;. Таким чином, který перейняв значення jenž.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не хочу морочити Вам голову чеською - звісно, що свою мову за чужою не можна точно досліджувати, але це може бути Вам такимось повштовхом у дослідженні).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5099" LastEditorUserId="5099" LastEditDate="2023-02-21T20:20:09.907" LastActivityDate="2023-02-21T20:20:09.907" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7150" PostTypeId="2" ParentId="3366" CreationDate="2023-02-07T02:49:00.767" Score="3" Body="&lt;p&gt;СУМ-20 вже маїть цього слова, де пишиться разом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//sum20ua.com/Entry/search/%D0%BE%D0%BD%D0%BB%D0%B0%D0%B9%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ОНЛА́ЙН&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;інформ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;присл&lt;/em&gt;. У режимі реального часу; перебуваючи, спілкуючись у мережі “Інтернет”. &lt;em&gt;Книги доступні для читання онлайн і для завантаження у відповідному форматі&lt;/em&gt; (з навч. літ.); &lt;em&gt;Грайте онлайн безкоштовно і без реєстрації!&lt;/em&gt; (з мови реклами).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;у знач. ім., род. у, ч&lt;/em&gt;. Перебування, спілкування в режимі реального часу в мережі “Інтернет”. &lt;em&gt;Частка онлайну становила 0,5 % в обороті компанії&lt;/em&gt; (з газ.); П&lt;em&gt;рисутність політиків в онлайні є чудовим безкоштовним майданчиком для привернення уваги ЗМІ та електорату&lt;/em&gt; (із журн.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;у знач. прикм., невідм&lt;/em&gt;. Те саме, що &lt;strong&gt;онла́йновий&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Електронні заяви абітурієнтів, подані в режимі онлайн за допомогою мережі “Інтернет”, будуть ураховуватися приймальними комісіями ВНЗ і мати таку ж силу, як і їхні паперові копії&lt;/em&gt; (з газ.).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Са́ме слово наче підпадаїть під таке правило &lt;a href=&quot;https://files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=48&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правописа 2019&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 35. Загальні правила правопису складних слів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правопис слів разом і з дефісом&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Разом пишемо&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;слова з першими часто вживаними іншомовними частинами на голосний і приголосний: &lt;em&gt;абро-, авіа-, авто-&lt;/em&gt; (‘само’, ‘автоматичний’), &lt;em&gt;агро-, аеро-, аква-, алко-, арт-, астро-, аудіо-, біо-, боди-, боді-&lt;/em&gt; (перед голосним), &lt;em&gt;веб-, геліо-, гео-, гідро-, дендро-, екзо-, еко-, економ-, етно-, євро-, зоо-, ізо-, кібер-, мета-, метео-, моно-, мото-, нарко-, нео-, онко-, палео-, пан-, пара-, поп-, прес-, псевдо-, смарт-, соціо-, теле-, фіто-,&#xA;фолк-&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;фольк-&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;фоно-&lt;/em&gt; та ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-02-07T02:49:00.767" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7151" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2023-02-11T10:16:50.060" Score="1" Body="&lt;p&gt;Можна перекласти як &amp;quot;Першокод&amp;quot;.&#xA;&lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/sors-kod&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://slovotvir.org.ua/words/sors-kod&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1464" LastActivityDate="2023-02-11T10:16:50.060" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7152" PostTypeId="1" CreationDate="2023-02-11T11:34:52.003" Score="2" ViewCount="96" Body="&lt;p&gt;Добрий день.&#xA;Маю питання щодо правильного (з точки зору української мови) вживання деяких математичних термінів. Як правильніше?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дія над числами чи дія з числами? Тобто, дія над чимось чи дія з чимось?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Види запису числа чи види запису чисел?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дякую за допомогу!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5297" LastEditorUserId="5297" LastEditDate="2023-02-11T11:50:17.933" LastActivityDate="2023-02-21T16:22:01.740" Title="&quot;Дія над числами&quot; чи &quot;дія з числами&quot;?" Tags="|граматика|" AnswerCount="4" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7154" PostTypeId="1" CreationDate="2023-02-11T21:44:03.367" Score="1" ViewCount="214" Body="&lt;p&gt;Допоможіть розібратись.&#xA;Вживання слова &amp;quot;матір&amp;quot; замість слова &amp;quot;мати&amp;quot; там, де має бути слово в називному відмінку, це:&#xA;а) однозначно помилка;&#xA;б) допускається, оскільки це одне і те ж;&#xA;в) можливе тільки в сталих висловах (наприклад, &amp;quot;Матір Божа&amp;quot;);&#xA;г) [інший, не передбачений мною варіант].&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5298" LastActivityDate="2023-02-23T23:48:41.303" Title="&quot;Мати&quot;, чи &quot;матір&quot;?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7155" PostTypeId="2" ParentId="7154" CreationDate="2023-02-11T23:43:03.890" Score="-3" Body="&lt;p&gt;я б відповів Б. оскільки у слово &amp;quot;матір&amp;quot; є у словниках, хоча і на 2ому місці після &amp;quot;мати&amp;quot;, як хочете, так і кажіть&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5299" LastActivityDate="2023-02-11T23:43:03.890" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7156" PostTypeId="2" ParentId="7152" CreationDate="2023-02-12T00:16:33.480" Score="0" Body="&lt;p&gt;1.1) дії як &amp;quot;над&amp;quot;, так і &amp;quot;з&amp;quot; числами (однаково часто)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1.2) не зважаючи на &amp;quot;дії над/з числами&amp;quot;, тільки в 1/30 випадків &amp;quot;дія&amp;quot; вживається із прийменником &amp;quot;над&amp;quot; (перевірено за допомогою &lt;a href=&quot;https://mova.institute/bonito/run.cgi/first_form?corpname=zvidusil&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусу&lt;/a&gt;). в інших же ~97% вживається &amp;quot;з&amp;quot;. тому щоб точно не помилитись, кажіть &amp;quot;дії над&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;2) залежить від того чи кажете ви про якесь конкретне число або ж про групу чисел)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5299" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-02-14T18:31:03.630" LastActivityDate="2023-02-14T18:31:03.630" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7158" PostTypeId="1" CreationDate="2023-02-12T13:16:05.200" Score="2" ViewCount="95" Body="&lt;p&gt;чому дехто інколи замінює літеру &amp;quot;і&amp;quot; на &amp;quot;ї&amp;quot;, як от, наприклад &amp;quot;д&lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;я, їхн&lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;, ід&lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;ть, тепер&lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;шн&lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;й, ц&lt;strong&gt;ї&lt;/strong&gt;кавити&amp;quot; і т.д., замість &amp;quot;д&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;я, їхн&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;, ід&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;ть, тепер&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;шн&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;й, ц&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;кавити&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;це якась регіональна особливість написання?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;які правила існують щодо цього феномену?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5299" LastActivityDate="2023-02-19T14:55:15.840" Title="заміна букви &quot;і&quot; на &quot;ї&quot;" Tags="|чергування|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7159" PostTypeId="2" ParentId="7131" CreationDate="2023-02-12T19:02:55.833" Score="-1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;My Polish-based intuition says that 2 and 3 are fine but 1 isn't, but I'm not at all sure.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Саме так.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він переміг вибори (this is what Duolingo says) - ❌ПОМИЛКОВО&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він виграв вибори - ✅ПРАВИЛЬНО&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Він переміг у/на виборах - ✅ПРАВИЛЬНО&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="194" LastActivityDate="2023-02-12T19:02:55.833" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7160" PostTypeId="2" ParentId="2946" CreationDate="2023-02-14T10:01:17.777" Score="1" Body="&lt;p&gt;відновідь: здрастуйте (здрастувати)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;перевіривши за &lt;a href=&quot;https://mova.institute/bonito/run.cgi/first_form?corpname=zvidusil&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;одним із корпусів&lt;/a&gt;, я склав таблицю частовживаности:&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/ucnto.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/ucnto.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;висновок на лице. чи є варіант &amp;quot;здравствуйте&amp;quot; суто російським, залишається гадати. але такі складні поєднання приголосних, як &amp;quot;вств&amp;quot; (здра&lt;strong&gt;вств&lt;/strong&gt;уйте), не притаманні українській мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна його й уникати або замінювати синонімами, але на чиєму боці правда?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;правда у тому, що кожний ~10 випадок вживання слів зі списку (у таблиці) – це вживання &amp;quot;здравствуйте&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5299" LastActivityDate="2023-02-14T10:01:17.777" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7161" PostTypeId="2" ParentId="7154" CreationDate="2023-02-14T10:15:26.377" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;/revisions/7161/1&quot;&gt;Попередня версія&lt;/a&gt; цієї відповіді була помилковою, адже мовила про знахідний відмінок, а не називний. Дякую &lt;a href=&quot;/u/66&quot;&gt;Yellow Sky&lt;/a&gt; за уважність!&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це однозначно не помилка, адже таке слово &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%5Btag%3D%22adj%3Af%3A.*%22%20%26%20word%3D%22.*%D0%B0%D1%8F%3F%22%20%26%20word!%3D%22%D1%82%D0%B0%22%5D%20%5Bword%3D%22%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%80%22%5D&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживається&lt;/a&gt; в літературі (і не лише в релігійному контексті):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бач, пашпорта мені треба було в вашій волості виправляти, бо покійна матір моя була родом з сього села; от мене й справили до діда («У темряві», Михайло Старицький, 1892).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Галю обхопив жах від думки, що вона може загубити в очереті Миколку і бідна матір так притиснула його до себе, що хлопець кричав не вгаваючи («Зруйноване гніздо», Адріан Кащенко, 1914).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А вдома його стара матір уже упорала грядки на городі, від них пахтіло паром («Земля в цвіту», Михайло Івченко, 1924).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте протягом усього часу його вживали вкрай рідко:&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/igCHn.png&quot; alt=&quot;&quot; /&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=50114&amp;amp;page=1583&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» у 20 томах каже&lt;/a&gt;, що це слово не нейтральне, а застаріле та урочисте. Я теж вважаю, що це слово має специфічне стилістичне забарвлення. Хоча я не певен, що примітка «заст., уроч.» у СУМ-20 досконало точно описує це специфічне забарвлення. Але зводити його лише до сталих конструкцій, по-моєму, тим більше не варто.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Приклади та графіки взято з «Генерального регіонально анотованого корпусу української мови» (версії 16).&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-02-23T19:04:25.780" LastActivityDate="2023-02-23T19:04:25.780" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7162" PostTypeId="2" ParentId="7131" CreationDate="2023-02-14T10:39:21.897" Score="2" Body="&lt;p&gt;I'm adding some statistics to the other answers:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перемагати/перемогти вибори&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;cql=%5Blemma%3D%22%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B8%7C%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%B3%D1%82%D0%B8%22%5D%20%22%D0%B2%D0%B8%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%B8%22&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;11 cases in GRAC-16&lt;/a&gt;, i.e. &lt;strong&gt;0.2%&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;вигравати/виграти вибори&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;cql=%5Blemma%3D%22%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%7C%D0%B2%D0%B8%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%22%5D%20%22%D0%B2%D0%B8%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%B8%22&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2871 cases in GRAC-16&lt;/a&gt;, i.e. &lt;strong&gt;46%&lt;/strong&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;перемагати/перемогти на/у виборах&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;default_attr=word&amp;amp;cql=%5Blemma%3D%22%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D1%82%D0%B8%7C%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%B3%D1%82%D0%B8%22%5D%20%22%D0%BD%D0%B0%7C%D1%83%7C%D0%B2%22%20%22%D0%B2%D0%B8%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%B0%D1%85%22&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3388 cases in GRAC-16&lt;/a&gt;, i.e. &lt;strong&gt;54%&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-02-14T10:39:21.897" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7163" PostTypeId="2" ParentId="7158" CreationDate="2023-02-14T18:28:50.090" Score="2" Body="&lt;p&gt;Сучасна українська абетка і сучасний український правопис сформувалися не відразу. XIX століття і, мабуть, початок XX століття були періодом різноманітних експериментів, зокрема доволі незвичних для нашого сучасного ока (наприклад, &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D1%80%D0%B8%D0%B6%D0%BA%D0%B0#%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ярижка&lt;/a&gt; — фактично написання українських слів російською абеткою — або &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D0%B0%D0%B3%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0#%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;драгоманівка&lt;/a&gt; з &lt;em&gt;j&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;й&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;jа/ьа/jе/ье/jу/ьу/jі&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;я/є/ю/ї&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шч&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;щ&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Деякі з таких історичних правописних систем української мови, зокрема &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Желехівка&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_%D0%A1%D0%BC%D0%B0%D0%BB%D1%8C-%D0%A1%D1%82%D0%BE%D1%86%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%96_%D2%90%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопис Смаль-Стоцького та Ґартнера&lt;/a&gt; (можливо, й інші; я особисто натрапляв на це в «Ілюстрованій історії України» Грушевського, однак я не знаю, якого саме правопису дотримувався автор), передбачали &lt;strong&gt;написання &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; у певних місцях на місці етимологічного &lt;em&gt;ѣ&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. (&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Ѣ&lt;/em&gt; (ять)&lt;/a&gt; — це давня кирилична літера, що, імовірно, початково позначала один звук для різних слов'янських народів (можливо, це був звук &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D0%BD%D0%B0%D0%BF%D1%80%D1%83%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BD%D0%B5%D0%BE%D0%B3%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D1%8C%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D1%8F%D0%B4%D1%83_%D0%BD%D0%B8%D0%B7%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D1%8F%D1%82%D1%82%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[æ]&lt;/a&gt;), але з часом вимова розійшлася, наприклад в українській на місці праслов'янського &lt;em&gt;ѣ&lt;/em&gt; стали вимовляти [i], у російській і білоруській — здебільшого [je], у болгарській і польській — часто [ja] (порівняйте: укр. &lt;em&gt;хліб&lt;/em&gt; — рос. &lt;em&gt;хлеб&lt;/em&gt; — болг. &lt;em&gt;хляб&lt;/em&gt;; укр. &lt;em&gt;білий&lt;/em&gt; — рос. &lt;em&gt;белый&lt;/em&gt; — пол. &lt;em&gt;biały&lt;/em&gt;). Але повернімося від &lt;em&gt;ѣ&lt;/em&gt; до основної теми…) Літера &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; в цих випадках позначала не те, що вона позначає в сучасній українській мові, — &lt;strong&gt;не сполучення двох звуків [ji], а всього-на-всього звичайний звук [i]&lt;/strong&gt;. При цьому й звичайна літера &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; в цих старих правописних системах теж застовувалась (наприклад у Грушевського бачимо: «дал&lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; починає м&lt;em&gt;і&lt;/em&gt;шати»). Навіщо майже один і той самий звук [i] позначати двома різними літерами (&lt;em&gt;і&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt;)? Здебільшого вважається, що це виражає різний ступінь м'якшення приголосного перед звуком [i] (&lt;strong&gt;&lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; м'якшило попередній приголосний сильніше за &lt;em&gt;і&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нині жоден з поширених правописів (ані правопис 2019, ані правопис 2015, ані навіть харківський правопис) не передбачає використання &lt;em&gt;ї&lt;/em&gt; в такій ролі (для позначення звуку [i], що на місці етимологічного &lt;em&gt;ѣ&lt;/em&gt; і/або сильно пом'якшує попередній приголосний). Однак ви можете натрапити на це в старих книжках/творах, а також у дописах поодиноких авторів (прихильників старих правописних систем чи експериментаторів). Утім я не можу назвати конкретних правил (і припускаю, що вони не єдині, а дещо різняться між різними системами).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Див. також:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;фрагмент 6:48–7:05 відео &lt;a href=&quot;https://youtu.be/J9dyu20z4Dg?t=408&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Іван Нечуй-Левицький проти клятих галичан»&lt;/a&gt; з циклу «Квантова філологія» від «Твоя Підпільної Гуманітарки».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-02-19T14:55:15.840" LastActivityDate="2023-02-19T14:55:15.840" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7164" PostTypeId="2" ParentId="7152" CreationDate="2023-02-17T11:04:24.517" Score="0" Body="&lt;p&gt;Дія завжди &amp;quot;з&amp;quot;, &amp;quot;над&amp;quot; є русизмом. Дії &lt;strong&gt;З&lt;/strong&gt; числами, знущатися &lt;strong&gt;З&lt;/strong&gt; москаля, насміхатися &lt;strong&gt;З&lt;/strong&gt; кацапа і т. д.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спроба пояснити &amp;quot;над&amp;quot; симантикою &amp;quot;безпоседеньої дії&amp;quot; є неправильною, бо ми маємо багато усталених виразів, які легко знайти в словниках фразеологізмів, що очевидно суперечать цій ідеї:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Роблю чай з лимоном (безпосередньо), а не &amp;quot;роблю чай над лимоном&amp;quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Робити з мух слона (безпосередньо), а не &amp;quot;робити над мухою слона&amp;quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Воювати з вітряками (безпосередньо), а не &amp;quot;воювати над вітряками&amp;quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Викинути з голови (безпосередньо), а не викинути над головою.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="5316" LastEditorUserId="5316" LastEditDate="2023-02-20T09:21:16.380" LastActivityDate="2023-02-20T09:21:16.380" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7165" PostTypeId="2" ParentId="7152" CreationDate="2023-02-17T15:15:08.857" Score="0" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І се, безперечно, не було виїмкове явище: Руська Правда, як ми бачили, припускає, що можуть бути такі люди, що входять у грошеві &lt;strong&gt;операції з холопом&lt;/strong&gt;, навіть і знаючи,що він холоп… (Михайло Грушевський, «Історія України-Руси. Том III», 1900).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Скінчивши цю &lt;strong&gt;операцію з ножицями&lt;/strong&gt;, Старковський вживає останнього способу «благородних героїв» бити по серцях глядачів: божеволіє (Леонід Чулий, «Біографія», 1910).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звичайно бувало, що ті ґудзики за кілька день знов десь пропадали й знов Вітрові доводилось вислухувати товариські картання й терпеливо переносити нові &lt;strong&gt;операції над своїм пальто&lt;/strong&gt; (Сергій Єфремов, «Пам'яті Василя Доманицького», 1910).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Всі &lt;strong&gt;операції над собою&lt;/strong&gt; він терпів стойко, ні разу не зрадивши свою славу «мовчунчика» (Володимир Винниченко, «Божки», 1914).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дія/операція з чимось&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;дія/операція над чимось&lt;/em&gt; мають трішки різну семантику. &lt;strong&gt;&lt;em&gt;Над чимось&lt;/em&gt; зазначає саме безпосередній об'єкт дії/операції, а &lt;em&gt;з чимось&lt;/em&gt; — щось (когось), що бере участь у дії/операції, але необов'язково є прямим об'єктом&lt;/strong&gt;. Тобто &lt;em&gt;над чимось&lt;/em&gt; вужче за &lt;em&gt;з чимось&lt;/em&gt;; у вищенаведених прикладах можна замінити &lt;em&gt;над&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; («операції зі своїм пальто[м]», «операції з собою»), але не навпаки («операції над холопом», «операцію над ножицями» — це вже змінить зміст фраз).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До чисел загалом підходять обидві семантики (числа умовно можна вважати і «скалпелем», і «пацієнтом»), тож я поки не бачу причин надавати перевагу якій одній із цих форм. Можливо, &lt;a href=&quot;/a/7164&quot;&gt;Vitalii у своїй відповіді&lt;/a&gt; має рацію, що форма &lt;em&gt;з чимось&lt;/em&gt; з'явилася раніше й загалом притаманніша українській мові, та не мені про це судити.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-02-17T15:15:08.857" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7166" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7167" CreationDate="2023-02-18T14:49:57.553" Score="-1" ViewCount="1058" Body="&lt;p&gt;Це якісь нові правила транслітераціі?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З [української] &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D2%91%D0%B2%D0%BE%D1%80%D1%82%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедії&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;Гоґвортс&lt;/em&gt; (англ. &lt;em&gt;Hogwarts&lt;/em&gt;)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тепер &lt;em&gt;h&lt;/em&gt; — це &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;g&lt;/em&gt; — це &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тепер у нас &lt;em&gt;ґенератори&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;меґавати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ґаражі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;геллоу&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;UPD: Якщо послухати оригінал — на Ютьюбі &lt;a href=&quot;//youtu.be/Jwe1ASpSmRk?t=12&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Welcome to Hogwarts [Harry Potter] Visit the Castle&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — абсолютно чітко чутно &lt;em&gt;Хогвартс&lt;/em&gt;, а ніякий не &lt;em&gt;Гоґвортс&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="125" LastEditorUserId="125" LastEditDate="2023-02-18T23:52:36.687" LastActivityDate="2023-02-19T01:23:27.237" Title="Чому зараз почали писати Гоґвортс, а не Хогвартс?" Tags="|переклад|правопис|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="9" ClosedDate="2023-02-18T23:55:52.937" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7167" PostTypeId="2" ParentId="7166" CreationDate="2023-02-19T01:23:27.237" Score="0" Body="&lt;h3&gt;Про [h]&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BB%D1%83%D1%85%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[h] — це &lt;strong&gt;глухий гортанний&lt;/strong&gt; фрикативний&lt;/a&gt;. В українській мові цього звука нема, а найближчі звуки, що є в українській мові, такі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Звук від літери &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;: є різні погляди щодо його природи, але здебільшого вважають, що це &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;дзвінкий&lt;/strong&gt; гортанний фрикативний (позначається [ɦ])&lt;/a&gt;. Тобто спосіб творення той самий (гортанний), але дзвінкість/глухість інша (дзвінкий, а не глухий).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Звук від літери &lt;em&gt;х&lt;/em&gt;: &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BB%D1%83%D1%85%D0%B8%D0%B9_%D0%BC%27%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;глухий &lt;strong&gt;велярний&lt;/strong&gt; фрикативний (позначається [x])&lt;/a&gt;. Тобто спосіб творення інший (велярний, а не гортанний), але дзвінкість/глухість та сама (глухий).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто досконалості нема. Одне з двох: або ми поступаємося способом творення і зберігаємо дзвінкість/глухість (передаючи [h] як &lt;em&gt;х&lt;/em&gt;), або ми поступаємося дзвінкістю/глухістю і зберігаємо спосіб творення (передаючи [h] як &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;). Що краще?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мій суб'єктивний погляд сучасної людини, [h] справді схожіше до &lt;em&gt;х&lt;/em&gt; [x], ніж до &lt;em&gt;г&lt;/em&gt; [ɦ].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але традиція передавати [h] як &lt;em&gt;г&lt;/em&gt; склалася дуже давно. (Причому, як не дивно, не тільки в українській мові, а й у російській.) Через що маємо &lt;em&gt;гандбол&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;handball&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;гербарій&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;herbarium&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;гіпотеза&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;hypothesis&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Гарвард&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Harward&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Гаррі&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Harry&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Гітлер&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Hitler&lt;/em&gt;) тощо. А спосіб передавати [h] як &lt;em&gt;х&lt;/em&gt; [x] — навпаки, порівняно новий. (І, можливо, він спочатку з'явився в російській, бо звучання &lt;em&gt;г&lt;/em&gt; там змінилося з фрикативного на проривне, тобто передання [h] через &lt;em&gt;г&lt;/em&gt; там утратило всяку рацію. Але це неточно.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Правопис теж каже, що [h] «здебільшого» передається через &lt;em&gt;г&lt;/em&gt; (лишаючи &lt;em&gt;х&lt;/em&gt; лише для «окремих» винятків). І не лише найновіший (2019), а й усі попередні теж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже коротко про [h]:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;історично передавали здебільшого як &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (можна дискутувати про доречність чи недоречність продовження цієї традиції в сучасному світі, але це точно не якась нова зміна);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;чинний правопис також радить передавати здебільшого як &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Про [ɡ]&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BC%27%D1%8F%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[ɡ] (дзвінкий велярний проривний)&lt;/a&gt; — це якраз звук від &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;, не від &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;. (І мені дивно чути, що в слові &lt;em&gt;Hogwarts&lt;/em&gt; Ви чуєте там &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;. Хіба що в окремих випадках при дуже швидкій вимові. А &lt;a href=&quot;https://youtu.be/DIPSy8lD1Wc?t=13&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тут&lt;/a&gt;? А &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/hog#Pronunciation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в слові &lt;em&gt;hog&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;?)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Водночас сучасний правопис (2019) рекомендує передавати [ɡ] через &lt;em&gt;г&lt;/em&gt; (зазначаючи &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt; лише як альтернативний варіант і лише для прізвищ та імен людей). Але слід зазначити:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Історичний контекст:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://elib.nlu.org.ua/view.html?id=11911&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Український правопис з словничком»&lt;/a&gt; Івана Огієнка (1925):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 144. Звук &lt;em&gt;g&lt;/em&gt; в чужих словах на письмі передають:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а. На Великій Україні, зберігаючи власну традицію, через &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;азета, &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;ама, &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;енерал, &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;еографія, &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;імназія.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;б. В Галичині через &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;азета, &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;ама, &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;енерал, &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;еографія, &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;і&lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;ієна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нині майже ніхто не спирається на правопис Огієнка, але просто було цікаво зазирнути.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%BA%D1%96%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Харківський» правопис&lt;/a&gt; (1928):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 55… Щождо чужого g, то в новіших запозиченнях його треба передавати через &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, у запозиченнях же засвоєних давніше, особливо з грецької мови, віддаємо нашим &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; (порівн. § 54): &lt;em&gt;Ан&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;лія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;аз&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;азе́та&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;а́ма&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;е&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;емо́нія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;енеало́гія&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;ло́&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;іка&lt;/em&gt;…), &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;енера́л&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;еній&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;ео&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;ра́фія&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;рама́тика&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;про&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;ра́ма&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;рамофо́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дія&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;ра́ма&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;ра́фіка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;рам&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кіло&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;ра́м&lt;/em&gt;…), &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Г&lt;/strong&gt;ерма́нія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;і&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;іє́на&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;імна́зія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;іпс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;ра́дус&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;раф&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Г&lt;/strong&gt;ру́зія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;ру́па&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дифто́н&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;е&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;ої́зм&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ор&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;аніза́ція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;педа&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;о́&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ри́&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тра&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;е́дія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фі&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;у́ра&lt;/em&gt; й ін., але &lt;em&gt;а&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;е́нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;а&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;іта́ція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;а&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;роном&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ара&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;о́нія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бра́внін&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Брю́&lt;strong&gt;ґґ&lt;/strong&gt;е&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Гамбур&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Ге&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ель&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гіда́ль&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;о&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гу&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ено́ти&lt;/em&gt;, _Гю&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;о́, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;арантія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt;аро́нна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ва́рдія&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt;віне́я&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt;е́ргард&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt;е́те&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt;еттін&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ен&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ібелі́н&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ірля́нда&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ля́вберова сіль&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;лядія́тор&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;найс&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt;о́льфштром&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt;рана́да&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;рандіо́зний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt;рі&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;у́ма&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt;устав&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дири&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;е́нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;еле&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;а́нтний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;інтелі&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;е́нт&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лін&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ві́ст&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мі&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;ра́ція&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Чіка́&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;о&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Формально цей правопис зараз нечинний, але це був останній український правопис перед початком радянських репресій, і багато хто сприймає саме його як незамулений взірець. Наступний правопис, 1933 року, мав доволі ідеологічно забарвлену передмову про «шкідницьку роботу українських націоналістів» і скасував більшу частину правопису 1928 року, зокрема й велів [ɡ] передавати як &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;. Частину норм правопису 1928 повернули в післярадянські часи, але передання [ɡ] через &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt; не повернув навіть правопис 2019. Чому так, сказати важко: можливо, недоробка, можливо, раціональне рішення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Існують сучасні настанови, які рекомендують передавати [ɡ] через &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20170816063935/http://www.ukrmap.com.ua/services/kodeksi-ustalenoji-praktiki/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Інструкції та кодекси усталеної практики з передачі географічних назв зарубіжних країн засобами української мови&lt;/a&gt; 2001 року від ДНВП «Картографія».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BA%D0%B0:%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%BE-%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Англо-українська практична транскрипція&lt;/a&gt; в українській «Вікіпедії».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Отже коротко про [ɡ]:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;передання через &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt; — це порівняно нове й водночас забуте старе&lt;/strong&gt; (колись так робили, принаймні на Галичині; у радянські часи скасували — разом з усією літерою &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;але чинний правопис радить передавати здебільшого як &lt;em&gt;г&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (хоча існують настанови, що намагаються йти поперед нього).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Інше&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Див. також: &lt;a href=&quot;/q/347&quot;&gt;«Правила вживання літери г/ґ/х при запозиченні іншомовних слів на g/h (гакер, гостинг)»&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-02-19T01:23:27.237" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7168" PostTypeId="2" ParentId="347" CreationDate="2023-02-19T02:00:29.150" Score="2" Body="&lt;sup&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це радше відповѣдь на &lt;a href=&quot;/q/7166/585&quot;&gt;&lt;em&gt;Чому зараз почали писати Гоґвортс, а не Хогвартс?&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і з нахилом переважно про &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt;, хоча &lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt; теж тут згадано побіжно, бо в совєтські часи ця буква &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt; була прибрана, тому часто в правилах з &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt;. Тому і однак, гадаю, вона пасуїть і тут, бо тези збѣжні і наведені всѣ &lt;em&gt;загальні&lt;/em&gt; правописи чи норми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто це радше крик тим, хто чому-сь безарґументовано висловюїть, шчо &lt;em&gt;ранѣше було гинакше&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/sup&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Запитник&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чому зараз почали писати &lt;em&gt;Гоґвортс&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;Хогвартс&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ліцензійний український переклад першої книги &lt;a href=&quot;//ababahalamaha.com.ua/uk/%D0%93%D0%B0%D1%80%D1%80%D1%96_%D0%9F%D0%BE%D1%82%D1%82%D0%B5%D1%80_%D1%96_%D1%84%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BE%D1%84%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%B0%D0%BC%D1%96%D0%BD%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Гаррі Поттер і філософський камѣнь&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; — де, волосне, і ся зустрѣчаїть вперше слово &lt;em&gt;Гоґвортс&lt;/em&gt; — від видавництва &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90-%D0%B1%D0%B0-%D0%B1%D0%B0-%D0%B3%D0%B0-%D0%BB%D0%B0-%D0%BC%D0%B0-%D0%B3%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;А-ба-ба-га-ла-ма-га&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; побачив свѣт шче в 2002 роцѣ, шчо на де-сь 5 років пізнѣше оріґінала. Це аж-но де-сь &lt;em&gt;20 років&lt;/em&gt;, шчо, як на мене, досить відчутний помѣжок часа і явно не &lt;em&gt;зараз&lt;/em&gt;. Українська Вікіпедія, котру ви й навели, просто зафіксила ций факт.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Запитник&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо послухати оригінал абсолютно чітко чутно &lt;em&gt;Хогвартс&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гинше слово, шчо стоїть буквально на обкладинцѣ: &lt;em&gt;Гаррі&lt;/em&gt;, шчо в оріґіналѣ &lt;em&gt;Harry&lt;/em&gt;, де українська &lt;em&gt;послѣдовно&lt;/em&gt; передаїть вимову &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt;, а московська — &lt;em&gt;нѣ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Запитник&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це якісь нові правила транслітераціі?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як-шчо про передачу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; як &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;, то не нові, бо так було &lt;em&gt;завжди&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt; як &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, то так було не завжди, хоча би через один факт — в совєтські часи букву &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt; було прибрано з абетки, наслѣдки котрого відчувати ймуть і наступні правописи, а саме: слабкі правила стосовно &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, а також в де-котрих правилах не повернули &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, наприклад про апостроф.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це дуже нагадуїть менѣ &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/2903/585&quot;&gt;&lt;em&gt;Відмінювання прізвищ із закінченням &lt;strong&gt;ко&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де питаннє теж підносить, шчо &lt;em&gt;ранѣше&lt;/em&gt; такого не було, хоча так було &lt;em&gt;завжди&lt;/em&gt;. Повторимо те саме, але з &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Всѣ доступні наразѣ широкому загала правописи можна отримати на &lt;a href=&quot;//ukrainian.meta.stackexchange.com/a/119/585&quot;&gt;Метѣ&lt;/a&gt;, де добрі або нѣ люди зібрали і упорядковали. Теж почну з новѣтнїх часів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//ulif.org.ua/system/files/pravopus-new.pdf#page=156&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2019&lt;/a&gt; § 122&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Звук &lt;strong&gt;[h]&lt;/strong&gt; передаємо переважно буквою &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;гандбо́л, герба́рій, гі́нді, гіпо́теза, горизо́нт, го́спіс, го́спіталь, го́мус; Га́рвард, Ге́льсінкі, Гіндуста́н; Ганніба́л, Ге́йне, Гора́цій; Люфтга́нза&lt;/em&gt;. За традицією в окремих словах, запозичених з європейських та деяких східних мов, &lt;strong&gt;[h]&lt;/strong&gt; і фонетично близькі до нього звуки передаємо буквою &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;брахма́н, джиха́д, моджахе́д, хано́м, харакі́рі, хіджа́б, хо́бі, хоке́й, хол, хо́лдинг, шахі́д; Алла́х, Ахме́д, Муха́ммед, Сухро́б, Хакі́м, Хаммура́пі&lt;/em&gt; та ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як можите побачити: &lt;em&gt;переважно&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; — тобто це &lt;em&gt;основна&lt;/em&gt; передача, а &lt;em&gt;за традіцією&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;фонетічно близькі до нього звуки&lt;/em&gt; через &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;. Старѣші правописи мати ймуть де-сь подібну структуру. Однак, як гадаїте, скільки тривати йме згадана традіція?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil3.htm#par87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2015&lt;/a&gt; § 87&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/pdf/pravopys2012.pdf#page=61&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2012&lt;/a&gt; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/pdfjs/web/viewer.html?file=%2FE_LIB%2FPDF%2Fukr0001261.pdf#page=119&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2007&lt;/a&gt; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/pdfjs/web/viewer.html?file=%2FE_LIB%2FPDF%2Fukr0003960.pdf#page=99&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2003&lt;/a&gt; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/pdfjs/web/viewer.html?file=%2FE_LIB%2FPDF%2Fukr0004079.pdf#page=99&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1997&lt;/a&gt; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;//books.google.com.ua/books?redir_esc=y&amp;amp;id=WKzqAAAAMAAJ&amp;amp;focus=searchwithinvolume&amp;amp;q=G+%D1%96+h+%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%87%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%BE+%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4%D0%B0%D1%8E%D1%82%D1%8C%D1%81%D1%8F+%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BE%D1%8E+%D0%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1993&lt;/a&gt; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;//archive.org/details/up-1960/page/113/mode/2up?view=theater&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1960&lt;/a&gt; § 91&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;//archive.org/details/ukrainian_pravopys_1945/page/n51/mode/1up?view=theater&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1945&lt;/a&gt; § 90 &lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://escriptorium.univer.kharkov.ua/handle/1237075002/10591&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1934&lt;/a&gt; § 76&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt; &lt;br /&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/pdfjs/web/viewer.html?file=%2FE_LIB%2FPDF%2Fukr0004157.pdf#page=62&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1933&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;[номер абзаца]&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;[1]&lt;/sup&gt; &lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; звичайно передаються літерою &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;авангард, агітація, агресор, гвардія, генетика, гімнастика, гоніометр, грандіозний, графік, грог, ембарго, лінгвістика, міграція; гандбол, гегемонія, гектар, гербарій, герцог, гінді&lt;/em&gt; (мова), &lt;em&gt;гіпотеза, горизонт, госпіталь, гугенот, гумус; Гаага, Гавана, Гавр, Гарвард, Гаронна, Гвінея, Гельсінгфорс, Гельсінкі, Гіндустан, Гренландія, Греція, Йоганнесбург, Люксембург; Ганнібал, Гейне, Гете, Гізо, Гомер, Горацій, Горн, Гюго, Магомет&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;[2]&lt;/sup&gt; У деяких словах, які в іноземних мовах мають на початку &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt;, відповідно до української вимови &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; не пишеться, напр.: &lt;em&gt;а́рфа, іпохо́ндрія, істері́я, істо́рія, омо́нім&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;[3]&lt;/sup&gt; В окремих словах англійського походження &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; передається літерою &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;хобі, хокей, хол; Хемінгуей&lt;/em&gt; та ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;sup&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примѣтки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Без другого абзаца.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;З другим абзацом.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Без другого і третього абзаца.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Певна&lt;/em&gt; примѣтка ся стосуїть і старѣших правописів, допоки не буде &lt;em&gt;нова певна&lt;/em&gt; примѣтка. Де-котрі правописи можуть мати гинші приклади або гиншу структуру їх, але &lt;em&gt;са́ме&lt;/em&gt; правило при цьому сформуловано точнѣсінько однаково або має таку саму суть. Як-шчо параґраф не вказаний, тоді він такий самий, як і в новѣшого.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/sup&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//r2u.org.ua/data/other/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81-1928.pdf#page=45&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1928&lt;/a&gt; § 55&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чуже &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; передаємо нашим &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;, щождо чужого &lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt;, то в новіших запозиченнях його треба передавати через &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, у запозиченнях же засвоєних давніше, особливо з грецької мови, віддаємо нашим &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; (порівн. § 54): &lt;em&gt;Англія, газ, газе́та, га́ма, гегемо́нія, гецеало́гія&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;ло́гіка&lt;/em&gt;…), &lt;em&gt;генера́л, геній, геогра́фія&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;грама́тика, програ́ма, грамофо́н, діягра́ма, гра́фіка, грам, кілогра́м&lt;/em&gt;…), &lt;em&gt;Герма́нія, гігіє́на, гімна́зія, гіпс, гра́дус, граф, Гру́зія, гру́па, дифто́нг, егої́зм, організа́ція, педаго́г, Ри́га, траге́дія, фігу́ра&lt;/em&gt; й ін., але &lt;em&gt;аґе́нт, аґіта́ція, аґроном, Араґо́нія, бра́внінг, Брю́ґґе, Гамбурґ, Геґель, гіда́льґо, гуґено́ти, Гюґо́, ґарантія, Ґаро́нна, ґва́рдія, Ґвіне́я, Ґе́ргард, Ґе́те, Ґеттінґен, ґібелі́н, ґірля́нда, ґля́вберова сіль, ґлядія́тор, ґнайс, Ґо́льфштром, Ґрана́да, ґрандіо́зний, Ґріґ, ґу́ма, Ґустав, дириґе́нт, елеґа́нтний, інтеліґе́нт, лінґві́ст, міґра́ція, Чіка́ґо&lt;/em&gt; і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//elib.nlu.org.ua/files/Disk2//000000011911/jpg/0021.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1925&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/66463&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1892&lt;/a&gt; такого правила взагалѣ не мають, хиба що треба вишуковати в прикладах гинших правил, наприклад &lt;em&gt;Гейне&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Гайне&lt;/em&gt;, що від &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D1%80%D1%96%D1%85_%D0%93%D0%B5%D0%B9%D0%BD%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Heine&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Шчо недивно, бо в цьому потреби справдѣ немає, як-шчо знати лише українську, а не &lt;em&gt;також&lt;/em&gt; московську, де &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; мала (і має в де-котрих говорах, як-шчо зберегли ся) &lt;em&gt;таку саму&lt;/em&gt; вимову, шчо і українська, але в певний час внормовало ся назад як &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, тому там &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; може передавати ся різними способами. Наприклад болґарська такої проблеми не маїть, тому там сістематічне і очѣковане &lt;a href=&quot;//bg.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%B8_%D0%9F%D0%BE%D1%82%D1%8A%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Хари&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підсумуймо? Передача &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; в &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;завжди&lt;/em&gt; була основною, а в &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; — &lt;em&gt;завжди&lt;/em&gt; було &lt;em&gt;винятком&lt;/em&gt; і появило ся лише в совѣтські часи шчонайдавнѣше після 1945, коли була неприхована політіка зближення мов, ось наприклад витяги з передмови правописа 1960:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак від часу попереднього видання «Українського правопису» у ряді правописних моментів, спільних для української і російської мов, виникла певна неузгодженість, яку тепер, після опублікування «Правил русской орфографни и пунктуации», можна усунути.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У новому виданні «Українського правопису» усунені розбіжності в спільних моментах українського й російського правописів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У тих моментах, які за їх природою є спільні з іншими мовами (розділові знаки, правопис великих і малих літер, написання разом і окремо), забезпечити єдність з правописами братніх народів Радянського Союзу, особливо — російського, орієнтуючись на останній проект Державної комісії.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окремо можна також згадати шчонайменше (sic!) &lt;em&gt;паспортну&lt;/em&gt; транслітерацію &lt;a href=&quot;//zakon.rada.gov.ua/laws/show/55-2010-%D0%BF#Text&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2010 року&lt;/a&gt;, де передача &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; в &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; (перед де-котрими буквами як &lt;strong&gt;gh&lt;/strong&gt;) i &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt; в &lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто заява про яку-сь &lt;em&gt;новизну&lt;/em&gt; транслітерації чи правила сама по собі &lt;em&gt;абсурдна&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Запитник&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо послухати оригінал абсолютно чітко чутно &lt;em&gt;Хогвартс&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Повернѣмо ся до цього. Тут пропушчено одне чи два слова — [&lt;em&gt;субєктівно&lt;/em&gt;] &lt;em&gt;менѣ&lt;/em&gt;. Це вже вѣдносно вѣдомий факт, шчо певний слухач сприймаїть невѣдомі звуки через &lt;em&gt;свою&lt;/em&gt; прізму, в тому числѣ через свою основну мову, про шчо відносно нормально могли розказати &lt;em&gt;Твоя підпільна гуманітарка&lt;/em&gt; ві &lt;a href=&quot;//youtube.com/watch?v=bklEM4kGQ5I&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Хемінгуей чи Гемінґвей&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так само мовник може мати вплив своєї основної мови чи говірки, через шчо маїмо явишче як акцент. Тому мови мають ортоепічні стандарди, наприклад &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Hogwarts&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Hogwarts&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; це [ˈhɒɡwɔːrts], і лише звідси розбирати вимову двох мов, про шчо тут вже було неодноразово, наприклад: &lt;a href=&quot;/q/347/585&quot;&gt;&lt;em&gt;Правила вживання літери &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; при запозиченні іншомовних слів на &lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt;/&lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; (гакер, гостинг)&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/q/3769/585&quot;&gt;&lt;em&gt;Генрі чи Хенрі?&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;/q/3070/585&quot;&gt;&lt;em&gt;Геловін, Хеловін, Хеллоуїн&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ітд. &lt;em&gt;[Редаґуйте цю частину, як-шчо я шчо-сь пропустив]&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де-шчо іронічно, але шче один факт, котрий указуїть на &lt;em&gt;де-шчо&lt;/em&gt; вашого &lt;em&gt;чітко чутно&lt;/em&gt; — чомусь просуваїте запис са́ме &lt;em&gt;Хогвортс&lt;/em&gt;, а не очѣкований за &lt;em&gt;їхньою&lt;/em&gt; вимовою &lt;a href=&quot;//bg.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%BE%D0%B3%D1%83%D0%BE%D1%80%D1%82%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Хогуортс&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де &lt;strong&gt;w&lt;/strong&gt; маїть бути записаний як &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, шчо як в болґарів і в словѣ &lt;em&gt;Хемінг&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;ей&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як-шчо ж байдуже на правописні мови і дбаїте про вимову, то за &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%B6%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%B0%D0%BB%D1%84%D0%B0%D0%B2%D1%96%D1%82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мѣжнародним фонетічним алфабітом&lt;/a&gt; маїмо наступне:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Анґлійське &lt;em&gt;тверде&lt;/em&gt; &lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt; мають стандардну вимову [g] і тут &lt;em&gt;жодних&lt;/em&gt; суперечок. Як-шчо суперечка яка-сь і існуїть, то лише про &lt;em&gt;потребу&lt;/em&gt; такої букви і звука, а це вже геть гинша тема. Зазначу, шчо навѣть коли прибрати букву, то однаково маїмо ві вимовѣ як алофон до &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;якби&lt;/em&gt; [&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F/%D1%8F%D0%BA%D0%B1%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;яґби&lt;/a&gt;], &lt;em&gt;вокзал&lt;/em&gt; [&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D1%80%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D1%80%D0%B8%D0%BF%D1%86%D1%96%D1%8F/%D0%B2%D0%BE%D0%BA%D0%B7%D0%B0%D0%BB#53885&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;воґзал&lt;/a&gt;] ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Анґлійське &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; це &lt;strong&gt;[h]&lt;/strong&gt; чи не вимовяти ся. В першому випадку це прямий &lt;em&gt;глухий&lt;/em&gt; відповѣдник до &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;, шчо є &lt;strong&gt;[ɦ]&lt;/strong&gt; і котрому українцевѣ, чого не сказати про де-котрих, вимовити геть легко, як-шчо попросити виговорити &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Whispering&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;пошепки&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; слова з &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;, бо тоді не використовуїмо, волосне, &lt;em&gt;голосові звязки&lt;/em&gt;, шчо дають &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ѕвінкість&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Можу порадовати і водночас засмутити прихильників &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; в де-котрих говорах перед &lt;strong&gt;[j]&lt;/strong&gt; можить ставати шчо-сь мѣж &lt;em&gt;зати&lt;strong&gt;шш&lt;/strong&gt;і&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;іть&lt;/em&gt;, можна навѣть спробувати описати як глухий &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt;, а так це &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BB%D1%83%D1%85%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[ç]&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, нп. &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/human#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;human&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; [ˈ(ç)ju̟ːmən], [ˈ(ç)ju̟ːmn̩]. Засмучую тим, шчо &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; перед &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; теж стаїть гиншим звуком: &lt;em&gt;бѣгти&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;бѣгйу&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;бѣжу&lt;/em&gt;.&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;sup&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примѣтка&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ради справедливостї, тут від &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, як в анґлійській тверде &lt;strong&gt;g&lt;/strong&gt; проти мякого, і деафрікація. Бо якби там була відпочатку &lt;strong&gt;[ɦ]&lt;/strong&gt;, то було би радше &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%82%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B4%D0%BE%D0%BF%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B5%D0%B1%D1%96%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%84%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[ʝ]&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt; &lt;/p&gt;&#xA;&lt;/sup&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Залишило ся &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; [x], котрого стандардна анґлійська &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Gh_(digraph)#English&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;утратила&lt;/a&gt; і записуїть переважно будь-яким чином, нп. (старий запис) &lt;strong&gt;gh&lt;/strong&gt; як в &lt;em&gt;lough&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;ch&lt;/strong&gt; як в &lt;em&gt;techno&lt;/em&gt;, &lt;strong&gt;kh&lt;/strong&gt; в &lt;em&gt;khan&lt;/em&gt; ітд, а &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; опиняїть ся лише в тих випадках, коли &lt;em&gt;повністю&lt;/em&gt; копіюїть транслітерацію чи запис латіницею з гиншої мови, шчо, звѣсно не є доводом, бо з таким &lt;em&gt;успѣхом&lt;/em&gt; можна бороти ся за еспанське &lt;strong&gt;j&lt;/strong&gt; в &lt;em&gt;marijuna&lt;/em&gt;. Також можна зазначити очевидне: в шепоті &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; мають різну вимову.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як вже зрозумѣло, анґлієць, як-шчо його говірка не зберегла ций звук, не зможить &lt;em&gt;легко&lt;/em&gt; вимовити &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt;. Так само робить і зворотньо, мовник, котрий маїть в мові &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;, але не &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; чи &lt;strong&gt;h&lt;/strong&gt; — не зможить їх &lt;em&gt;легко&lt;/em&gt; вимовити. До того ж, певна частина українцѣв своєго часу знали непогано нѣмецьку, а тому могли використати &lt;em&gt;всѣ&lt;/em&gt; згадані букви, нп. в &lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/68557&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Гохберґ&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, шчо від &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Hochberg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Hochberg&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-02-24T17:08:27.830" LastActivityDate="2023-02-24T17:08:27.830" CommentCount="15" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7169" PostTypeId="2" ParentId="83" CreationDate="2023-02-21T12:11:28.417" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як програміст можу сказати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Це поняття є терміном, тому нам потрібен &lt;strong&gt;держстандарт&lt;/strong&gt;, який затвердить його загальноприйнятий переклад, дасть визначення українською мовою і т. д. Спроби його перекласти не як термін дадуть багато варіантів з різними відтинками смислу, що круто для поету, але непридатне для техніки.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я би дав таке визначення: source code - це код програми, написаний програмістом - автором цієї програми, який крім власне інструкції містить метадані, коментарі і т. д. Тобто це поняття вужче за &amp;quot;текст програми&amp;quot;, яке може означати будь-який текст програми, а не лише написаний автором. Приміром, ми можемо застосувати дизассемблер, що дасть нам текст програми, який в англомовний літературі називають &amp;quot;disassembly&amp;quot;, у випадку декомпіляції в мову вищого рівня це буде називатися &amp;quot;decompilation&amp;quot; або &amp;quot;decompiled code&amp;quot;, &amp;quot;decompiled source&amp;quot;, але це не те ж саме, що &amp;quot;source code&amp;quot;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Тож як це перекласти? Див. п. 1. - потрібен держстандарт і термін. Це може бути &amp;quot;джерело&amp;quot;, &amp;quot;джерельний код&amp;quot;, &amp;quot;початковий код&amp;quot;, &amp;quot;вихідний код&amp;quot; і т. д., але це не має бути &amp;quot;хто в ліс, хто по дрова&amp;quot;, це має бути одне, чітко обране слово, для чіткого поняття. Поки держстандарту немає, по суті, кожен може перекладати, як йому подобається.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="5316" LastEditorUserId="5316" LastEditDate="2023-02-23T09:15:38.110" LastActivityDate="2023-02-23T09:15:38.110" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7170" PostTypeId="2" ParentId="7152" CreationDate="2023-02-21T16:22:01.740" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:E-B_-jwoRPcJ:www.irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe%3FC21COM%3D2%26I21DBN%3DUJRN%26P21DBN%3DUJRN%26IMAGE_FILE_DOWNLOAD%3D1%26Image_file_name%3DPDF/dlgum_2012_12_6.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Дослідження з лексикології і граматики української мови, вип. 12’2012&lt;/a&gt; &amp;gt; Семантична асиметря опозиції прийменників &lt;em&gt;над&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;під&lt;/em&gt; в українській мові (О. В. Орленко)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;4&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Ментальні дії.&lt;/strong&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Досить поширеними є абстрактні відношення, які вказують на ментальні дії людини. Цей тип відношень властивий лише прийменнику &lt;strong&gt;над&lt;/strong&gt;. Орієнтиром може виступати ментальне поняття, як у (46) або конкретний обʼєкт, як у (47). Ці відношення розвинулися за аналогією до способів опису фізичної роботи (48), заснованих на метонімії: виготовляючи якийсь предмет, людинан ахиляється над ним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;46&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Тож Ярчик Волшебник, безумовно, мав рацію, коли замислився &lt;strong&gt;над проблемою&lt;/strong&gt; головного героя.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Коли вона носила дитину, Корій провів &lt;strong&gt;над нею&lt;/strong&gt; певний ритуал.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Деякі з людей зосереджено скніли &lt;strong&gt;над вирізьблюванням&lt;/strong&gt; усіляких вигадливо-райських узорів…&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сюди також підпадають такі приклади:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Словник української мови в 20 томах &amp;gt; &lt;a href=&quot;//sum20ua.com/Entry/index?wordid=54070&amp;amp;page=1721&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Над&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Обʼєктні відношення&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;з оруд. в.&lt;/em&gt; Уживається при позначенні предметів або осіб, з якими пов'язана чи на які спрямована дія.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Він всеньке літо сидів над книжками, писав диктанти&lt;/em&gt; (Григорій Тютюнник);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Я сидів біля вогнища і розмірковував над ситуацією, в якій опинився&lt;/em&gt; (Д. Білий);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Робота над черговим шедевром у мого чоловiка просувається як мокре горить&lt;/em&gt; (Г. Вдовиченко);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Уживається при позначенні осіб, предметів, стосовно яких виявляється яке-небудь ставлення або почуття і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Як мати, надо мною осінь плаче, Ласкаво просить: “Сину, не журись!”&lt;/em&gt; (Д. Павличко);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Вона читає французькі романи, плаче над ними ночами&lt;/em&gt; (В. Кожелянко);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Висновка не будить. Бо це просто статтї про &lt;em&gt;над&lt;/em&gt;, котрі не лише підтверджуїть — для цього наприклад є наприклад корпуси, а пояснюють таке явишче, однак при цьому тут ніяк не заперечуїть приіменник &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; і не відповѣдають шчодо &lt;em&gt;правильнѣше&lt;/em&gt;. Однак цѣкаво, шчо в такому самому роздѣлѣ — &lt;em&gt;обʼєктні відношення&lt;/em&gt; — подібного не знайти в статтї про &lt;a href=&quot;//sum20ua.com/Entry/index?wordid=27399&amp;amp;page=918&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;з&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Спробував в гинших роздѣлах — теж неудало. Можливо я шчо-сь пропустив або не так зрозумѣв, або тут теж яка-сь метонімія. Можливо таки № 19, але приклади менѣ не радують.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-02-21T16:22:01.740" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7171" PostTypeId="2" ParentId="7154" CreationDate="2023-02-23T23:40:40.390" Score="2" Body="&lt;p&gt;Як в-же &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/a/7161/585&quot;&gt;відповѣв і навѣв&lt;/a&gt; &lt;em&gt;Sasha&lt;/em&gt;, за вжитком чутливо домінуїть &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt;, тому слово &lt;em&gt;матір&lt;/em&gt; будить видѣляти ся, а отже можливо мати різні відтѣнки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Sasha&lt;/em&gt; акцентовав лише на літературну складову. Хоча слово зустрѣчаїться і в правовій складові, наприклад біля &lt;em&gt;мати-одиночка&lt;/em&gt; можна подибовати і &lt;em&gt;матір-одиночка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:6H4rqMco060J:https://justice-km.gov.ua/uploads/files/ohorona%2520praci%2520zhinok.doc&amp;amp;cd=15&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Головне територіальне управління юстиції у Хмельницкій області, Волочиське районне управління юстиції&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…] Якщо &lt;em&gt;матір-одиночка&lt;/em&gt;, то вона змушена погоджуватися на будь-яку роботу, незважаючи на умови праці. […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І частѣше &lt;a href=&quot;//www.google.com.ua/search?q=%22%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%80-%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BA%D0%B0%22+site%3A*.gov.ua&amp;amp;lr=-lang_ru&amp;amp;newwindow=1&amp;amp;tbs=lr%3A-lang_1ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;матір-одиначка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де через &lt;em&gt;а&lt;/em&gt;. Хоча, тут слово теж можна сприймати як ознаку шчо-сь урочистого.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як-шчо ж зараз мода на корпуси, як для доводів на вжиток, то тоді можна згадати старѣшу форму як &lt;em&gt;матѣрь&lt;/em&gt;. Наступний пошук, шчо просто узятиь з &lt;em&gt;Sasha&lt;/em&gt;, але чому-сь їм не пояснений, бо наче кожен маїть розумѣти і вмѣти в таке, менѣ &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;attrs=word%2Clemma&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=s%2Cg&amp;amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.locCode%2C%3Ddoc.original%2C%3Ddoc.publicationCity%2C%3Ddoc.publicationYear%2C%3Ddoc.publisher%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.translator&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;cql=%5Btag%3D%22adj%3Af%3A.*%22%20%26%20word%3D%22.*%D0%B0%D1%8F%3F%22%20%26%20word!%3D%22%D1%82%D0%B0%22%5D%20%5Bword%3D%22%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%80%D1%8C%22%5D&amp;amp;selection=%7B%7D&amp;amp;showresults=1&amp;amp;fullcontext=1&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22cql%22%2C%22arg%22%3A%22%5Btag%3D%22adj%3Af%3A.*%22%20%26%20word%3D%22.*%D0%B0%D1%8F%3F%22%20%26%20word!%3D%22%D1%82%D0%B0%22%5D%20%5Bword%3D%22%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%80%D1%8C%22%5D%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22cqlrow%22%2C%22cql%22%3A%22%5Btag%3D%22adj%3Af%3A.*%22%20%26%20word%3D%22.*%D0%B0%D1%8F%3F%22%20%26%20word!%3D%22%D1%82%D0%B0%22%5D%20%5Bword%3D%22%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%80%D1%8C%22%5D%22%2C%22default_attr%22%3A%22lemma%22%7D%2C%22id%22%3A2527%7D%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не допоміг&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;[tag=&amp;quot;adj:f:.*&amp;quot; &amp;amp; word=&amp;quot;.*ая?&amp;quot; &amp;amp; word!=&amp;quot;та&amp;quot;] [word=&amp;quot;матірь&amp;quot;]&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто замѣнив &lt;em&gt;матір&lt;/em&gt; на &lt;em&gt;матірь&lt;/em&gt;, однак корпус не маїть такоѣ леми чи або-шчо — не пояснюїть і викидаїть помилку &lt;em&gt;Nothing found&lt;/em&gt; [&lt;em&gt;пер.&lt;/em&gt; нічого не знайдено]. Тому покладати ся на корпуси не дуже варто, бо вони також можуть не мати банально і бази. Але як-шчо просто шукати за &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;tab=basic&amp;amp;keyword=%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%80%D1%8C&amp;amp;attrs=word%2Clemma&amp;amp;viewmode=sen&amp;amp;attr_allpos=kw&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;shorten_refs=0&amp;amp;itemsPerPage=500&amp;amp;structs=s%2Cg&amp;amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.date%2C%3Ddoc.locCode%2C%3Ddoc.original%2C%3Ddoc.publicationCity%2C%3Ddoc.publicationYear%2C%3Ddoc.publisher%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.translator&amp;amp;showresults=1&amp;amp;fullcontext=1&amp;amp;f_tab=advanced&amp;amp;operations=%5B%7B%22name%22%3A%22iquery%22%2C%22arg%22%3A%22%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%80%D1%8C%22%2C%22active%22%3Atrue%2C%22query%22%3A%7B%22queryselector%22%3A%22iqueryrow%22%2C%22iquery%22%3A%22%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%80%D1%8C%22%7D%2C%22id%22%3A7107%7D%5D&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;code&gt;матірь&lt;/code&gt;&lt;/a&gt;, тобто це по сутѣ як в Ґуґлѣ, але з меншою базою, то будуть декотрі приклади, втч. сучасних, де можна навѣть побачити Андруховича. Корпус Ляйпціґа маїть більше &lt;a href=&quot;//corpora.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%96%D1%80%D1%8C&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сучасних&lt;/a&gt; прикладів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи теж можу написати таке? Он приклади з літератури і навѣть сучасноѣ!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це однозначно не помилка, адже таке слово вживається в літературі (і не лише в релігійному контексті).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На жаль, нѣ, хоча би через те, шчо правопис забороняїть писати &lt;em&gt;рь&lt;/em&gt;, як-шчо далѣ не голосна чи то не са́ме слово &lt;em&gt;Горький&lt;/em&gt; або похідні. Тобто тут однозначно який-сь ніянс.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Висновок? На жаль, я не настільки смѣливий, тому його не будить. Можу лише припустити, шчо саме слово &lt;em&gt;матір&lt;/em&gt; не є помилковим, пак єсть в згаданому тут словницѣ СУМ-20, але скорѣш за всього мати йме забарвєння різного характера, переважно діялектного або архаѣчного, де через друге також урочистого чи реліґійного, а тому можливо і іронічного. Тобто схоже, шчо вживати як &lt;em&gt;мати&lt;/em&gt; можна, але бажано покладати ся на контекст і чи його зрозумѣють так само гинші.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-02-23T23:48:41.303" LastActivityDate="2023-02-23T23:48:41.303" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7172" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7173" CreationDate="2023-02-25T19:51:45.907" Score="3" ViewCount="120" Body="&lt;p&gt;Як приклад явища, описаного в заголовку, наведу декілька рядків Державного Гімну України (джерело &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%96%D0%BC%D0%BD_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;, текст (щонайпізніше 1990):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Запану&lt;strong&gt;єм&lt;/strong&gt; і ми, браття, у своїй сторонці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Душу й тіло ми полож&lt;strong&gt;им&lt;/strong&gt; за нашу свободу,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І покаж&lt;strong&gt;ем&lt;/strong&gt;, що ми, браття, козацького роду.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стан&lt;strong&gt;ем&lt;/strong&gt;, браття, в бій кривавий від Сяну до Дону&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зауважу, що в Гімні також використовується й стандартне особове закінчення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В ріднім краю панувати не да&lt;strong&gt;мо&lt;/strong&gt; нікому&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Шукаючи яку-небудь інформацію щодо такого особового закінчення, мені довелося знайти лише малу примітку &lt;a href=&quot;https://slovnyk.ua/pravopys.php?prav_par=115&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;з нового правопису 2019&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;особові форми допоміжного дієслова бути — буду, будеш, буде, будемо &lt;strong&gt;(зрідка будем)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи несе така форма якийсь сенс, відмінний від стандартної форми? Коли її можна вживати? Як вона опинилась в українській мові, інакше кажучи, яка її етимологія?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5099" LastActivityDate="2023-02-26T00:05:16.420" Title="Особове закінчення &quot;м&quot; замість &quot;мо&quot; дієслів першої особи множини" Tags="|словотворення|дієвідмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7173" PostTypeId="2" ParentId="7172" CreationDate="2023-02-25T23:59:40.257" Score="4" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Запитник&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як вона опинилась в українській мові, інакше кажучи, яка її етимологія?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це різна проява звука &lt;strong&gt;ъ&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AA#%D0%97%D0%B2%D1%83%D0%BA_%D1%8A&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;як&lt;/a&gt; надкороткого &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; — [ŭ], котрий [зазвичай] або став як &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, або зник. Зазвичай наводжу слово &lt;em&gt;сон&lt;/em&gt;, котре &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%81%D0%BE%D0%BD#17983&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;походить&lt;/a&gt; від &lt;em&gt;sъnъ&lt;/em&gt;, де друге зникло, а перше стало як &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;, але [зазвичай] зникаїть при відмѣнках — [&lt;em&gt;без&lt;/em&gt;] &lt;em&gt;сна&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Декотрі мови і, шчо важливѣше нам, діалекти могли реалізувати &lt;a href=&quot;//webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:obWBtpO79AoJ:https://is.muni.cz/el/1421/jaro2016/UJA304/18_Dieslovo.doc&amp;amp;cd=4&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;як&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; і відповідно &lt;strong&gt;е&lt;/strong&gt;, шчо &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;могло&lt;/a&gt; бути впливом займенника &lt;em&gt;ми&lt;/em&gt;, наприклад: &lt;em&gt;єсме&lt;/em&gt;&lt;sup&gt; &lt;a href=&quot;//corpora.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D1%94%D1%81%D0%BC%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[л]&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;keyword=%D1%94%D1%81%D0%BC%D0%B5&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[ґ]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, &lt;em&gt;стоїми&lt;/em&gt;&lt;sup&gt; &lt;a href=&quot;//corpora.uni-leipzig.de/en/res?corpusId=ukr_mixed_2014&amp;amp;word=%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%97%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[л]&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;keyword=%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%97%D0%BC%D0%B8&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;[ґ]&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;, котрі, очевидно, можуть потрапяти ся і нинѣ, правда, значно рѣдше, бо хоча би через те, шчо то не стандардні форми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дозволю себе не утруднювати детальними вѣдомостями і атласами пошира тих чи гинших форм. Якшчо хто-сь зможить такого зробити — буду не проти. Можна однак зазначити, шчо чинний правопис затвердив дві такі форми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Запитник&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи несе така форма якийсь сенс, відмінний від стандартної форми?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки знаю, нѣ. Особливо якшчо мова про сучасний стандард. Можливо хиба шчо додавати додаткову вѣдомість про самого мовця, однак це в-же не про самого слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;em&gt;Запитник&lt;/em&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли її можна вживати?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зазвичай це пояснюїть ся евфонією, тобто милозвучністю: &lt;em&gt;-м&lt;/em&gt; [слово з голосної], &lt;em&gt;-мо&lt;/em&gt; [з приголосної].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, нп., є така думка &lt;a href=&quot;//uk.wikisource.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%BD%D0%BA%D0%B0:%D0%9D%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B8_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8.djvu/25&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Синявського&lt;/a&gt; стосовно цього явишча, шчо сформулована так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Норми української літературної мови&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;[…]; закінчення 1. особи множини дієслів дійсного способу &lt;em&gt;-мо&lt;/em&gt; може скорочуватись на &lt;em&gt;-м&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;купим&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ідем&lt;/em&gt;…, тільки не слід скорочувати тих дієслів, де при скороченні перед &lt;em&gt;-м&lt;/em&gt; стало б наголошене &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; — &lt;em&gt;сидимо́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;летимо́&lt;/em&gt;…);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте сучасна українська, хоча би через словники, дозволяїть скорочовати і в таких випадках, бо маїмо нп. ті ж &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D1%81%D0%B8%D0%B4%D0%B8%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;сидим&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;летим&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-02-26T00:05:16.420" LastActivityDate="2023-02-26T00:05:16.420" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7175" PostTypeId="2" ParentId="7107" CreationDate="2023-03-02T08:51:01.613" Score="1" Body="&lt;p&gt;Мені здається, те, що &lt;em&gt;керівний орган&lt;/em&gt; може означати і орган тіла людини, і установу, — цілком нормально. По-моєму, це цілком гармонійне узагальнення одного й того самого значення. (Як-от &lt;em&gt;голова&lt;/em&gt; може бути не лише в людини, а й, наприклад, &lt;em&gt;міський голова&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;голова міськради&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;голова спілки&lt;/em&gt; тощо; &lt;em&gt;ніс&lt;/em&gt; може бути не лише в людини, а у корабля; тощо.) Тому &lt;em&gt;керівний орган&lt;/em&gt; я вважаю найкращим варіантом. У «Генеральному регіонально анотованому корпусі (ГРАК) української мови» версії 16 &lt;em&gt;керівний орган&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%22%D0%BA%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%20%22%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%B0%D0%BD%22&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;траплається 5654 рази&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Керівна рада&lt;/em&gt; — часто теж вдалий варіант, по-моєму, але є одна важлива деталь… Наскільки я розумію, керівний орган — це теоретично не завжди рада, він може мати якусь іншу внутрішню структуру (бути не зібранням учасників, де рішення приймаються колегіально, а мати якусь іншу внутрішню організацію). Утім у випадках, коли керівний орган — це справді рада (а найчастіше, як я розумію, це так), я не бачу недоліків у варіанта &lt;em&gt;керівна рада&lt;/em&gt;. У ГРАК-16 &lt;em&gt;керівна рада&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%22%D0%BA%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%20%22%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%B0%22&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;траплається 158 разів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще «Українсько-англійський словник ділової людини» (Є. Гороть, О. Василенко, Н. Єфремова та ін., 2014) &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=governing+body&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пропонує варіант&lt;/a&gt; &lt;em&gt;правління&lt;/em&gt; — часто теж цілком доречний, по-моєму. (Хоча я не певен, що &lt;em&gt;керівний орган&lt;/em&gt; у 100% питань можна замінити на слово &lt;em&gt;правління&lt;/em&gt;. Наскільки я розумію, керівний орган може відповідати й за якусь конкретну сферу, а не лише здійснювати загальне керівництво, наприклад, &lt;em&gt;керівний орган з питань таких-то&lt;/em&gt;; а &lt;em&gt;правління&lt;/em&gt; особисто в мене найбільш асоціюється саме з верховним керівництвом.) У ГРАК-16 слово &lt;em&gt;правління&lt;/em&gt; в різних значеннях &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%22%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D1%96%D0%BD%D0%BD%D1%8F%22&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;траплається 117159 разів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А от &lt;em&gt;керівне тіло&lt;/em&gt; — по-моєму, найгірший варіант. Хоча слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tilo&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тіло&lt;/a&gt; має багато значень (це не лише тіло людини, а й, наприклад, фізичне тіло), але от &lt;em&gt;тіло&lt;/em&gt; у значенні «установа» кажуть вкрай рідко (на відміну від слова &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=67092&amp;amp;page=2120&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;орган&lt;/a&gt;, де «установа» — одне з безпосередньо зазначених у словниках значень). У ГРАК-16 &lt;em&gt;керівне тіло&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%22%D0%BA%D0%B5%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%20%22%D1%82%D1%96%D0%BB%D0%BE%22&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;траплається 4 рази&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-03-02T08:51:01.613" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7176" PostTypeId="2" ParentId="7107" CreationDate="2023-03-02T08:56:20.790" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=body&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Великий англо-український словник 2011&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;body [ˈbɒdɪ] n (pl bodies)&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;18.&lt;/strong&gt; група людей;&lt;br /&gt;&#xA;a ~ of electors виборці;&lt;br /&gt;&#xA;in a ~ у повному складі;&lt;br /&gt;&#xA;the ~ of people більшість людей;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;19.&lt;/strong&gt; орган; товариство; асоціація; ліга; рада; корпус;&lt;br /&gt;&#xA;an advisory ~ консультативний орган;&lt;br /&gt;&#xA;autonomous ~ies органи самоврядування;&lt;br /&gt;&#xA;diplomatic ~ дипломатичний корпус;&lt;br /&gt;&#xA;the government ~ адміністративна рада;&lt;br /&gt;&#xA;legislative ~ законодавча влада;&lt;br /&gt;&#xA;learned ~ учене товариство;&lt;br /&gt;&#xA;standing ~ постійний орган;&lt;br /&gt;&#xA;subsidiary ~ допоміжний орган;&lt;br /&gt;&#xA;~ of politic держава;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &amp;quot;governing body&amp;quot; можна перекласти як &amp;quot;керівний орган&amp;quot;, &amp;quot;керівна рада&amp;quot; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2023-03-02T09:04:22.320" LastActivityDate="2023-03-02T09:04:22.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7177" PostTypeId="1" CreationDate="2023-03-02T11:12:44.870" Score="-1" ViewCount="1039" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;по мірі того, як&amp;quot; - це калька з російської.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи існує український відповідник для цієї фрази і якщо ніт, як краще здійснити переклад українською щоб звучало органічно? Дякую.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5352" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-04-29T00:38:57.397" LastActivityDate="2023-04-29T00:38:57.397" Title="&quot;по мірі того, як&quot; чи існує український відповідник?" Tags="|переклад|росіянізм|відповідник|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7178" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7180" CreationDate="2023-03-02T13:49:37.753" Score="1" ViewCount="60" Body="&lt;p&gt;З пісні &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=UpSVSxUQcd0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Літо&lt;/a&gt;&amp;quot; гурту SadSvit:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Качелі самотніх дворів&lt;br /&gt;&#xA;Захопив їх назавжди лютий мороз&lt;br /&gt;&#xA;І на кухні сиджу в пошуках вечорів&lt;br /&gt;&#xA;Відчуваю себе серед тисячі &lt;strong&gt;прос&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що означає слово &amp;quot;прос&amp;quot;? Я пошукав у &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словнику&lt;/a&gt;, але там цього слова немає. Мабуть, це скорочення?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastActivityDate="2023-03-02T14:25:07.227" Title="Что такое &quot;прос&quot; в &quot;І на кухні сиджу в пошуках вечорів, відчуваю себе серед тисячі прос&quot;? З пісні гурту SadSvit" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7179" PostTypeId="2" ParentId="7177" CreationDate="2023-03-02T14:08:28.837" Score="2" Body="&lt;h3&gt;Замінники&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Олена Курило в «Уваги до сучасної української літературної мови» (1924; &lt;a href=&quot;http://kurylo.wikidot.com/18-pryimennyky&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 18 «Прийменники»&lt;/a&gt;) радить замінювати «по мірі того» на &lt;strong&gt;«у(в) міру того»&lt;/strong&gt;. Цю пораду повторюють багато сайтів (&lt;a href=&quot;https://ukr-lifehacks.ed-era.com/rozdil-13/tipovi_pomilki&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://zno.if.ua/?p=3398&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://biblioteka-turgeneva.edu.kh.ua/internet-kejs_bibliotekarya/vivchayemo_ukrainsjku_movu/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;3&lt;/a&gt;). Приклад вжитку:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І в міру того, як хід його ставався повільніший, він чимраз глибше затоплювався в свої думки, чимраз тяжчі невдачі і страти наводив на Германа, упокорював того товстенького, спокійного, мов муром обведеного, багача, наводив на нього тривогу, аж вкінці - перед самим входом додому - обалив його зовсім і враз з його скаженою жінкою вигнав з посліднього закутка, з дому на бориславськім тракті. &amp;lt;…&amp;gt; В міру того, як Рифка відвикала від праці, праця ставалась їй чимраз ненависнішою і тяжчою; вона не могла пересилувати себе, щоб прочитати аби одну книжку, хоть перед кількома літами тітка навчила була її трохи читати (Іван Франко, «Борислав сміється», 1881).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ірина Фаріон у монографії «Мовна норма знищення пошук віднова» (2013, видання третє, ISBN 978-966-428-290-8; розділ &lt;a href=&quot;http://emlab.ho.ua/Service----/Slovnyk_typovyh_pomylok_mod.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Типові лексичні і граматичні помилки та їхні правильні відповідники»&lt;/a&gt;, с. 322) радить замінювати «по мірі того, як» на &lt;strong&gt;«відповідно до того, як»&lt;/strong&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Чи непритаманна конструкція?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Утім я не впевнений, що конструкція «по мірі» (і зокрема «по мірі того, як» як частковий випадок) наскільки непритаманна українській мові, наскільки це подають. Її &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=phrase&amp;amp;keyword=%D0%BF%D0%BE%20%D0%BC%D1%96%D1%80%D1%96&amp;amp;refs=%3Ddoc.author%2C%3Ddoc.title%2C%3Ddoc.authTrans%2C%3Ddoc.date&amp;amp;refs_up=1&amp;amp;sort=%5B%7B%22skey%22:%22kw%22,%22attr%22:%22doc.date%22,%22ctx%22:%220%22%7D%5D&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вживали&lt;/a&gt; Микола Устиянович, Олександр Шишацький-Ілліч, Михайло Драгоманов, Іван Франко, Михайло Старицький та інші. Приказку «добре все по мірі» наводить Матвій Номис у збірці «Українські приказки, прислів'я і таке інше» (1864; № 5860, &lt;a href=&quot;https://archive.org/details/nomis1864/page/n125/mode/2up&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;с. 113&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Утім не можу не зазначити, що конструкцію «по мірі» вживали здебільшого в XIX сторіччі. З кінця XIX ст. починає домінувати «у(в) міру», і лише з настанням незалежності відбувається деяке збільшення частоти «по мірі»:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/je97E.png&quot; alt=&quot;&quot; /&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/JvNMe.png&quot; alt=&quot;&quot; /&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.S.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дані щодо вживання «по мірі» і «у(в) міру» — з Генерального регіонально анотованого корпусу (ГРАК) української мови версії 16.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ще зрідка вживають «у(в) мірі того, як» (замість «у(в) міру того, як»), але це відбувається настільки рідко, що радше схоже на авторський стиль чи описку.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-03-02T14:41:56.787" LastActivityDate="2023-03-02T14:41:56.787" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7180" PostTypeId="2" ParentId="7178" CreationDate="2023-03-02T14:25:07.227" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.pisni.org.ua/songs/5450209.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Pisni.Org.Ua наводить трішки інший варіант тексту&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Качелі самотніх дворів,&lt;br /&gt;&#xA;Захопив їх назавжди лютий мороз,&lt;br /&gt;&#xA;І на кухні сиджу в пошуках вечорів,&lt;br /&gt;&#xA;Відчуваю себе серед тисячі про&lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;— тобто «серед тисячі проз», від слова &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/proza&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;про́за&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;І цей варіант суб'єктивно здається мені вірогіднішим, ніж «серед тисячі прос». Мені здається, це просто особливості вимови вокаліста, що вимовив &lt;em&gt;проз&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;прос&lt;/em&gt;. (Теоретично при правильній вимові &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; у кінці слова не має оглушуватися, але всі ми недосконалі.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Також є слово &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/proso&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;про́со&lt;/a&gt; з множиною &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/p/8/290/1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проса́&lt;/a&gt;, але родовий відмінок множини - &lt;a href=&quot;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;просі́в, а не прос&lt;/a&gt;. Та й за змістом, мені здається, &lt;em&gt;проза&lt;/em&gt; підходить значно краще за &lt;em&gt;просо&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-03-02T14:25:07.227" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7182" PostTypeId="1" CreationDate="2023-03-06T10:11:08.083" Score="1" ViewCount="183" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Обробити&amp;quot; чи &amp;quot;Опрацювати&amp;quot; заявку користувача?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2303" LastActivityDate="2023-03-06T15:39:43.137" Title="&quot;Обробити&quot; чи &quot;Опрацювати&quot; заявку?" Tags="|різниця-між-словами|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7183" PostTypeId="2" ParentId="7182" CreationDate="2023-03-06T15:39:43.137" Score="2" Body="&lt;p&gt;Спираюсь на такі матеріали:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53406/26051.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття «Обробіток, обробка, оброблення, опрацювання» в циклі «Уроки державної мови» з газети «Хрещатик»&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/51182/24-Turovska.pdf#page=2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття «Опрацювання — оброблення» Л. В. Туровської&lt;/a&gt; в розділі «Консультації» в &lt;a href=&quot;http://dspace.nbuv.gov.ua/handle/123456789/51133&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Термінологічному віснику» 2011 року, випуск 1&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з обома статтями, &lt;em&gt;обробляти&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;оброблення&lt;/em&gt; — це коли ми змінюємо щось, доводячи його до потрібного стану. А значення «глибоко вивчити / докладно ознайомитися» лишається для слів &lt;em&gt;опрацювати&lt;/em&gt;/&lt;em&gt;опрацювання&lt;/em&gt;. Із цього виходить, що організація/система зазвичай &lt;em&gt;опрацьовує&lt;/em&gt; заявку користувача. &lt;em&gt;Оброблення&lt;/em&gt; заявки означало б процес внесення якихось змін до неї, як-от обробка пісні чи обробка перекладу, наприклад виправлення орфографічних помилок у заявці, але таке вкрай рідко роблять для заявок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з другою статтею, вибір слова також визначається галуззю (наприклад, у бібліотечно-біографічній справі перевагу надають термінові опрацювання). Наскільки я розумію, набір значень слова &lt;em&gt;опрацювати&lt;/em&gt; загалом ширший за набір значень слова &lt;em&gt;обробити&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;оброблення&lt;/em&gt; передбачає внесення змін, а &lt;em&gt;опрацювання&lt;/em&gt; може означати як абстрактніші речі, так і власне &lt;em&gt;оброблення&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Висновок: організація/система зазвичай &lt;em&gt;опрацьовує&lt;/em&gt; заявку користувача.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-03-06T15:39:43.137" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7184" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7185" CreationDate="2023-03-11T14:56:43.920" Score="0" ViewCount="186" Body="&lt;p&gt;Наприклад&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені влом кудись іти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли дивлюсь детективи, мені влом пильно стежити за всім що відбувається (деталями).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Так можна казати?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;On a side note, можливо хтось може підказати причину downvote'у? Можливо тому що не показав що намагався сам знайти відповідь? Я шукав на ukrlit.org, goroh.pp.ua і sum.in.ua. І де ще можна пошукати не дуже знаю.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1639" LastEditorUserId="1639" LastEditDate="2023-03-12T08:51:10.643" LastActivityDate="2023-03-13T21:10:00.530" Title="Відповідник до слова &quot;влом&quot;, або може є таке слово?" Tags="|переклад|from-russian|росіянізм|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7185" PostTypeId="2" ParentId="7184" CreationDate="2023-03-13T21:10:00.530" Score="4" Body="&lt;h3&gt;Лінь і ліньки&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Обидва ці слова, згідно зі «Словником української мови» у 20 томах, мають потрібне значення (цитую відповідні фрагменти):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=47920&amp;amp;page=1512&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лінь&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;у знач. пред., з інфін., розм&lt;/em&gt;. Не хочеться, нема бажання. &lt;em&gt;Спати хочеться, а лягати лінь&lt;/em&gt; (С. Васильченко); &lt;em&gt;Можна розглянути всіх присутніх, але йому&lt;/em&gt; [Серпокрилові] &lt;em&gt;лінь це робити, і він поводить очима по стелі&lt;/em&gt; (В. Барка); &lt;em&gt;Ледачий порториканець-кочегар&lt;/em&gt; [пуерториканець-кочегар], &lt;em&gt;якому лінь було іти і приносити вугілля та дрова, побачив Джалапіту&lt;/em&gt; (Е. Андієвська).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=47922&amp;amp;page=1512&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лі́ньки&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;у знач. пред., з інфін&lt;/em&gt;. Не хочеться, нема бажання; лінь (див. лінь¹ 2). &lt;em&gt;Йому ліньки було читати самому, і вони читали удвох&lt;/em&gt; (М. Коцюбинський); &lt;em&gt;Максим .. сидів нерухомо, ліньки було поворухнути й найменшим м'язком&lt;/em&gt; (І. Багряний); &lt;em&gt;Розмореному Левонтієві було ліньки навіть сердитись&lt;/em&gt; (І. Білик); &lt;em&gt;Вже й пішки ходити їм ліньки, тротуари їх возять!&lt;/em&gt; (В. Чемерис).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Не бере охота, неохота, нехіть&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;неохота&lt;/em&gt; із потрібним значенням &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=59679&amp;amp;page=1907&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наводить той самий СУМ-20&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;у знач. пред., з інфін&lt;/em&gt;. Не хочеться, немає бажання робити що-небудь. &lt;em&gt;Гарно ти граєш, та танцювати неохота!&lt;/em&gt; (прислів'я); &lt;em&gt;— Видно, що тобі неохота розказувати, то й не треба&lt;/em&gt; (М. Чабанівський); &lt;em&gt;Мені неохота так швидко вертатися додому&lt;/em&gt; (А. Дністровий).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Хоча СУМ-20 не розглядає окремо вислів &lt;em&gt;не бере охота&lt;/em&gt;, але там є &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/?wordid=68659&amp;amp;page=2148&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;охота брала (бере) / взяла&lt;/a&gt;, та й значення його очевидне з &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BD%D0%B5+%D0%B1%D0%B5%D1%80%D0%B5+%D0%BE%D1%85%D0%BE%D1%82%D0%B0&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;інших словників&lt;/a&gt; і цитат у ГРАК-16, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не думай однак, що се я вже так розволочилась, ні, я дуже рада, що я вдома, і тепер мене зовсім не бере охота гнатись на штирі вітри (Леся Українка, лист до М. П. Косача, кінець березня 1891, Колодяжне).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Хоча СУМ-20 не подає слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=60779&amp;amp;page=1942&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нехіть&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; як предикатив (присудкове слово, слово категорії стану, станівник), але з цитат у ГРАК-16 очевидно, що його можна так уживати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А як уже незмога або нехіть Вам їхати на чужину, то, може, ліпше, ніж у Криму, було б понад Дністром у Кам'янці, — сей курортик тепер дуже вилюднів, а проте ще не навчився так обдирати людей, як «русская Ривьера»; клімат там гарний, околиця гарна, а народ рідний (Леся Українка, лист до подружжя Грінченків, 29 червня 1909, Телаві).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h3&gt;В лом і влом&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Деякі словники, наприклад «Російсько-український словник складної лексики» Станіслава Караванського (2012), наводять слово &lt;em&gt;влом&lt;/em&gt;, але &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B2%D0%BB%D0%BE%D0%BC&amp;amp;dicts=30&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;лише в значенні «вторгнення, злам, злом» (наприклад: &lt;em&gt;хатній влом&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt;, а не «ліньки, неохота».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слід зазначити, що в російській мові є два варіанти написання: &lt;em&gt;в лом&lt;/em&gt; (два слова окремо) і &lt;em&gt;влом&lt;/em&gt; (одне слово разом). Тому в українській теж розглядатиму обидва ці варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З 2005 бачу трапляння в «Генеральному регіонально анотованому корпусі української мови» версії 16 й у потрібному значенні. Перше — у романі «Зоопарк, або Діти до 16» Андрія Кокотюхи («— Тобі оце не влом із ними калабанитися? — пирхнув один із близнюків»). Оскільки &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=phrase&amp;amp;keyword=%5B%D0%B2%D1%83%5D%20%D0%BB%D0%BE%D0%BC%7C%5B%D0%B2%D1%83%5D%D0%BB%D0%BE%D0%BC&amp;amp;sort=%5B%7B%22skey%22%3A%22kw%22%2C%22attr%22%3A%22doc.date%22%2C%22ctx%22%3A%220%22%2C%22bward%22%3A%22%22%2C%22icase%22%3A%22%22%7D%5D&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;загалом траплянь небагато&lt;/a&gt;, то можу підсумувати їх усі: 1929, 1956, 1963, 1965, 1982, 1989, 1990, 2005 — у значенні «вторгнення, злам, злом»; 2005, 2006×2, 2007×2, 2008, 2010×2 — у значенні «ліньки, неохота»; 2010×3 — знов у значенні «вторгнення, злам, злом»; 2012×3, 2013×3, 2014×7, 2015×5, 2016×4, 2017×6, 2018×3, 2019, 2020, 2022×2 — знов у значенні «ліньки, неохота». Тобто бачимо, що з часом трапляння в потрібному нам значенні все частішають. Та ще й праця &lt;a href=&quot;https://chtyvo.org.ua/authors/Stoliar_Mariia/Molodizhnyi_slenh_u_postmodernii_ukrainskii_prozi_prahmalinhvistychnyi_aspekt/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Молодіжний сленг у постмодерній українській прозі: прагмалінгвістичний аспект» Марії Столяр (2018)&lt;/a&gt; подає &lt;em&gt;в лом&lt;/em&gt; у потрібному значенні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Утім, чи варто брати цей росіянізм у свій особистий лексикон — вирішує кожен сам для саме.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Фразеологізми&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;мене баглаї/ліньки беруть/обсіли/обсідають (з &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BB%D1%96%D0%BD%D1%8C%D0%BA%D0%B8&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;колекції словників R2U&lt;/a&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;мені баглаї/ліньки вкинулися (звідти ж);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;на мене баглаї/ліньки напали (звідти ж).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча зазвичай їх використовують для характеристики загального стану, але, якщо Вашою метою є врізноманітнити мову, то, мені здається, можна спробувати сказати щось на зразок «мене баглаї обсіли писати цей документ».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-03-13T21:10:00.530" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7186" PostTypeId="2" ParentId="7114" CreationDate="2023-03-20T11:10:36.527" Score="1" Body="&lt;p&gt;Нумо або гайда !&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До гурту можна звернутися «нумо»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;НУМО 1, виг. Уживається при звертанні до багатьох осіб як спонукання, заохочення до спільної дії. — Та годі вам клопотатись! Нумо вечеряти!.. (Мар&#xA;ко Вовчок, I, 1955, 205);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є ще &amp;quot;гайда&amp;quot;&#xA;ГА́ЙДА, виг., у знач. присудк. сл., розм. Уживається як заклик, спонукання іти куди-небудь: ідіть, ходім. — Гайда, діти! погасав Каганець козачий! (Та&#xA;рас Шевченко, I, 1951, 130);&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5406" LastActivityDate="2023-03-20T11:10:36.527" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7187" PostTypeId="2" ParentId="6006" CreationDate="2023-03-22T19:49:47.620" Score="4" Body="&lt;p&gt;Рінерит - це неологізм, вигаданий Домонтовичем. Фактично йдеться про напис/зображення на камені (камінь - рінь, звідси рінерит, на зразок: дереворит тощо).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5419" LastActivityDate="2023-03-22T19:49:47.620" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7188" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7189" CreationDate="2023-03-22T22:23:09.127" Score="2" ViewCount="75" Body="&lt;p&gt;Як правильно &amp;quot;працювати з зображеннями&amp;quot; чи &amp;quot;працювати із зображеннями&amp;quot; ?&#xA;Річ у тім що я не можу знайти точних правил&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukr-mova.in.ua/library/orfografiya/mulozvuchnist-z,-iz,-zi,-zo.-chastuna-1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ukr-mova.in.ua&lt;/a&gt; каже що &amp;quot;зі&amp;quot; пишеться між приголосними / перед &amp;quot;с&amp;quot; і &amp;quot;ш&amp;quot; / між групами приголосних...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96#%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%B3%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D0%B7_%E2%80%94_%D1%96%D0%B7_%E2%80%94_%D0%B7%D1%96_(%D0%B7%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;uk.wikipedia.org&lt;/a&gt; каже &amp;quot;Зі вживається перед сполученням приголосних початку слова, зокрема коли початковими виступають з, с, ш, щ тощо, незалежно від паузи та закінчення попереднього слова: Ви зустріли ворога з палаючою ненавистю в очах, зі зброєю в руках (Ю. Яновський). Зі снігу каші не звариш (Прислів'я). Учень іде зі школи додому.&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Допоможіть мені знайти підходяще правило, та назвіть ресурс, звідки Ви отримали таке правило.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5421" LastActivityDate="2023-03-23T09:18:31.823" Title="Правила написання &quot;з&quot; та &quot;зі&quot;" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7189" PostTypeId="2" ParentId="7188" CreationDate="2023-03-23T09:18:31.823" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf#page=20&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Український правопис» 2019, § 25.3, с. 20&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;3. &lt;strong&gt;Зі&lt;/strong&gt; вживаємо, якщо буквосполучення наступного слова має початкові &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;шч&lt;/strong&gt; та ін., незалежно від закінчення попереднього слова чи паузи: &lt;em&gt;Ви зустріли ворога… &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; зброєю в руках&lt;/em&gt; (Ю. Яновський); &lt;em&gt;Балада &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; знаком запитання&lt;/em&gt; (І. Драч); &lt;em&gt;Бере книжку &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; стола&lt;/em&gt; (Леся Українка); &lt;em&gt;&lt;strong&gt;Зі&lt;/strong&gt; школи на майдан вивалила дітвора&lt;/em&gt; (А. Головко); &lt;em&gt;Прибув &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; Львова&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У позиції перед деякими буквосполученнями варіанти &lt;strong&gt;із&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; можуть&#xA;бути взаємозамінними, пор.: &lt;em&gt;Устав разом &lt;strong&gt;із&lt;/strong&gt; сходом сонця&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Устав разом &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; сходом сонця&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка. Трапляються відхилення від поданих правил уживання прийменника &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; та його варіантів &lt;strong&gt;із&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt;, що спричинено вимогами ритмомелодики або мовними вподобаннями автора.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Зо&lt;/strong&gt; як фонетичний варіант прийменника &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; завжди вживаємо із&#xA;числівниками &lt;em&gt;два&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;три&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;Позичив &lt;strong&gt;зо&lt;/strong&gt; дві сотні&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Проспав &lt;strong&gt;зо&lt;/strong&gt; три години&lt;/em&gt; та із займенником &lt;em&gt;мною&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;Він був &lt;strong&gt;зі&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;зо&lt;/strong&gt;) мною&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-03-23T09:18:31.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7191" PostTypeId="2" ParentId="3952" CreationDate="2023-03-26T21:41:07.607" Score="0" Body="&lt;p&gt;Є українське слово &lt;em&gt;звістка&lt;/em&gt;, то чому не можна перекласти слово &lt;em&gt;трейлер&lt;/em&gt; як &lt;strong&gt;&lt;em&gt;звістун&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Такий переклад послідовно вживають деякі YouTube-канали:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//www.youtube.com/@ukrajinetsrusyn7263/search?query=%D0%B7%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українець Ukrajinets Русин Rusyn&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;//www.youtube.com/@folklorijaetnospivankaetno4117/search?query=%D0%B7%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BD&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Фолькльорія / Folklorija Etnospivanka Etnomuzyka&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="5429" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-03-27T08:28:51.103" LastActivityDate="2023-03-27T08:28:51.103" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7192" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7193" CreationDate="2023-03-27T16:08:59.850" Score="4" ViewCount="111" Body="&lt;p&gt;Сподобалася пісня, але не можу зрозуміти текст: &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=ARQiTnUY2GQ&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Vandor.Америка&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Автори запостили такий текст (нижче), але деякі слова мені неясні. Можливо, це якийсь діалект? Може, лемківський діалект?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;1 куп.) Серед той Америки Корчма мурована&lt;br /&gt;&#xA;Пиють пиво &lt;strong&gt;легиники&lt;/strong&gt; до білого рана&lt;br /&gt;&#xA;Пиють пиво легиники Та ся &lt;strong&gt;догваряють&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Чому у той Америці Невдобно &lt;strong&gt;ся мають&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;2 куп.) Ой та тоти долларики тяжко заробляти&lt;br /&gt;&#xA;Сімсот метрів у ту землю треба нам копати&lt;br /&gt;&#xA;Та ци так нам Бог судив &lt;strong&gt;бисьмеся мучили&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Бись ми світла сонячного довго не виділи&lt;br /&gt;&#xA;Приспів: Америка ,Америка Та дуже невдобна&lt;br /&gt;&#xA;Каби море не глибоке Ай хвиля не била&lt;br /&gt;&#xA;Америка, Америка Яка ти немила&lt;br /&gt;&#xA;Не едного ти чоловіка &lt;strong&gt;з жуннов розвела.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вибачаюсь за те, що питаю відразу про кілька слів/фраз.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastActivityDate="2023-03-27T17:33:09.473" Title="&quot;Легиники, догваряють, бисьмеся мучили, з жуннов розвела&quot;.. Чи це правильний текст пісні? Чи діалект? Google Translate його не розуміє" Tags="|значення-слів|діалекти|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7193" PostTypeId="2" ParentId="7192" CreationDate="2023-03-27T17:24:08.900" Score="5" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Може, лемківський діалект?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Діалект, скорѣш за всього, входить до &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%BF%D0%B0%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%B3%D1%80%D1%83%D0%BF%D0%B0_%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%80%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;карпатської ґрупи&lt;/a&gt;, де також присутній і лемківський. Однак це радше закарпатський.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сама ж пісня є варіацією чи доробкою до нарідної, котру нп. можна знайти під назвою &lt;em&gt;Серед тои Америки&lt;/em&gt; в книзѣ — збрінику нарідних пѣсень в 19 вѣцѣ — &lt;a href=&quot;http://mek.oszk.hu/23400/23468/23468.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Пісні наших предків&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; від &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D0%93%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Антона Годинки&lt;/a&gt;. Тут записана таким чином:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Серед тои Америки &lt;br /&gt;&#xA;Корчма мурована. &lt;br /&gt;&#xA;Пиють пиво легіники &lt;br /&gt;&#xA;До білого рана. &lt;br /&gt;&#xA;&lt;br /&gt;&#xA;Пиють пиво легіники &lt;br /&gt;&#xA;Та ся догваряють, &lt;br /&gt;&#xA;Чому они в Америці &lt;br /&gt;&#xA;Невдобно ся мають. &lt;br /&gt;&#xA;&lt;br /&gt;&#xA;— Ой та тоты долларики &lt;br /&gt;&#xA;Тяжко заробляти. &lt;br /&gt;&#xA;Сімсот сягов попуд землю &lt;br /&gt;&#xA;Треба нам копати. &lt;br /&gt;&#xA;&lt;br /&gt;&#xA;Попуд землю, попуд землю, &lt;br /&gt;&#xA;Попуд чорні скалы. &lt;br /&gt;&#xA;Та мы стали такі слабі, &lt;br /&gt;&#xA;Як хробачки малы. &lt;br /&gt;&#xA;&lt;br /&gt;&#xA;Та ци так нам пан Бог судив,  &lt;br /&gt;&#xA;Бысьмеся мучили,  &lt;br /&gt;&#xA;Бисьме світла сонячного  &lt;br /&gt;&#xA;Довго не виділи? &lt;br /&gt;&#xA;&lt;br /&gt;&#xA;Ще й лампы нам ясно світять, &lt;br /&gt;&#xA;Англик же говорить: &lt;br /&gt;&#xA;— Ладуй, ладуй, русин, кары, &lt;br /&gt;&#xA;Колька тя не вломить! &lt;br /&gt;&#xA;&lt;br /&gt;&#xA;Як не вломить — най не вломить &lt;br /&gt;&#xA;Та головка болить, &lt;br /&gt;&#xA;А й кров тече вже из ручок, &lt;br /&gt;&#xA;Хто ми их загоить? &lt;br /&gt;&#xA;&lt;br /&gt;&#xA;Най исчезне, святый Боже, &lt;br /&gt;&#xA;Море широкоє, &lt;br /&gt;&#xA;Обы прийшло загоити &lt;br /&gt;&#xA;Соколятко моє.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сама пѣсня була розібрана в статтѣ &lt;em&gt;Шлїдом народних пісньох „На штред Америки…”&lt;/em&gt; від &lt;a href=&quot;//www.druztvo.org/ruski/promocii/medjesi/index.html&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Любомира Медеша&lt;/a&gt; в книзѣ про русинської [закарпатської] &lt;a href=&quot;https://zavod.rs/wp-content/uploads/2021/09/Tvorcosc-1981.pdf&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Творчосц&lt;/em&gt; (1981)&lt;/a&gt;, де можна побачити різні варіяції (можливо, згодом перепишу сюди).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;питаю відразу про кілька слів/фраз.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://wiki.kubg.edu.ua/%D0%9B%D0%B5%D0%B3%D1%96%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Легіник&lt;/a&gt;, -ка, м. Ум. отъ &lt;em&gt;ле́гінь&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І. К. Білодіда. — К.: Наукова думка, 1970—1980. — Т. 4. — С. 461.&lt;/sup&gt; &lt;br /&gt;&#xA;ЛЕ́ГІНЬ, геня, ч., діал. Юнак, парубок. Іван був уже легінь, стрункий і міцний, як смерічка (Коцюб., II, 1955, 313); Шляхом урочисто, в ритм пісні, проходять дівчата і легіні (Стельмах, Над Черемошем.., 1952, 120).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 2. — С. 350.&lt;/sup&gt; &lt;br /&gt;&#xA;Легінь, ня, м. = Парубок. Ішов легінь з полонини на нове подвір’є. Гол. III. 216. Приходя до мене молодці-соколи: легіню, на танець, легіню, на поле! Федьк. І. 44. Ум. Легіник. Ой до мене, легіники! Гол. II. 421.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;Жайворонок В. В. Знаки української етнокультури: Словник-довідник. — К.: Довіра, 2006. — С. 331.&lt;/sup&gt; &lt;br /&gt;&#xA;ле́гінь (зменшено-пестливе — легі́ник) — народна назва юнака, па­рубка. У зеленій полонині розвилися бучки, І ти легінь, і я легінь — тяг­німося в ключки (коломийка); Ішов легінь з полонини на нове подвір’я (Я. Головацький); Іван був уже ле­гінь, стрункий і міцний, як смерічка (М. Коцюбинський); Котилися во­зи з гори, поламали спиці, Звідали ня легіники, де тут вечорниці (коло­мийка).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;догваряють&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;договоряють&lt;/em&gt; без &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;повноголосся&lt;/a&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;ся мають&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;маються&lt;/em&gt;, чимало, особливо західні, говорів можуть відокремлювати &lt;em&gt;ся&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;бисьмеся мучили&lt;/em&gt;, декотрі слова можуть перетягувати &lt;em&gt;ймати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ся&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;бись&lt;/em&gt; це друга особа однини до &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B1%D0%B8#1708&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;би&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;; це притамано для західних українських діалектів, це досі ± норма для стандартної польської;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;жуннов&lt;/em&gt; — скорѣш за всього тут &lt;em&gt;жоною&lt;/em&gt;, тобто орудний від &lt;em&gt;жона&lt;/em&gt;, де ненаголошене &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; (поширене для богатьох діалектів, не лише західних) і &lt;em&gt;ою&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;ов&lt;/em&gt; (поширене для карпатських), чому подвійне &lt;em&gt;н&lt;/em&gt; — загадка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-03-27T17:33:09.473" LastActivityDate="2023-03-27T17:33:09.473" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7194" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7201" CreationDate="2023-03-27T21:25:36.150" Score="4" ViewCount="121" Body="&lt;p&gt;Такі слова, як &amp;quot;лапа&amp;quot;, &amp;quot;морда&amp;quot;, &amp;quot;шкіритися&amp;quot;, &amp;quot;дохнути&amp;quot; є цілком нормальними для тварин. Та застосувавши їх до людей, замість слів &amp;quot;рука&amp;quot;, &amp;quot;обличчя&amp;quot;, &amp;quot;усміхатися&amp;quot; і &amp;quot;вмирати&amp;quot; відповідно, вони стають лайливими.&#xA;Слово &amp;quot;жерти&amp;quot; позначається у словниках, як вульгарне, зневажливе. А чи стане воно нормативним, якщо буде застосовано до тварини?&#xA;Людина їсть їжу, а тварина жере корм.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5298" LastActivityDate="2023-04-09T19:46:54.373" Title="Тварина жере чи їсть?" Tags="|вживання-слів|ненормативна-лексика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7196" PostTypeId="1" CreationDate="2023-04-05T17:19:56.800" Score="1" ViewCount="78" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%B5%D0%BC%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt; каже, що приросток &lt;em&gt;су-&lt;/em&gt; втратив продуктивність. Чому ми більше не утворюємо слів зі цим приростком? І чи знаємо ми, яке значення давало додавання цього приростку?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;До непродуктивних належать також нерегулярні афікси, що втратили здатність і відтворюватися в словах, і утворювати похідні слова. Непродуктивними в сучасній українській мові є такі афікси: 1) префікси па- (пасинок), пра- (прадід), су- (супіски)', 2) суфікси: -в-о (місиво, пиво), -ев-а (королева), -ай (шахрай), -тель із значенням конкретних предметів (глушитель), -ичі, -ічі у прислівниках (двічі, тричі), -ень (лежень), -ак (вожак), -ич (погонич), -ир (проводир).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2023-04-05T17:19:56.800" Title="Чому префікс су- втратив продуктивність?" Tags="|словотворення|префікс|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7197" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7204" CreationDate="2023-04-07T12:50:28.230" Score="2" ViewCount="545" Body="&lt;p&gt;Читаючи цей абзац зустрів поняття &lt;em&gt;немотивоване слово&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Давніми відіменними утвореннями з префіксом &lt;strong&gt;су-&lt;/strong&gt; в українській мові є слова &lt;em&gt;су́кровиця,&#xA;су́ржик, су́пісок, су́глинок, суя́гна&lt;/em&gt; «кітна», діал. &lt;em&gt;су́голов&lt;/em&gt; «межа між двома полями у вигляді&#xA;незасіяної смуги; польова стежка» та ін. Одні з них називали предмет, що вміщує в собі те,&#xA;що названо немотивованим словом (&lt;em&gt;су́кровиця, су́пісок, суя́гна&lt;/em&gt;), інші — вказували на&#xA;суміжність з тим, що названо твірним словом (&lt;em&gt;су́голов&lt;/em&gt;), однак в обох варіантах значення&#xA;дериватів зумовлене первинним значенням префікса &lt;strong&gt;су-&lt;/strong&gt; «разом, з». У трохи відокремлену&#xA;групу можна виділити відіменні утворення, в яких префікс &lt;strong&gt;су-&lt;/strong&gt; означає подібність: діал.&#xA;&lt;em&gt;су́пшен&lt;/em&gt; (бот.) «полба», &lt;em&gt;су́клень&lt;/em&gt; «польовий клен».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Намагався знайти самостійно, але не можу зрозуміти це пояснення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мотивоване значення визначає внутрішню форму слова. У ній відбита певна ознака предмета (у слові касир – каса, Tischler - Tisch), на основі якої сталося найменування відповідного слова. У розглянутих словах внутрішня форма слова прозора (касир – від каса, Tischler – від Tisch). Ураховуючи „механіку” виникнення мотивованого значення слова, можна обґрунтувати природу виникнення назви, тобто як з’являлися і з’являються слова з відповідною семантикою. Більшість учених схиляється до того, що в мотивованому значенні відбиваються не всі ознаки предмета, який мотивує зміст, а лише якісь особливості, що переносяться на весь об’єкт новоствореної назви. З погляду сучасної мови немотивованими є й такі слова, як нога, рука, вода, дім, око, вухо, рот, ніс, кінь, земля, білий, синій, ходити, возити, носити. Історично їх значення були мотивованими. Вони мали внутрішню форму. Але їхня мотивованість втрачена внаслідок дії тих фонетичних, морфологічних і семантичних змін, яким ці слова піддавалися в процесі історичного розвитку і розкрити які можна лише з допомогою етимологічних досліджень, завдяки яким упізнається затемнена або втрачена внутрішня форма слова. Так, українське слово урожай не одразу можна пов’язати з коренем дієслова уродити, тим часом це так: уродити &amp;gt; уроджай &amp;gt; урожай. Історично слово мішок утворилося від кореня міх- („шкура”), бо мішки робилися із шкур тварин. Колись до кореня мех- (міх-) додався суфікс -ок- (мех-ок), а тепер ми сприймаємо це слово з одним коренем: мішок. Внутрішня форма слова затемнена, але вона була: довели етимологічні пошуки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Поясніть, будь ласка, що таке &lt;em&gt;мотивоване слово&lt;/em&gt; простими словами з багатьма прикладами.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2023-04-10T08:56:04.430" Title="Що таке «мотивоване слово» простими словами?" Tags="|словотворення|семантика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7198" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7199" CreationDate="2023-04-07T23:18:10.180" Score="3" ViewCount="99" Body="&lt;p&gt;Не можу зрозуміти значення фрази &amp;quot;замаїлися камінці у нирках&amp;quot; у пісні &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=TvPYuhhHds0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Друзі&lt;/a&gt;&amp;quot; гурту &amp;quot;Діти інженерів&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Замаїлися камінці у нирках&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Кидаємося враз на всі фронти&lt;br /&gt;&#xA;Гучно сміємося, моїм друзям в розвідку не йти, не йти&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно з словником, &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;замаювати&lt;/a&gt; це&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ЗАМА́ЮВАТИ, юю, юєш, недок., ЗАМАЇ́ТИ, аю́, аї́ш і рідко ЗАМА́ЯТИ, а́ю, а́єш, док., перех. Прикрашати зеленню, квітами, гілками і т. ін. Просить він [Марець] в сонечка помочі з неба — Буйнесенькі стануть теж у пригоді — Землю сушити, травицею вкрити, Первоцвітом, рястом гай замаїти (Коцюб., І, 1955, 427); * Образно. Місяць виписав.. на їй [стіні ] нове срібно-синяве вікно, замаявши його рясно густими., кучерявими од грат тінями, мов галуззям винограду (Вас., II, 1959, 59).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це дійсно те значення, яке використане у пісні? Камені у нирках &lt;strong&gt;прикрасились&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="759" LastEditDate="2023-04-07T23:45:49.483" LastActivityDate="2023-04-08T01:33:41.923" Title="Значення фрази &quot;замаїлися камінці у нирках&quot; у пісні &quot;Друзі&quot; гурту &quot;Діти інженерів&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7199" PostTypeId="2" ParentId="7198" CreationDate="2023-04-08T01:33:41.923" Score="5" Body="&lt;p&gt;Думаю, майже так, як ви кажете, лиш заплутаніше й метафоричніше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Декілька уточнень:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;ЛЮДМИЛА ПІДКУЙМУХА. БАТЯРСЬКИЙ ЖАРГОН ЯК СПЕЦИФІЧНИЙ СОЦІОЛЕКТ ЛЬВОВА&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Назви процесів пиття алкоголю позначали такими лексемами: жльопати ‘пити алкоголь’, заливатися в дрібний мак ‘пити до безтями, банячити’, закропитися ‘випити надмір алкоголю’, &lt;strong&gt;замаїтися&lt;/strong&gt; ‘випити надмір алкоголю’&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Думаю, необов'язково пояснювати, що нирки й алкоголь пов'язані.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, разом із вашим джерелом, на мою думку, найкраще пояснення таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ліричні герої люблять &amp;quot;випити надмір алкоголю&amp;quot;, після чого виблискують камінці у їхніх нирках. Ставляться вони до себе несерйозно, на що вказує &amp;quot;в розвідку не йти&amp;quot;. Тому й каміння в нирках сприймають не як проблему, а як явлення краси (маємо справу з навмисним абсурдизмом. каміння в нирках — серйозна проблем. а тут сприймається як красиві камінчики). І думаю, що не камені прикрасились, а радше камені прикрашають, виблискують, як можуть прикрашати дорогоцінні камені.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="240" LastActivityDate="2023-04-08T01:33:41.923" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7200" PostTypeId="1" CreationDate="2023-04-09T14:42:43.393" Score="2" ViewCount="121" Body="&lt;p&gt;Чи є різниця між &amp;quot;з...по...&amp;quot; і &amp;quot;з...до...&amp;quot; ?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад якщо сказати: &amp;quot;Фестиваль пройде з 18 до 21 грудня&amp;quot; / &amp;quot;Фестиваль пройде з 18 по 21 грудня&amp;quot;&#xA;То 21 числа буде фестиваль чи він вже вже закінчиться (тобто це означає включно з 21 чи 21 вже закінчиться) ?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також, будь-ласка, вкажіть ресурс з якого Ви використовуєте правило (лінк на правило)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5421" LastActivityDate="2023-04-10T11:37:51.683" Title="Вживання &quot;з...по...&quot; і &quot;з...до...&quot;" Tags="|прикметники|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7201" PostTypeId="2" ParentId="7194" CreationDate="2023-04-09T19:46:54.373" Score="0" Body="&lt;p&gt;Слово &amp;quot;жерти&amp;quot; є синонімом слова &amp;quot;їсти&amp;quot; (жадібно їсти), тому &amp;quot;тварина жере корм&amp;quot; - правильна конструкція, що означає, що тварина їсть їжу. Проте у розмовній мові більш часто використовується слово &amp;quot;їсти&amp;quot;, тому фраза &amp;quot;тварина їсть корм&amp;quot; звучить більш природньо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5421" LastActivityDate="2023-04-09T19:46:54.373" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7202" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7203" CreationDate="2023-04-10T05:38:36.240" Score="1" ViewCount="53" Body="&lt;p&gt;У пісні &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://youtu.be/rw49yv9ACfs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Органи місцевого самоврядування&lt;/a&gt;&amp;quot; гурту &amp;quot;Діти інженерів&amp;quot; не можу зрозуміти цей рядок:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[Приспів]&lt;br /&gt;&#xA;Кожні день і ніч ломить спину&lt;br /&gt;&#xA;Очі червоніють від розчарування&lt;br /&gt;&#xA;Боляче – &lt;strong&gt;запалені&lt;/strong&gt; сильно&lt;br /&gt;&#xA;Органи місцевого самоврядування&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дивився у &lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%B7%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику&lt;/a&gt;, але знайшов лише значення, пов'язане з горінням. Можливо, тут сленг?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastActivityDate="2023-04-10T08:09:16.320" Title="Значення слова &quot;запалений&quot; у рядку &quot;боляче – запалені сильно / органи місцевого самоврядування&quot; у пiснi гурту &quot;Діти інженерів&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7203" PostTypeId="2" ParentId="7202" CreationDate="2023-04-10T08:09:16.320" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, тут сленг?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нї, хоча са́ме слово обігране з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%80%D0%B3%D0%B0%D0%BD_(%D0%B0%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%BE%D0%BC%D1%96%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;орґаном&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Згаданий вами словник наводить потрїбний термін:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;6&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;мед&lt;/em&gt;. Викликати &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;запалення&lt;/a&gt; якого-небудь органу або частини тіла. &lt;em&gt;Корені і плоди [переступня] отруйні.. Вони дуже збуджують і запалюють слизові оболонки шлунка&lt;/em&gt; (Наука. , 1, 1959, 41).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-04-10T08:09:16.320" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7204" PostTypeId="2" ParentId="7197" CreationDate="2023-04-10T08:56:04.430" Score="3" Body="&lt;p&gt;Зазвичай слова складаються з префіксів, суфіксів та коренів. Корінь - це основа слова, на яку додаються префікси та суфікси, щоб утворити нове слово з іншим значенням. Мотивовані слова - це слова, які можуть бути розібрані на частини, що мають зрозуміле значення, тобто на їх створення впливає певне мотивуюче значення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, слово &amp;quot;книгарня&amp;quot; складається зі слів &amp;quot;книга&amp;quot; і &amp;quot;арня&amp;quot;, де &amp;quot;книга&amp;quot; - це мотивуюче слово, а &amp;quot;арня&amp;quot; - суфікс, що позначає місце дії. Таким чином, &amp;quot;книгарня&amp;quot; - це місце, де можна купити книги.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інший приклад - слово &amp;quot;молочний&amp;quot; складається зі слова &amp;quot;молоко&amp;quot; і суфіксу &amp;quot;ний&amp;quot;, що позначає відношення до чогось. Таким чином, &amp;quot;молочний&amp;quot; - це слово, що відноситься до молока, наприклад, &amp;quot;молочний продукт&amp;quot; або &amp;quot;молочний коктейль&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інші приклади мотивованих слів включають слова, такі як &amp;quot;кінний&amp;quot; (від слова &amp;quot;кінь&amp;quot;), &amp;quot;квітковий&amp;quot; (від слова &amp;quot;квітка&amp;quot;), &amp;quot;сонячний&amp;quot; (від слова &amp;quot;сонце&amp;quot;), &amp;quot;дитячий&amp;quot; (від слова &amp;quot;дитина&amp;quot;) та багато інших.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5466" LastActivityDate="2023-04-10T08:56:04.430" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7205" PostTypeId="2" ParentId="7200" CreationDate="2023-04-10T11:37:51.683" Score="1" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;З...по...&amp;quot; позначає включно і початок і кінець часового проміжку, тобто вказує на період, який включає обидві дати, включно з останньою. Наприклад, &amp;quot;фестиваль пройде з 18 по 21 грудня&amp;quot; означає, що фестиваль почнеться 18 грудня і закінчиться 21 грудня включно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У свою чергу, &amp;quot;з...до...&amp;quot; позначає період між двома датами, проте не включає останню дату. Тобто, &amp;quot;фестиваль пройде з 18 до 21 грудня&amp;quot; означає, що фестиваль почнеться 18 грудня і закінчиться 20 грудня, але не буде проходити 21 грудня.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нажаль з посиланням не маю змоги допомогти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5466" LastActivityDate="2023-04-10T11:37:51.683" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7206" PostTypeId="2" ParentId="2910" CreationDate="2023-04-10T18:31:39.230" Score="0" Body="&lt;p&gt;Обидва способи розрізнення родичів у родоводі - за материнською/батьківською лінією та по мамі/матері/татові/батькові - є правильними та зрозумілими для української мови. Обидва варіанти можна вважати стильними та прийнятними для використання у розмовній та писемній мові.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо англійських термінів, то для розрізнення родичів за материнською лінією використовується термін &amp;quot;matrilineal&amp;quot;, а для розрізнення за батьківською лінією - &amp;quot;patrilineal&amp;quot;. Також для материнської гілки роду можна використовувати термін &amp;quot;maternal&amp;quot; (як у вас вже було зазначено), а для батьківської гілки - &amp;quot;paternal&amp;quot;. Терміни &amp;quot;maternal&amp;quot; та &amp;quot;paternal&amp;quot; використовуються ширше, ніж лише для розрізнення родичів у родоводі, тому можуть мати більш широкий контекст.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5466" LastActivityDate="2023-04-10T18:31:39.230" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7207" PostTypeId="2" ParentId="6520" CreationDate="2023-04-10T18:34:34.950" Score="1" Body="&lt;p&gt;Заміна &amp;quot;як&amp;quot; на &amp;quot;в ролі&amp;quot; або &amp;quot;у значенні&amp;quot; є адекватним варіантом і зберігає зміст відношення між предметами/поняттями. Також можна використовувати сполучення &amp;quot;значення&amp;quot; (наприклад, &amp;quot;Предмет А має значення предмету Б&amp;quot;) або &amp;quot;синонімічно&amp;quot; (наприклад, &amp;quot;Предмет А вживається синонімічно предмету Б&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інші варіанти залежать від контексту і можуть бути використані у відповідному випадку. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В розумінні - для надання роз'яснень щодо змісту предмету/поняття.&#xA;Як - якщо дуже важливо зазначити точне порівняння між двома предметами/поняттями.&#xA;Ідентичним з - якщо два предмети/поняття мають абсолютно однакове значення або є тотожними.&#xA;Включає в себе - якщо предмет А є більш широким поняттям, яке включає в себе предмет Б.&#xA;У будь-якому випадку, вибір конструкції залежить від контексту і мети висловлювання, і не завжди існує один правильний варіант.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5466" LastActivityDate="2023-04-10T18:34:34.950" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7208" PostTypeId="2" ParentId="4884" CreationDate="2023-04-10T18:45:12.250" Score="1" Body="&lt;p&gt;Cлово &amp;quot;відтворення&amp;quot; може вживатися як відповідник слову &amp;quot;клонування&amp;quot;, оскільки обидва терміни означають процес створення ідентичних копій чогось. Щодо слова &amp;quot;клон&amp;quot;, то &amp;quot;двійник&amp;quot; може бути відповідним варіантом. Також можна вживати слова &amp;quot;копія&amp;quot; або &amp;quot;репліка&amp;quot;. Однак, варто зазначити, що слово &amp;quot;клонування&amp;quot; вже широко вживається в українській мові і має визнану наукову та технічну сферу застосування, тому в деяких випадках може бути виправданим його використання.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5466" LastActivityDate="2023-04-10T18:45:12.250" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7209" PostTypeId="2" ParentId="6342" CreationDate="2023-04-11T11:01:48.153" Score="0" Body="&lt;p&gt;За однією з версій, ці вирази можуть бути пов'язані з давнім українським звичаєм називати різні дії тваринами. Так, &amp;quot;шпак&amp;quot; може використовуватись для опису дії схибити через схожість зі звуком, який виділяє птах під час польоту. А вираз &amp;quot;шпака удрати&amp;quot; може бути пов'язаний із звуком, який виділяє птах під час здрімання на гілці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інші джерела вказують на те, що в обох виразах може бути використаний образ шпака як птаха, який швидко рухається і має невеликий розмір, що може викликати асоціації з помилками або дрімотою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак, точне походження цих виразів залишається невідомим, і вони можуть бути результатом різних міфів, легенд і народних прикмет.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5466" LastActivityDate="2023-04-11T11:01:48.153" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7211" PostTypeId="1" CreationDate="2023-04-16T11:21:11.373" Score="6" ViewCount="261" Body="&lt;p&gt;З появою таких інструментів як ChatGPT та Midjourney, з'явилась концепція &lt;code&gt;prompt engineering&lt;/code&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Prompt engineering - концепція штучного інтелекту, суть якого полягає в тому, щоб формувати запити до великих мовних моделей у вигляді запитання, а не програмних інструкцій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фактично, це людина, яка створює &lt;code&gt;prompt&lt;/code&gt; (запит, підказку) до ChatGPT, Midjourney та інших подібних інструментів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я зустрічав варіанти &lt;code&gt;інженер оперативного управління&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;оперативний інженер&lt;/code&gt;, але ці переклади ніяк не асоціюються з суттю роботи.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2023-04-17T16:19:08.450" Title="Як перекласти &quot;prompt engineering&quot; та &quot;prompt engineer&quot;?" Tags="|переклад|терміни|" AnswerCount="2" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7212" PostTypeId="2" ParentId="7211" CreationDate="2023-04-17T12:35:59.063" Score="4" Body="&lt;p&gt;Інженерія запитів для ШІ, інженер запитів для ШІ&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1464" LastActivityDate="2023-04-17T12:35:59.063" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7214" PostTypeId="2" ParentId="7211" CreationDate="2023-04-17T16:19:08.450" Score="0" Body="&lt;p&gt;Я би йшов від слова «запит»: запитувач, запитник, запитовець, запитовий інженер тощо&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="59" LastActivityDate="2023-04-17T16:19:08.450" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7216" PostTypeId="1" CreationDate="2023-04-25T15:00:01.200" Score="2" ViewCount="253" Body="&lt;p&gt;Сьогодні я зіткнувся з досить цікавим для мене випадком - в одній із нових ігор є персонаж Сьоме березня (March 7 оригінал англійською) . Переглядаючи новий пост в групі що до цієї гри мене збентежив заголовок &amp;quot;Кімната Сьомої Березня&amp;quot; , хоча я не мовник , та *Сьомої Березня * мені здалось неправильним , а саме закінчення -ої&#xA;Взагалі так як це є родовий відмінок мені здалось що правильніше буде &lt;em&gt;Сьомого Березня&lt;/em&gt;, та цей варіант теж мене непокоїть&#xA;.Саме тому мене і зацікавило чи можна ,а якщо так то як відмінюються такі імена, та і чи взагалі їх можна перекладати&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5519" LastEditorUserId="5519" LastEditDate="2023-04-25T15:02:40.257" LastActivityDate="2023-09-26T09:01:55.187" Title="Чи відмінюються іноземні складені імена , та чи взагалі можна їх перекладати?" Tags="|переклад|from-english|власні-назви|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7217" PostTypeId="1" CreationDate="2023-04-25T17:49:11.820" Score="2" ViewCount="594" Body="&lt;p&gt;Добрий вечір!&#xA;Чи потрібна кома у словосполученні &amp;quot;студент 2 курсу Комп'ютерної інженерії, Круш Артур&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я пам'ятаю, в одному порядку у послідовності ім'я - статус кома ставиться, у іншому - ні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5521" LastActivityDate="2023-04-29T05:24:18.987" Title="Чи потрібно ставити кому між посадою, статусом та iм'ям?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7219" PostTypeId="2" ParentId="7216" CreationDate="2023-04-29T04:41:57.650" Score="-1" Body="&lt;h2&gt;СКЛАДНІ І СКЛАДЕНІ ОСОБОВІ ІМЕНА ТА ПРІЗВИЩА&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Переклад та відмінювання&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо це персонаж жіночої статі, то відмінювання виконано правильно, жін. ст. у род. відмінку: &lt;strong&gt;Сьоме Березня&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;Сьомої Березня&lt;/strong&gt;. Та якщо це автоматичний переклад від Google, сталася помилка, виглядає ніби з англійської мови перекладено дату March 7.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;&lt;strong&gt;1. Переклад&lt;/strong&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Англійські, іспанські, німецькі та інші імена з мов, що не є близькоспорідненими з українською мовою, зазвичай транслітеруються за практичною транскрипцією, з невеликими особливостями, що перелічені в чинному &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;правописі&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Прізвища транслітерують завжди&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Donald Trum&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Дональд Трамп&lt;/em&gt; (але не &lt;em&gt;Дональд Козир&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;Дональд Козирний&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;Halle Berry&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Холлі Беррі&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;Галлі Беррі&lt;/em&gt; чи Геллі Беррі (але не &lt;em&gt;Холлі Ягода&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Імена транслітерують при перекладі офіційних документів, зрідка можливий вжиток відповідників&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;March 7&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Мач Севен&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Марта Севен&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Псевдоніми можна перекладати дослівно або транслітерацією&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;March 7&lt;/em&gt; - &lt;em&gt;Марта Сім&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 146. Імена та прізвища (прізвиська)&lt;/strong&gt;&#xA;Імена та прізвища (також прізвиська) людей, що складаються з двох чи трьох компонентів або до складу яких входять прийменники, частки, артиклі тощо, пишемо окремо, разом і з дефісом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;1.2. Окремо пишемо псевдоніми, що побудовані як поєднання імені та прізвища: Джек Лóндон, Жорж Санд, Лéся Україн́́ ка, Мáркó Вовчóк, Панáс Мúрний;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;&lt;strong&gt;2. Відмінювання&lt;/strong&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 140. Іменники іншомовного походження звичайно відмінюємо&#xA;як відповідні українські іменники:&lt;/strong&gt; * Особливості відмінювання власних назв іншомовного походження  &lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;п.1 У дво- і полікомпонентних іменах і прізвищах відмінюємо всі складники, за винятком тих, які є невідмінюваними: А́ртура Ко́нана До́йла, Ка́рла Гу́става Емі́ля Маннерге́йма; Хуа́на Ка́рлоса Альфо́нсо Вікто́ра Марі́ї де Бурбо́на.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 142. Відмінювання прізвищ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка 2. Усі чоловічі прізвища ІІ відміни в родовому відмінку мають закінчення -а (-я) на відміну від деяких співвідносних загальних назв: пор. прізвища &lt;em&gt;Морóз — Морóз-а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Кулíш — Куліш-á&lt;/em&gt;, Коровáй — Коровá-я, Чорнотíнь — Чорнотíн-я, Рись — Рúс-я і загальні назви морóз — морóз-у, кулíш — кулеш-ý, коровáй — коровá-ю, тінь — тíн-і, рись — рúс-і.&#xA;Примітка 3. За відповідними відмінами відмінюємо неслов’янські змінювані прізвища: Окуджáва — Окуджáви, Окуджáві й т. д., Шекспíр — Шекспíра, Шекспíрові (Шекспíру) й т. д., Стендáль — Стендáля,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 146. Імена та прізвища (прізвиська)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;п.5. Складені прізвища, псевдоніми або прізвиська з компонентами в називному відмінку відмінюємо в усіх частинах за зразками відмінювання відповідних іменників або прикметників: &lt;em&gt;Рíчард Лéвове Сéрце — Рíчарда Лéвового Сéрця, Рíчардові (Рíчарду) Лéвовому Сéрцю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-04-29T08:39:45.367" LastActivityDate="2023-04-29T08:39:45.367" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7220" PostTypeId="2" ParentId="7217" CreationDate="2023-04-29T05:24:18.987" Score="1" Body="&lt;h1&gt;І. Кома в простому реченні&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис § 158. КОМА (,)&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У простому реченні кому ставимо в таких позиціях.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Між однорідними членами речення, не поєднаними сполучниками:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 3.&lt;/strong&gt; Прикладки є однорідними, коли вони, як і звичайні означення, характеризують предмет з якогось одного боку або вказують&#xA;на різні близькі, суміжні його ознаки, напр.: &lt;em&gt;Доктор філологічних&#xA;наук, професор І. Петренко&lt;/em&gt; (науковий ступінь і вчене звання).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо ж вони характеризують предмет цілком очевидно з різних боків, вони не є однорідними й між ними не ставимо коми: &lt;em&gt;завідувач кафедри&#xA;української мови доктор філологічних наук І. Петренко&lt;/em&gt; (посада й&#xA;науковий ступінь).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У разі поєднання в одному ряду однорідних і неоднорідних прикладок &amp;gt;відповідно розставляються й розділові знаки:&#xA;&lt;em&gt;завідувач кафедри української мови доктор філологічних наук, професор І. Петренко&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але прикладки, що стоять після означуваного&#xA;іменника, відокремлюються комами незалежно від їхнього змістового&#xA;навантаження: &lt;em&gt;І. Петренко, завідувач кафедри української мови,&#xA;доктор філологічних наук, професор&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2023-04-29T05:24:18.987" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7223" PostTypeId="2" ParentId="3667" CreationDate="2023-05-02T19:21:16.553" Score="3" Body="&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;яєчня&lt;/em&gt; утворене від слова &lt;em&gt;яйце&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;яєць&lt;/em&gt;) додаванням суфікса &lt;em&gt;-н-&lt;/em&gt;. При цьому в корені також відбувається чергування &lt;em&gt;-ц-/-ч-&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово &lt;em&gt;яєшня&lt;/em&gt; утворене від слова &lt;em&gt;яєчня&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D1%96_%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85_%D0%B2_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96#%D0%A0%D0%B5%D0%B3%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%B8%D0%BC%D1%96%D0%BB%D1%8F%D1%86%D1%96%D1%8F_%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%B8%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дисиміляцією &lt;em&gt;-ч-&lt;/em&gt; в &lt;em&gt;-ш-&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Така дисиміляція загалом не є нетиповою для української мови (аналогічні випадків: &lt;em&gt;мірошник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рушник/рушниця&lt;/em&gt;), хоча й відбувається рідко (є безліч аналогічних випадків, коли дисиміляція не відбулася: &lt;em&gt;маячня&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;помічник&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;річниця&lt;/em&gt; тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оскільки в літературі зафіксовані обидва слова (наприклад у «Генеральному регіонально анотованому корпусі української мови» версії 16: &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=lemma&amp;amp;keyword=%D1%8F%D1%94%D1%87%D0%BD%D1%8F&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;яєчня&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=lemma&amp;amp;keyword=%D1%8F%D1%94%D1%88%D0%BD%D1%8F&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;яєшня&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;), я особисто не бачу причин відмовляти якомусь із них у праві на існування. Хоч у словниках, як уже було сказано, &lt;em&gt;яєшня&lt;/em&gt; відмічене як розмовне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Графік відносних частот вживань цих слів за роками згідно з даними ГРАК-16 має такий вигляд:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/bkdQS.png&quot; alt=&quot;&quot; /&gt;&lt;br /&gt;&#xA;— тобто сильно домінувати &lt;em&gt;яєчня&lt;/em&gt; почала тільки з 1940-х. Якщо брати трапляння лише до 1939 року (включно), то виходить, що &lt;em&gt;яєшня&lt;/em&gt; траплялася вдвічі частіше за &lt;em&gt;яєчню&lt;/em&gt;: &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%5Blemma%3D%22%D1%8F%D1%94%D1%87%D0%BD%D1%8F%22%5D%20within%20%3Cdoc%20date%3C%3D%221939%22%2F%3E&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;яєчня&lt;/em&gt; — 52&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%5Blemma%3D%22%D1%8F%D1%94%D1%88%D0%BD%D1%8F%22%5D%20within%20%3Cdoc%20date%3C%3D%221939%22%2F%3E&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;яєшня&lt;/em&gt; — 112&lt;/a&gt;. Хоча наповненість ГРАКу за різні періоди нерівномірна, тож можливо, картина викривлена, бо за давні періоди просто недостатньо даних.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-05-03T07:58:00.997" LastActivityDate="2023-05-03T07:58:00.997" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7226" PostTypeId="2" ParentId="13" CreationDate="2023-05-08T21:51:30.247" Score="1" Body="&lt;h1&gt;Переклад російських імен на українську&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;h2&gt;§ 144. Слов’янські прізвища та імена&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Основні правила правопису прізвищ та імен інших слов’янських народів&#xA;такі:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Білоруські та російські імена за традицією не транслітеруємо, а передаємо українськими відповідниками: &lt;em&gt;Артéм&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Микóла&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Олексáндр&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;Семéн&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Вíра&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Катерúна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Світлáна&lt;/em&gt;; винятки тут становлять тільки&#xA;узвичаєні імена деяких білоруських письменників та діячів культури —&#xA;такі, як &lt;em&gt;Алéсь Адамóвич&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Пятрýсь Брóвка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Рúгор Бородýлін&lt;/em&gt; та ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2023-05-08T21:51:30.247" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7227" PostTypeId="2" ParentId="13" CreationDate="2023-05-09T14:18:59.840" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Не єсть відповідью, а розлогим коментарем. Як за чинним правописом — вже надана &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/a/7226/585&quot;&gt;відповідь&lt;/a&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чеська&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=920&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дозволяїть&lt;/a&gt; транслітеровати і траскрібовати. Лише декотрі назви &lt;a href=&quot;https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=926&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не підпадають&lt;/a&gt; під це, де радше єсть наявний вплив гинших мов-посередниць, бо наприклад &lt;em&gt;Київ&lt;/em&gt; був би в &lt;em&gt;перекладах&lt;/em&gt; шчось як &lt;em&gt;Kyjův&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;Kyjev&lt;/em&gt; (чи старїшого &lt;em&gt;Kijev&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Словацька&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://www.juls.savba.sk/ediela/psp2000/psp.pdf#page=43&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;маїть&lt;/a&gt; подібну гісторію, тільки етімолоґічно там було би &lt;em&gt;Kyjôv&lt;/em&gt;. Можна хіба шчо окремо зазначити, шчо після початку повномасштабної війни декотрі — як &lt;a href=&quot;https://dennikn.sk/2781783/kyjev-je-kyjiv-a-v-denniku-n-ho-tak-aj-budeme-pisat/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Denník N&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://sita.sk/eu-pomoze-ukrajine-vstat-z-popola-vyhlasila-von-der-leyenova-v-kyjeve/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;SITA Slovenská tlačová agentúra&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://www.tyzden.sk/svet/82394/ukrajina-online-ruski-generali-klamu-putina-kremel-nedokaze-branit-vlastnu-krajinu-tvrdi-prigozin/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Týždeň&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ітд — почали писати &lt;em&gt;Kyjiv&lt;/em&gt;. Шчось подібне маїмо і ми, коли декотрі почали писати наприклад &lt;em&gt;Бєлгород&lt;/em&gt; проти &lt;em&gt;Білгород&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З &lt;strong&gt;словенскою&lt;/strong&gt; мовою трохи сладнїше через &lt;a href=&quot;https://sl.wikipedia.org/wiki/Pravopis_8.0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;внутрїшнї зміни&lt;/a&gt;: там правопис переводять суто на елетронну моделу, тобто оновюють і випускають по частинам, а не весь. Це навіть відображено на «назві» правописа: &lt;em&gt;Pravopis 8.0&lt;/em&gt;. Прикольна ідея, бо я якраз хотїв і хочу, аби наш правопис був шчось на зразок &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Git&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґіт&lt;/a&gt;-сістемі, де можна було бачити хронолоґію і кожну зміну. До записа мов, шчо не на латинському письмі, шче не дійшли. Тож якшчо брати старїше, то там &lt;a href=&quot;https://fran.si/134/slovenski-pravopis/datoteke/Pravopis_Pravila.pdf#page=179&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;єсть&lt;/a&gt; майже така сама структура: транслітерація → одомашення, і, звісно декотрі винятки як:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Rusko obliko ukrajinskega imena ohranimo, če je pri nas uveljavljena, npr. &lt;em&gt;Kíjev&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Lvôv&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Hárkov&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Černobíl&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Zaporóžje&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Хорватська&lt;/strong&gt;, як і чеська, маїть і траскріпцію, і транслітерацію. Теж були винятки, але &lt;a href=&quot;http://pravopis.hr/pravilo/pisanje-imena/47/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дозволяїть&lt;/a&gt; писати &lt;em&gt;Kijiv&lt;/em&gt; і не лише шче з початку московсько-української війни, тобто з 2014 року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;S obzirom na to da su i osobna i ostala imena iz ukrajinskoga u hrvatski često ušla prema ruskome izgovoru, istovrijedno je i njihovo pisanje prema transfonemizacijskim pravilima koja vrijede za prenošenje &lt;a href=&quot;http://pravopis.hr/uploads/5-o7.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ukrajinske ćirilice&lt;/a&gt; na hrvatsku latinicu: &lt;em&gt;Čornobilj, Kijiv, Ljviv, Dnjipro, Dnjipropetrovsk, Harkiv, Sergij Bubka, Andrij Ševčenko&lt;/em&gt;, a za nova imena mjesta i osobna imena preporučuje se transfonemizacija iz ukrajinskoga jezika. Za znanstvene potrebe (zemljovidi, filološka istraživanja i sl.) moguće je primjenjivati i transliteraciju.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Північномакедонська&lt;/strong&gt; шчедро &lt;a href=&quot;https://pravopis.mk/sites/default/files/Pravopis-2017.PDF#page=271&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;заготовила&lt;/a&gt; таблицї і правила для різних мов, чим мене добре вразила. Шчодо українскьої, там я помітив помилку:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Групата &lt;em&gt;ню&lt;/em&gt; се предава со &lt;em&gt;њу&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;Тельнюк – Тељњук, Романюк – Ромањук,&#xA;Севернюк – Северњук, Синюк – Сињук, Мартинюк – Мартињук, Корнющенко – Корњушченко&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але можна побачити таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Буквите &lt;em&gt;я&lt;/em&gt; и &lt;em&gt;ю&lt;/em&gt;, освен по &lt;em&gt;н&lt;/em&gt; и &lt;em&gt;л&lt;/em&gt;, се предаваат со &lt;em&gt;ја&lt;/em&gt;, односно со &lt;em&gt;ју&lt;/em&gt;: … &lt;em&gt;Степанюк – Степанјук&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де &lt;em&gt;освен&lt;/em&gt; це &lt;em&gt;крім&lt;/em&gt;. Але загалом, тут транслітерація [з врахованнєм фонетіки, бо письмо банально не даїть змоги], прізвишча на &lt;em&gt;ий&lt;/em&gt; пристосовують ся під пн. македонську. Знов з винятками:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Украинските сопствени имиња не добиваат наша форма: &lt;em&gt;Петро – Петро, Дмитро – Дмитро, Яків – Јакив, Федір – Феɡир, Павло – Павло, Олена – Олена&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Но: &lt;em&gt;Ничипір – Ничипор, Хведір – Хвеɡор&lt;/em&gt; (зашто првобитното о се јавува во сите други форми). Така и: &lt;em&gt;Львів – Лавов, Київ – Киев&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Болгарський правопис не знайшов. &lt;a href=&quot;https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81_%D1%81%D1%80%D0%BF%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%B0_%D1%98%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Сербську&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://hr.wikipedia.org/wiki/Pravopis_crnogorskoga_jezika&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чорногорську&lt;/a&gt; і боснійську [шчо справедливо декотрима зазначено як одну мову, включно з хорватською] не розглядав, хоча, не заперечую, можуть мати відмінні або відсутні стандарти запису гиншомовних слів. Як в московській і білоруській можна не розписовати, бо там десь як тут — переклад, оскільки була політіка зближення [&lt;em&gt;ч.&lt;/em&gt; знишчення] мов до єдиної правильної — московської.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Лишила ся &lt;strong&gt;польська&lt;/strong&gt;, котра &lt;a href=&quot;https://sjp.pwn.pl/zasady/78-Transliteracja-i-transkrypcja-wspolczesnego-alfabetu-ukrainskiego;629710.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;маїть&lt;/a&gt; траслітерацію і транскріпцію, але з поширеною практікою &lt;a href=&quot;https://sjp.pwn.pl/zasady/78-C-Polszczenie-ukrainskich-nazw-wlasnych;629713.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;спольшчення&lt;/a&gt;: декотрі ґеографічні назви і насамперед наростки як &lt;em&gt;-ий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-ич&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt;, але без спольшчення самого корня [хоча і тут єсть винятки]:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Należy zwrócić uwagę na to, że polszczymy tylko zakończenia ukraińskich nazwisk; ich pozostała część zachowuje właściwości fonetyczne oryginału, toteż piszemy: &lt;em&gt;Łewycki, Szaszkewycz, Ziłynski&lt;/em&gt; (a nie: &lt;em&gt;Lewicki, Szaszkiewicz, Ziłyński&lt;/em&gt;). W przypadku nazwisk historycznych czy znanych w wersji polskiej możemy stosować wersję polską (także w transkrypcji): &lt;em&gt;Chmielnicki, Rudnicki, Wiszniowiecki, Ziłyński&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ради зауваження: московська і польська мають найбільш етімолоґічні правописи з поміж словянських мов, втч української. Тому наявність опції перекладу в згаданих мовах може бути не скільки арґументом, а і контрарґументом. А більшість словянських мов якраз за несильну транскріпцію під свою вимову, і в декотрих випадках [переважно де потрїбна точність] за транслітерацію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також треба враховати &lt;strong&gt;проблеми транскріпції&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи треба мати на увазї редукцію голосних і оглушення приголосних — тобто &lt;strong&gt;алофонів&lt;/strong&gt;? Моя ж думка, шчо крашче нї, бо це ускладнюватийму правопис [і можливо потребу знати московську] і сильнїше ламатийме корнї слів. Пак московська мова теж маїть несталий наголос. Достатньо брати лише основні звуки, шчо вже відносно і робимо наприклад з нїмецькою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Друга проблема радше лежить на українській абетцї, шчо дозволяїть ставити &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;апостроф&lt;/em&gt; ледь не тупо будь-де, а тому можить виникати бажання писати шчось на зразок &lt;em&gt;Н'ю&lt;/em&gt; і згаданих тут &lt;em&gt;Пьотр&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Бєлгород&lt;/em&gt; [за вимовою взагалї як &lt;em&gt;Бєлґорат&lt;/em&gt;], хоча за &lt;strong&gt;українською вимовою&lt;/strong&gt; [пропустимо діскуцію про потрїбність апострофа, &lt;a href=&quot;/q/7130/585&quot;&gt;наприклад&lt;/a&gt;] то маїть бути радше як &lt;em&gt;Нью&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Пйотр&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Б'єлґород&lt;/em&gt;. Гинші згадані вишче словянські мови [крім московської і білоруської] такого не можуть дозволити через відповідний склад абетки. На жаль чи ради справедливостї, декотрі подібні слова як &lt;em&gt;Горький&lt;/em&gt; (єдиний виняток), &lt;em&gt;кювет&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пюре&lt;/em&gt; ітд — вже давно унормовані правописом і узвичаїли ся, тому для декотрих це вже може бути як шчось належне, а тому така проблема ставати діскуційним питаннєм. Можна хіба шчо зазначити, шчо правопис поки жорстко забороняїть писати &lt;em&gt;шь&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пь&lt;/em&gt; ітп без наступних голосних, однак саме письмо надаїть таку змогу писати і сприймати, тож… недивно, шчо місцями така практіка теж існуїть.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-05-09T15:34:49.333" LastActivityDate="2023-05-09T15:34:49.333" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7228" PostTypeId="1" CreationDate="2023-05-13T22:43:49.427" Score="2" ViewCount="39" Body="&lt;p&gt;Мене надихнули такі питання: &lt;a href=&quot;//linguistics.stackexchange.com/q/33703/19599&quot;&gt;&lt;em&gt;Source of syllable statistics of languages?&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//linguistics.stackexchange.com/q/36906/19599&quot;&gt;&lt;em&gt;How languages compare with the number of different syllables from all words?&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і не лише.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Де щодо української, на жаль, нічого не сказано. Тож… чи є якась наукова робота на цю цематіку чи спроби обчислїння? Можна лише зазначити, що українська абетка не подібна до японської чи хінської, що дозволяють вже обраховати на місцї [з можливими декотрими поправками], то питання вже радше лежить на фонетіцї: які сполуки звуків можливі [тобто питомі для української в тий чи гинший спосіб].&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для порівняння, в тих питаннях згадані такі мови, що відносно схожі за структурою до української: анґлійська — 6949 / 15 тис., нїмецька — 5100, сербська — 3831…&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-05-13T22:43:49.427" Title="Кількість імовірних складів в українській" Tags="|фонетика|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7229" PostTypeId="2" ParentId="1068" CreationDate="2023-05-18T09:24:47.733" Score="0" Body="&lt;p&gt;Ніколи не чув слова світлина то того, як його почали використовувати на телебаченні. Тому, сказати, що воно більш зрозуміле аж ніяк не можна.&#xA;До того ж, в українській літературі слово &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://yak-pyshetsya.com/search/%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фотографія&lt;/a&gt;&amp;quot; зустрічається набагато частіше ніж &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://yak-pyshetsya.com/search/%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;світлина&lt;/a&gt;&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5579" LastActivityDate="2023-05-18T09:24:47.733" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7232" PostTypeId="1" CreationDate="2023-05-19T11:39:46.593" Score="2" ViewCount="48" Body="&lt;p&gt;Декотрі джерела, в тому числї &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BA%D0%B0%D0%B2%D1%96%D0%B7%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вікіпедія&lt;/a&gt;, наводять таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З часом ця система ставала дедалі незрозумілішою, тому первісну фонетичну мотивацію переходу [і] в [о], [е] нині дещо втрачено, через що виникли гіперкорекційні форми типу &lt;em&gt;хрін&lt;/em&gt;-&lt;em&gt;хрону&lt;/em&gt; (прасл. *&lt;em&gt;xrěnъ&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи тут міг зіграти фактор досить &lt;a href=&quot;https://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:wxDKI3BEbuMJ:https://library.udpu.edu.ua/library_files/filologichniy-chacopys/2019/1/19.pdf&amp;amp;cd=5&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;порширеного явишча&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;ствердїння &lt;strong&gt;р&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, тобто в записах зник їть і почало відмінювати ся як звичне &lt;em&gt;і&lt;/em&gt;. В більшостї випадків &lt;em&gt;рѣ&lt;/em&gt; не маїть зміни: &lt;em&gt;грїх – грїха&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;рїка – рїки&lt;/em&gt;, тому можу згадати лише &lt;em&gt;рїч&lt;/em&gt; і похідні як &lt;em&gt;речї – доречний&lt;/em&gt;, але брати ся за це слово не дуже благородна справа, бо корїнь &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%80%D1%96%D1%87#10538&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мінливий:&lt;/a&gt; &lt;em&gt;пророк&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;наврочити&lt;/em&gt; ітд. І шукати незручно: &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дорочний&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; може стосувати &lt;em&gt;речі&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;року&lt;/em&gt;, &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D1%80%D0%BE%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;рочення&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; часто є частиною гинших слів як &lt;em&gt;відстрочення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;скорочення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;осирочення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;запаморочення&lt;/em&gt; ітд; також при оціфровання &lt;em&gt;е&lt;/em&gt; часом можить розпізнавати ся як &lt;em&gt;о&lt;/em&gt;, що недивно, бо за виглядом досить однакові, особливо коли фарба потїкла. Звісно, вжитки &lt;em&gt;потрїбні&lt;/em&gt; декотрі трапяють ся, як і &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;newwindow=1&amp;amp;tbs=lr%3A-lang_1ru&amp;amp;q=%22%D0%B4%D0%BE+%D1%80%D0%BE%D1%87%D1%96%22&amp;amp;nfpr=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;до рочі&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, але проаналізовати такі слова складно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Поки писав абзац вишче, попали ся &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BF%D0%BE%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;потрїб&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, шчо є книжним словом, шчо теж можить бути фактором, і &lt;em&gt;корїнь&lt;/em&gt;, котрого вже легше шукати за &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=%22%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D0%B9%22&amp;amp;newwindow=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;короневий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D0%B0%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;коронева&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де вжитку теж мало, але чомусь зустрїчаїть ся і на осїдках з &lt;em&gt;edu.ua&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;gov.ua&lt;/em&gt;: &lt;a href=&quot;https://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:s7UlZ1OfOokJ:https://essuir.sumdu.edu.ua/bitstream/123456789/73581/1/Kozak._bachelor_thesis.pdf&amp;amp;cd=22&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;короневий каталог&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:jdSlOvTv65IJ:moodle.bsmu.edu.ua/file.php/733/Ortopedichna_stomatolog_2014_baza.rtf&amp;amp;cd=21&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;короневий канал&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//kyivlis.gov.ua/wp-content/uploads/2019/06/PZPSS-DP-Vyshhedubechanskyj-lisgosp-25.06.2019..pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;коронева губка&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-05-19T11:59:59.680" LastActivityDate="2023-05-19T11:59:59.680" Title="Чи справдї гіперкорекція: хрін → хрону" Tags="|фонетика|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7233" PostTypeId="1" CreationDate="2023-05-19T14:21:58.643" Score="3" ViewCount="40" Body="&lt;p&gt;Натрапив на &lt;a href=&quot;https://web.archive.org/web/20120908083505/http://void.net.ua/braille/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;таке&lt;/a&gt; через вікіпедію.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак там дві проблеми.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Там завбачьїво підписано: &lt;em&gt;Шрифт згенеровано сценарієм braille-uk.pl (стиснено ZIP). Ні сценарій, ні ця сторінка не є офіційними джерелами для відтворення та опису шрифту Брайля для українського алфавіту.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;І так воно і є: відсутня буква &lt;em&gt;ґ&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;з&lt;/em&gt; повторюїть ся двічі — судячи з опису унікода, друга маїть бути &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;, котра якраз теж відсутня.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Спроба &lt;a href=&quot;https://www.google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0+%D0%B0%D0%B1%D0%B5%D1%82%D0%BA%D0%B0+%D0%B1%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BB%D1%8F+site%3A*.gov.ua&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пошукати&lt;/a&gt; наприклад через &lt;em&gt;gov.ua&lt;/em&gt; не дуже вдала, бо там переважно про: новини, про термінолоґію (&lt;em&gt;абетка&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;шріфт&lt;/em&gt; Брайля) і про день цеї абетки — четвертого сїчня; але при цему жодної самої абетки. Можу лише зазначити, шчо натрапив на цїкаву статтю &lt;a href=&quot;https://enpuir.npu.edu.ua/bitstream/handle/123456789/35484/Serputko%20H.pdf?sequence=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Порівняльний аналіз давніх рельєфно-крапкових абеток у брайлівських стародруках, як передумова видання сучасних доступних підручників для закладів вищої освіти України&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; від Ганни Серпутько.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-05-19T14:21:58.643" Title="Чи існуїть офіційна абетка Брайля" Tags="|абетка|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7234" PostTypeId="2" ParentId="1342" CreationDate="2023-05-19T23:11:02.033" Score="0" Body="&lt;p&gt;Я вважаю що не потрібно обмежувати себе вживанням слова безкоштовно, чи тільки безплатно використовувати. Є прекрасні синоніми слова &lt;a href=&quot;https://nenws.com/samoosvita/slovnyk-ukr/bezkoshtovno-bezplatno-bezoplatno-darom-slovnik/#%D0%A1%D0%B8%D0%BD%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;безкоштовно&amp;quot;&lt;/a&gt;, їх використовувати в сучасній українській мові можна і ніхто вам, це не може заборонити. Посудіть самі, українська мова наскільки різноманітна, та багата синонімами, що слідувати правилами з &lt;a href=&quot;https://onlinecorrector.com.ua/uk/%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%BE-%D0%B1%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%BE-%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D1%83%D1%80%D0%BD%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;онлайн коректора&lt;/a&gt; чи &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/30/53393/25817.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словопедії&lt;/a&gt; не критично.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5589" LastEditorUserId="5589" LastEditDate="2023-05-19T23:11:52.207" LastActivityDate="2023-05-19T23:11:52.207" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7235" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7236" CreationDate="2023-05-20T06:35:45.160" Score="1" ViewCount="64" Body="&lt;p&gt;I have been using Wiktionary to get conjugation &amp;amp; declension details, as well as a sense of pronunciation, and there is a nuance that is not explained.&#xA;For example, &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дівчина&lt;/a&gt; has two nominative plural options, ді́вчата &amp;amp; дівча́та where the difference is only the emphasis (as shown by the accent). And the links both go to the same place. There is a similar distinction for every possible declension, and no explanation that I can find for what this difference signifies. And when I search other resources it doesn't seem to get mentioned at all. Can someone explain to me what is going on here?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5594" LastActivityDate="2023-05-20T15:28:50.723" Title="Wiktionary, Ukrainian nouns, alternative emphasis" Tags="|declension|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7236" PostTypeId="2" ParentId="7235" CreationDate="2023-05-20T14:59:54.020" Score="2" Body="&lt;h3&gt;&lt;em&gt;Дівча́та&lt;/em&gt; is correct, &lt;em&gt;ді́вчата&lt;/em&gt; is dubious&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;I personally have no doubt that &lt;em&gt;дівчина&lt;/em&gt; allows two emphases: &lt;em&gt;ді́вчина&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;дівчи́на&lt;/em&gt; – still &lt;em&gt;ді́вчина&lt;/em&gt; is more common. Some references:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Both &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;R2U&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;E2U&lt;/a&gt; online dictionary collections mention both emphases. However &lt;em&gt;ді́вчина&lt;/em&gt; is mentioned much more often.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;20-volume explanatory “Dictionary of the Ukrainian language” (since 2010, work in progress) has separate entries for &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=22578&amp;amp;page=770&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ді́вчина&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=215753&amp;amp;page=770&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дівчи́на&lt;/a&gt;. However the latter is marked as folkloric/poetic.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;However I've always heard only &lt;em&gt;дівча́та&lt;/em&gt; (not &lt;em&gt;ді́вчата&lt;/em&gt;). Some indirect proofs:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Both &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B0&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;R2U&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B0&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;E2U&lt;/a&gt; online dictionary collections mention only &lt;em&gt;дівча́та&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=22572&amp;amp;page=770&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;20-volume explanatory dictionary&lt;/a&gt; has entry only for &lt;em&gt;дівча́та&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Source of information in Wiktionary&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Let's look:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Both articles in Wiktionary (&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дівчина&lt;/a&gt; and &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дівчата&lt;/a&gt;; archived versions: &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/w/index.php?oldid=71447770&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дівчина&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/w/index.php?oldid=59635459&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дівчата&lt;/a&gt;) refer to “Словозміна” dictionary in “Горох” online dictionary collection. (Also they refer to 11-volume explanatory “Dictionary of the Ukrainian language” (1970–1980), but the one doesn't support their claims, so it's irrelevant.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The correspondent entries in “Горох – Словозміна” (&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дівчина&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B4%D1%96%D0%B2%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дівчата&lt;/a&gt;) refer to “Словники України online” online dictionary.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The correspondent entries in &lt;a href=&quot;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;“Словники України online”&lt;/a&gt; (sorry, I can't provide direct links to the entries, because that's not implemented in “Словники України online”) contain the same (partially self-contradictory) info as Wiktionary (the &lt;em&gt;дівчина&lt;/em&gt; entry states that singular is &lt;em&gt;ді́вчи́на&lt;/em&gt; and plural is &lt;em&gt;ді́вча́та&lt;/em&gt;, while the &lt;em&gt;дівчата&lt;/em&gt; entry states that plural is &lt;em&gt;дівча́та&lt;/em&gt; and there is no singular). That's the primary source.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;On the one hand, the maintainer of “Словники України online” is Ukrainian Lingua-Information Foundation, NAS of Ukraine; a certain level of trust is deserved. On the other hand, this online dictionary was somewhat &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8_online#%D0%9D%D0%B5%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96_%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;infamous for typos&lt;/a&gt;; the maintainers make an effort to correct mistakes, but there's no guarantee they all are already corrected now.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Deeper immersion into morphology&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Technically, &lt;em&gt;дівчата&lt;/em&gt; isn't plural for &lt;em&gt;дівчина&lt;/em&gt;. &lt;em&gt;Дівчина&lt;/em&gt; belongs to the 1st declension (as &lt;em&gt;кішка&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;особа&lt;/em&gt;, etc; and especially as &lt;em&gt;дитина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дружина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;людина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тварина&lt;/em&gt;; it's interesting that relatively high percent of &lt;em&gt;-ина&lt;/em&gt; nouns have no plural / unusual plural), while &lt;em&gt;дівчата&lt;/em&gt; belongs to the 4th declension and technically is plural for &lt;em&gt;дівча&lt;/em&gt; (compare with other 4th-declension nouns: &lt;em&gt;ведмежа́&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;ведмежата&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кошеня&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;кошенята&lt;/em&gt;, etc; and especially to &lt;em&gt;-ча&lt;/em&gt; ones: &lt;em&gt;дитинча&lt;/em&gt; – &lt;em&gt;дитинчата&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;курча&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;курчата&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Singular&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Plural&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;дівча (non-neutral)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;дівчата&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;дівчина&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;дівчини (extremely rare)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;strong&gt;дівчинка&lt;/strong&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;дівчинки (rare)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Practically, &lt;em&gt;дівчата&lt;/em&gt; acts as plural for all three words: &lt;em&gt;дівча&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дівчина&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;дівчинка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Conclusion&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Дівчата&lt;/em&gt; is mentioned in “Словники України online” on three pages: &lt;em&gt;дівча&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дівчата&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;дівчина&lt;/em&gt;. Two of them provide emphasis &lt;em&gt;дівча́та&lt;/em&gt; and only one page allow multiple emphases: &lt;em&gt;дівча́та&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;ді́вчата&lt;/em&gt;. Most probably, the last one is just a typo, which got then spread to other dictionaries (“Горох” and Wiktionary); I'll try to inform “Словники України online” maintainers.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-05-20T15:28:50.723" LastActivityDate="2023-05-20T15:28:50.723" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7237" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7238" CreationDate="2023-05-23T02:18:43.507" Score="3" ViewCount="425" Body="&lt;p&gt;У пісні &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://youtu.be/t_4-ub3q1IA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Міську, вважай&lt;/a&gt;&amp;quot; гурту Брати Гадюкіни:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перше травня, пасха, зелені свята&lt;br /&gt;&#xA;Hімці, жиди, поляки, цось мі сє &lt;strong&gt;покренчіло&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Вперед поволи граєм собі вар’ята&lt;br /&gt;&#xA;Бачимо третім воком же ніц сі не змінило&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що таке &amp;quot;покренчіло&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я шукав у словнику UKRLIT.ORG по корню кренчіти - немає результатів&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastActivityDate="2023-05-23T10:05:49.937" Title="Що таке &quot;покренчіло&quot; в пісні &quot;Міську вважай&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7238" PostTypeId="2" ParentId="7237" CreationDate="2023-05-23T10:05:49.937" Score="4" Body="&lt;p&gt;Це радше не корїнь, а &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BD%D1%84%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%82%D0%B8%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дїєіменник&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Слово не шукаїть ся, бо це схоже на польське, де зберїг ся носовий з гиншою голосною &lt;em&gt;ǫ&lt;/em&gt; [он] → &lt;em&gt;ę&lt;/em&gt; [ен]  і відбула ся зміна &lt;em&gt;ti&lt;/em&gt; [ті] → &lt;em&gt;ci&lt;/em&gt; [чї], тобто &lt;a href=&quot;//wsjp.pl/haslo/podglad/16350/krecic&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;kręcić&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; [кренчїчь]. Ві квадратних дужках приблизна вимова державною абеткою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Поруч стоїть &lt;em&gt;сє&lt;/em&gt; — теж частина дїєслова і скорїш за всього від того ж польського &lt;em&gt;się&lt;/em&gt; [шє], бо в подальшому бачимо &lt;em&gt;сі&lt;/em&gt;, що звичнїший до української. Тому повний дїєйменник: &lt;a href=&quot;//wsjp.pl/haslo/do_druku/52569/pokrecic-sie&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;pokręcić się&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де можна знайти і вираз &lt;em&gt;цошь шє покренчїло&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;stać się pogmatwanym i przez to niejasnym&lt;/em&gt;, тобто щось на зразок &lt;em&gt;стало заплутано, а тому неясно&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для порівняння, стандартна українська зазнала таких змін: &lt;em&gt;ǫ&lt;/em&gt; [он] → &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ti&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;ти&lt;/em&gt;, де в підсумку &lt;em&gt;крутити&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;покрутитися&lt;/em&gt;, однак, як на мене, &lt;em&gt;перемішатися&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;закрутитися&lt;/em&gt; за значїннями будуть ближчими.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-05-23T10:05:49.937" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7240" PostTypeId="1" CreationDate="2023-05-26T16:52:06.040" Score="2" ViewCount="45" Body="&lt;p&gt;Дїйослова на &lt;em&gt;~т-а-ти&lt;/em&gt; завичай мають таку структуру:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Особа&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;1&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;ю&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вітаю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;маю&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;єм(o)&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вітаєм(о), маєм(о)&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;2&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;єш&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вітаєш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;маєш&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;єте&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вітаєте, маєте&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;3&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вітає&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;має&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;ють&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;вітають, мають&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто така собі звична перша дїйовідміна. Однак в дїйослові &lt;em&gt;стати&lt;/em&gt; замість &lt;strong&gt;й&lt;/strong&gt; — &lt;em&gt;&lt;strong&gt;н&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, що вже маїть поведїнку як дїйослова з наростком &lt;em&gt;ну&lt;/em&gt;, наприклад &lt;em&gt;та-ну-ти&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Особа&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;1&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;ну&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;тану, стану&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;нем(о)&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;танем(о), станем(о)&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;2&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;неш&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;танеш, станеш&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;нете&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;танете, станете&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;3&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;тане, стане&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;-&lt;strong&gt;нуть&lt;/strong&gt; &lt;em&gt;тануть, стануть&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож… куди ся дїв наросток &lt;em&gt;ну&lt;/em&gt; в &lt;em&gt;стати&lt;/em&gt;, якщо він там був? З того що пригадаю чи бачу, подібну проблему маїть дїйослово &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%B4%D1%96%D1%82%D0%B8#335757&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;дїти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, де [&lt;em&gt;я&lt;/em&gt;] &lt;em&gt;дїну&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-06-01T19:08:35.247" Title="Звідки звук «н» ві відмінках «стати» або куди зникло «ну» в «станути»?" Tags="|дієслова|морфологія|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7241" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7245" CreationDate="2023-05-26T19:15:44.083" Score="2" ViewCount="60" Body="&lt;p&gt;Як правильно написати: &amp;quot;на хімфаку&amp;quot; чи &amp;quot;на хімфаці&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4436" LastActivityDate="2023-05-27T14:03:45.020" Title="-аку чи -аці в місцевому відмінку" Tags="|відмінювання|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7242" PostTypeId="1" CreationDate="2023-05-26T22:37:56.267" Score="3" ViewCount="36" Body="&lt;p&gt;З того що бачу, українцї &lt;a href=&quot;http://www.history.org.ua/?termin=Gruziya&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мали давнї стосунки&lt;/a&gt; з тим народом, щонайменше ще з часів Русї:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Бібліографічне посилання: Ясь О.В. ГРУЗІЯ (Сакартвело) [Електронний ресурс] // Енциклопедія історії України: Т. 2: Г-Д / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. НАН України. Інститут історії України. - К.: В-во &amp;quot;Наукова думка&amp;quot;, 2004. - 688 с.: іл..&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Україно-грузинські культурні, політичні та економічні відносини. Г. від середньовіччя підтримувала відносини з давньорус. та укр. землями. В 11 – на поч. 13 ст. Г. мала торг., госп. та культ. контакти з давньорус. князівствами, зокрема з поселеннями на Пн. Кавказі (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D0%BB%D0%B0_%D0%92%D0%B5%D0%B6%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Біла Вежа&lt;/a&gt; (див. Саркел), Тмуторокань та ін.). Грузин. живописці брали участь у створенні мозаїки гол. церкви Києво-Печерської лаври (кін. 11 ст.). У 2-й пол. 12 ст. Г. та давньорус. князівства підтримують політ. взаємини: 1154 київ. кн. Ізяслав Мстиславич в останній рік життя вдруге одружився з дочкою грузин. царя Деметре I – Русудан. 1185 син владимиро-суздальського кн. Андрія Боголюбського Юрій одружився з грузин. царицею Тамар. Шлюб був розірваний через два роки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У 17 ст. на укр. землі з турец. неволі втікало чимало грузинів, які вливалися до лав Війська Запорозького. В 17 – на поч. 18 ст. грузин. князі підтримували зносини з запороз. козацтвом. Ширилися й культ. взаємини. Так, грузини, що мешкали в Москві в 1-й пол. 18 ст., переклали грузин. мовою тв. П.Могили та Димитрія Ростовського. У 30–40-х рр. 18 ст. царський уряд пожалував багатьом грузин. дворянським і княжим родинам (Абашидзе, Ерістовим, Жеваховим, Кекуатовим, Орбеліані, Тумановим та ін.) маєтки на тер. Лівобережної України, де був створений Грузин. гусарський полк. Протягом 18 – поч. 19 ст. грузин. дворяни поріднилися з укр. козацькою старшиною та її нащадками. Грузини в 1-й пол. 18 ст. селилися на землях Лубенського полку, Миргородського полку, Полтавського полку, Прилуцького полку та ін. полків. Грузин. поет Д.Гурамішвілі тривалий час мешкав і працював у Миргороді.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сама ж назва &lt;em&gt;Грузія&lt;/em&gt; скорїш за всього походить за посередництвом московської, щонайменше так твердить &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B0_%D0%93%D1%80%D1%83%D0%B7%D1%96%D1%97&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російська назва &lt;em&gt;Грузия&lt;/em&gt; перського походження, від перської گرجستان [&lt;em&gt;Gorjestân&lt;/em&gt;] (турецькою: &lt;em&gt;Gürcistan&lt;/em&gt;, осетинською: &lt;em&gt;Гуырдзыстон&lt;/em&gt;, монгольською: &lt;em&gt;Гүрж&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Російська назва вперше зустрічається в подорожніх записах Ігнатія Смольнянина як &lt;em&gt;гурзи&lt;/em&gt; (1389):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А въ церковь ту влѣзщи, ино направѣ Гурзійскаа служба, Гурзіи служатъ. &lt;em&gt;- Хожение в Иерусалим&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Афанасій Нікітін називає Грузію гурзинською землею (1466–72).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Да Севастѣи губѣ, да Гурзынской земли добро обилію всѣм; да Торская земля обилна. &lt;em&gt;- Хоженіе за три моря Афонасья Микитина&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В результаті перестановки звуків &lt;em&gt;Гурз&lt;/em&gt; перетворився на &lt;em&gt;Груз&lt;/em&gt; і з часом &lt;em&gt;Груз-ія&lt;/em&gt;. Російська назва була введена в кілька слов’янських мов (білоруська, болгарська, хорватська, чеська, македонська, польська, сербська, словацька, словенська, українська), а також інші мови, що історично контактували з Російською імперією та/або Радянським Союзом (наприклад, як латиська, литовська, естонська, угорська, їдиш, киргизька, туркменська, уйгурська, китайська, японська, корейська, в’єтнамська)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож чи є записи [які?] українською назов країни і народа?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-05-26T22:37:56.267" Title="Инші назви Грузії" Tags="|власні-назви|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7243" PostTypeId="2" ParentId="7240" CreationDate="2023-05-27T05:37:15.463" Score="4" Body="&lt;p&gt;Це запитання торкається морфології суфіксів, багатством яких слов'янські мови відомі. Боюся, що повноцінна відповідь повинна спиратися на порівняльний аналіз слов'янських мов, а також на історичні корені, які простягаються з часів санскриту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Суфікс &lt;code&gt;-ну-&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;танути&lt;/em&gt;) позначає перфектний аспект (perfective), або початок дії, або явище перетворення, подібного до &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Inchoative_verb&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Inchoative verb&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зауважте, слова у запитанні мають також форму з суфіксом &lt;code&gt;-ва-&lt;/code&gt;, і він пов'язаний з суфіксом &lt;code&gt;-ну-&lt;/code&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Суфікс &lt;code&gt;-ва-&lt;/code&gt; (&lt;em&gt;давати, ставати&lt;/em&gt;) позначає недоконаний (imperfective) або ітеративний (iterative/frequentative) аспект: дія не завершилася або відбувається повторно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Розлога цитата з джерела (підкреслено мною):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;In Slavic the the stems &lt;em&gt;dad-&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;ded-&lt;/em&gt; are reduplicative by origin and primordially denoted Aoristic or perfective aspect, as well as punctual or time-pointed action (see 1.2.). The reduplication did not evolved as a systematic morphologic means aspect and manner in Slavic, but some other morphologic means took place here, esp. prefixes and suppletive perfective stems. One of the means is the nasal affix &lt;code&gt;[-n/nu-]&lt;/code&gt; that &lt;strong&gt;denotes an&#xA;initiating action&lt;/strong&gt;. This affix forms the so called &lt;strong&gt;verba incohativa/inchoativa&lt;/strong&gt; in Slavic and it is akin and historically connected to the respective affix in Greek, that forms the so called &lt;strong&gt;nu-verbs&lt;/strong&gt;, and probably to the verbs of Sanskrit Sunvaadi class (e.g. &lt;em&gt;su-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;sunu- /suno-&lt;/em&gt;). […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Reduplication in Slavic has to &lt;strong&gt;emphasize a punctual/perfective action&lt;/strong&gt;. The Aorist Tense forms are here in place of the Perfect Tense, as the old IE reduplicative Perfect Tense did not evolve in the respective Slavic Perfect tense. Mixing of the rudimentary reduplicative forms with other morphological means of time-pointed or punctual action, i.e. with &lt;code&gt;[-nu-]&lt;/code&gt; forms) in Slavic, reminds us of the Greek merger of reduplicative Present forms with inchoative &lt;em&gt;-sk-&lt;/em&gt; form&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;For marking the imperfective aspect and iterative/frequentative manner of action, Slavic languages have other morphological means, i.e. affix &lt;code&gt;[-ja-]&lt;/code&gt; or &lt;code&gt;[-va-]&lt;/code&gt; or alternation of the two morphs […]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Джерело&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Svetislav Kostić: &lt;a href=&quot;https://www.phil.muni.cz/linguistica/art/kostic/kos-001.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Grammatical Reduplication In Indic And Slavic&lt;/a&gt; (2007)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2023-05-27T05:37:15.463" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7244" PostTypeId="2" ParentId="7241" CreationDate="2023-05-27T11:27:26.540" Score="2" Body="&lt;p&gt;УЛІФ за &lt;em&gt;хімфаку&lt;/em&gt;, але, здається, є й інші думки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/7Ly8r.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/7Ly8r.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як зауважив у своєму дописі Sasha, можуть бути помилки:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За свідченням директора фонду, доктора технічних наук, академіка НАН України В. А. Широкова, лексикографічна система створювалася в напівавтоматичному режимі й не виключає помилок:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фахівці Фонду змоделювали в комп'ютерному форматі правила словозміни. Кожна лексема відноситься до певного парадигматичного словозмінного класу, вся лексика розбита на ці класи, й для кожного з них виписано правило словозміни, алгоритм, програму. Система ж, базуючись на вихідних формах, самостійно будує повну словозмінну парадигму. [...]&#xA;Станом на сьогодні в електронному словнику системні помилки відсутні взагалі, але трапляються поодинокі несистемні. Коли в словнику загалом понад п'ять мільйонів слів і знайдено 10-15 помилок, то який це відсоток? Але щодалі, то важче й важче знаходити помилки (''сміється'').&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://www.umoloda.kiev.ua/number/934/285/33992/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словниковий запас&lt;/a&gt; від Лілії Бондарчук в «Україна молода» від 13 червня 2007 року&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;До речі, на &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%B9/%D0%93%D0%B5%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%87%D0%BD%D1%96_%D0%BE%D0%B1%27%D1%94%D0%BA%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікіпедія:Іменування статей/Географічні об'єкти&lt;/a&gt; у разі розбіжностей радять розбиратись і слідувати в першу чергу сучасному українському правопису.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2023-05-27T14:03:45.020" LastActivityDate="2023-05-27T14:03:45.020" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7245" PostTypeId="2" ParentId="7241" CreationDate="2023-05-27T13:45:11.100" Score="4" Body="&lt;p&gt;Дещо додам невизначеності в порівнянні з іншою відповідю…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf#page=94&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Український правопис» 2019 у § 86 каже&lt;/a&gt;, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;«іменники чол. роду (переважно &lt;strong&gt;безсуфіксні&lt;/strong&gt;) — назви неістот» мають &lt;strong&gt;закінчення &lt;em&gt;-і&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: «в а́кті, в ду́сі, у комп’ю́тері, у байра́ці, у бе́резі, у ґру́нті, у декре́ті, у телефо́ні, на ду́бі, на мі́сяці, на по́версі, на поро́зі, на столі́, на язиці́́́́, по асфа́льті, по фунда́менті, при дні, при столі́, при хара́ктері»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;«іменники чол. та середн. роду твердої групи &lt;strong&gt;із суфіксами &lt;em&gt;-к-, -ак-, -ик-, -ок-, -к(о)&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; — назви неістот» мають &lt;strong&gt;закінчення &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;: «у ставку́; у горще́чку, у місте́чку; у буди́нку, у гуртку́; у ві́йську; на держаку́, на літаку́, на мішку́; на до́щику, на лі́жку, на яє́чку; по гори́щу, по узбі́чч́ю; при ба́теньку, при підраху́нку. Наявні також і варіантні форми з -ові: на/по/при/у буди́нкові, на/по/при/у держако́ві, на/по/при/у літако́ві, на/по/при/у лі́жкові та ін.».&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;У слові &lt;em&gt;хімфак&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;біофак&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фізфак&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;філфак&lt;/em&gt; тощо) &lt;em&gt;-ак-&lt;/em&gt; очевидно не є суфіксом, а є частиною кореня (адже &lt;em&gt;-фак&lt;/em&gt; тут — це &lt;em&gt;факультет&lt;/em&gt;) — тобто &lt;strong&gt;згідно з «Правописом», якщо слідувати йому буквально, має бути &lt;em&gt;на хімфаці&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;. (А як же словник? А в тому словнику, при всій повазі до нього, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D0%B8_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8_online#%D0%9D%D0%B5%D1%82%D0%BE%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96_%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%BE%D1%97_%D1%81%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іноді трапляються помилки&lt;/a&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Водночас я не виключаю того, що такі слова (де &lt;em&gt;-ак&lt;/em&gt; — частина кореня) можуть із плином часу уподібнюватися словам, де &lt;em&gt;-ак&lt;/em&gt; — справжній суфікс (також я не виключаю того, що формулювання в «Правописі» могло бути неточним). Тож теоретично може бути, що написання &lt;strong&gt;&lt;em&gt;на хімфаку&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, хай навіть і не слідує формально букві «Правопису», &lt;strong&gt;не суперечить його духу&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А як щодо реального вжитку? У «Генеральному регіонально анотованому корпусі української мови» версії 16 &lt;strong&gt;&lt;em&gt;на *фаці&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%22(?i)%D0%BD%D0%B0%22%20%22(?i).*%D1%84%D0%B0%D1%86%D1%96%22&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;228 разів&lt;/a&gt;) &lt;strong&gt;трапляється приблизно втричі частіше за &lt;em&gt;на *факу&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (&lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;tab=advanced&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%22(?i)%D0%BD%D0%B0%22%20%22(?i).*%D1%84%D0%B0%D0%BA%D1%83%22&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;80 разів&lt;/a&gt;). Також можна помітити, що &lt;em&gt;на роб(іт)фаці&lt;/em&gt; у 1920-х писали письменники розстріляного відродження Василь Воруський, Володимир Ярошенко, Григорій Епік (а перше &lt;em&gt;на робітфаку&lt;/em&gt; у ГРАК-16 датоване 1960-ми роками, хоча &lt;a href=&quot;https://google.com/search?tbm=bks&amp;amp;q=%22%D0%BD%D0%B0+%D1%80%D0%BE%D0%B1%D1%84%D0%B0%D0%BA%D1%83%22&amp;amp;tbs=cdr%3A1%2Ccd_min%3A%2Ccd_max%3A1930&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;поза ГРАКом є й давніше трапляння&lt;/a&gt;). Загалом картина така:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/DvAsr.png&quot; alt=&quot;&quot; /&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Висновок. Принаймні я не бачу підстав вважати варіант &lt;em&gt;на хімфаці&lt;/em&gt; помилкою. Можливо, коректними є обидва варіанти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: «Словники України online» (a.k.a. словник УЛІФ) не лише &lt;em&gt;хімфак&lt;/em&gt;, а й решту слів на &lt;em&gt;-фак&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;біофак, робфак, робітфак, фізфак, філфак&lt;/em&gt;) дає із суфіксом &lt;em&gt;-у&lt;/em&gt;. Водночас подібне слово &lt;em&gt;барак&lt;/em&gt; (де &lt;em&gt;-ак&lt;/em&gt; — теж частина кореня) дає з варіативним закінченням: &lt;em&gt;на/у бара́ці, бара́ку&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-05-27T13:45:11.100" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7246" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7262" CreationDate="2023-05-27T21:14:38.710" Score="2" ViewCount="110" Body="&lt;p&gt;Мене дивує, що в інтернеті ніколи не стояло питання щодо відмінностей цих конструкцій, які очевидно значать одне й те ж.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклади вживання з усного мовлення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;Що таке?&amp;quot;/&amp;quot;Що є?&amp;quot; (у знач. що коїться?)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;Що таке метафора?&amp;quot;/&amp;quot;Що є метафора?&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;Що це таке?&amp;quot;/&amp;quot;Що то є?&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;Метафора це&amp;quot;/&amp;quot;Метафора є&amp;quot;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як видно, при вживанні дієслова &amp;quot;бути&amp;quot; в особовій формі &amp;quot;є&amp;quot; після йде слово в називному відмінку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як приклади з писемного мовлення наведу декілька пісень:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;пісня Володимира Івасюка - Червона рута:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Бо твоя врода&#xA;То є чистая вода&#xA;То є бистрая вода&#xA;З синіх гір&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;Трио Маренич - Ой там на горі:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Не думай милий, голубе сивий,&#xA;Що любов, то є жартоньки.     &#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;і вся пісня Кузьми Скрябіна &amp;quot;То є Львів&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До того ж, на відміну від &amp;quot;то є&amp;quot;, конструкція (таке/це) зафіксована в академічного тлумачному словнику української мови (СУМ):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;5&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;означ. У поєднанні з питальними займенниками хто, що, який та ін. утворює складне питання, вказуючи: а) на особу чи предмет, про які запитують. [Дівчина:] А хто вона така? [Хлопець:] Моя товаришка з дитячих літ (Леся Українка, II, 1951, 97); Щорс оглянув лави полонених суворим гнівним поглядом. — Звідки? Хто такі будете?.. (Олександр Довженко, I, 1958, 161); Як діти всі, він був цікавий,.. Про все питав: «Це що таке?» (Володимир Сосюра, II, 1958, 433); б) на суть предмета, явища тощо, про які запитують; що значить, що являє собою. «Ти не маєш права схибити. Ти мусиш завжди діяти безпомилково». Що таке безпомилково? (Олесь Гончар, III, 1959, 367); Він [Блюм] цікавий знати, хто такий Фраєрман (Петро Колесник, На фронті.., 1959, 120); — Хочеться мені перед боєм, сказати вам, панове, що таке є наше товариство (Олександр Довженко, I, 1958, 258);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;// Уживається як вказівне слово на межі двох речень, з яких друге містить у собі тлумачення, роз'яснення першого. На постелі лежала слаба жінка і стогнала. Це Харитина мати (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 13); — По копі з шагом... більше не можна дати [за хліб].. — Це, Овраме, — каже Лушня, — за таку ціну ти ніде не купиш (Панас Мирний, I, 1949, 266); У загоні саме воли заборюкались — це старий підручний отих, що з ярмарку пригнали, б'є (Андрій Головко, II, 1957, 145); — Чуєш, як сніг рипить? Це вершники — брати мої линуть мене виручати (Олександр Довженко, I, 1958, 59); — Гляньте-но, скільки в'юнів наловили. — Та все один в один, — дивується і водночас підхвалює рибалок Левко. — Це талан треба мати (Михайло Стельмах, I, 1962, 77).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, мої питання:&#xA;Чи можна таку конструкцію вважати діалектизмом? Чи є вона нормативною? Якщо це діалектизм, то яку має розповсюдженість?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5099" LastEditorUserId="5099" LastEditDate="2023-05-30T21:02:13.573" LastActivityDate="2023-06-12T20:25:51.300" Title="Чи є діалектизмом &quot;То є&quot; замість &quot;це&quot;/&quot;таке&quot;?" Tags="|етимологія|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7247" PostTypeId="2" ParentId="3471" CreationDate="2023-05-27T21:26:54.053" Score="0" Body="&lt;p&gt;Лєй очевидно походить від польск. kolejka - хвіст, потік, валка, велика черга.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Купа - звичайне українське слово, означає теж: велика група людей, гора, тьма, юрба, зграя й так далі.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5099" LastActivityDate="2023-05-27T21:26:54.053" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7249" PostTypeId="2" ParentId="7240" CreationDate="2023-06-01T18:53:43.157" Score="2" Body="&lt;p&gt;До попередньої відповіді додам, що питання загалом не зовсім коректне, бо між формами інфінітиву та особових дієслів немає прямого зв'язку (система дієвідмін є результатом пізньої уніфікації). Щоб отримати повну відповідь треба читати книги під назвою &amp;quot;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0%20%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97%20%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&amp;amp;sourceid=chrome&amp;amp;ie=UTF-8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Історична граматика української мови&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&amp;quot; та &amp;quot;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.google.com/search?q=%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B0%20%D0%BC%D0%BE%D1%80%D1%84%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F%20%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97%20%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Історична морфологія української мови&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&amp;quot;.&#xA;&lt;em&gt;Як приклад:&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/e6Nzl.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/e6Nzl.png&quot; alt=&quot;Л. П. ПАВЛЕНКО&#xA;Історична граматика української мови&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1633" LastEditorUserId="1633" LastEditDate="2023-06-01T19:08:35.247" LastActivityDate="2023-06-01T19:08:35.247" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7250" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7251" CreationDate="2023-06-02T05:43:58.710" Score="2" ViewCount="118" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=Iq68dKypIdI&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Рок-н-рол до рана&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сидит баба на загаті&lt;br /&gt;&#xA;Маєтки латає&lt;br /&gt;&#xA;Міжи містом і селом&lt;br /&gt;&#xA;Грань &lt;strong&gt;вже сі&lt;/strong&gt; стирає&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що тут означає слово &amp;quot;сі&amp;quot;? Підсилювальна частка для слова вже? Я не знайшов її в UKRLIT.ORG.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="759" LastEditDate="2023-06-02T10:24:22.880" LastActivityDate="2023-06-02T10:24:22.880" Title="Яке значення має слово &quot;сі&quot; у виразі &quot;міжи містом і селом грань вже сі стирає&quot;?" Tags="|значення-слів|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7251" PostTypeId="2" ParentId="7250" CreationDate="2023-06-02T07:21:51.460" Score="1" Body="&lt;p&gt;Тут накладаються два явища:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;відокремлена частка&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;значення у даному конкретному випадку&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Відокремлення зворотної частки&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це відокремлена частка &lt;em&gt;-ся&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;-сі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-си&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Явище відокремлення частки, що позначає &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B5%D1%84%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B5_%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рефлексивні дієслова&lt;/a&gt; (reflexive verbs) поширене у західних діалектах. На диво, я не знайшов досить лаконічної статті про це явище, але воно згадується, наприклад тут: &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B4%D0%B4%D0%BD%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia: Наддністрянський говір&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові зворотні дієслова мають постфікс &lt;em&gt;-ся&lt;/em&gt;, що є за походженням короткою формою знахідного відмінка зворотного займенника, що почала зростатися зі своїм дієсловом ще в староукраїнську добу — &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B5%D1%84%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%81%D0%B8%D0%B2%D0%BD%D0%B5_%D0%B4%D1%96%D1%94%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wikipedia&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;канонічна форма: &lt;em&gt;збирати себе&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;збирати&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;-ся&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;збирати&lt;strong&gt;ся&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;діалектні форми: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ся&lt;/strong&gt; збирати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;він &lt;strong&gt;сі&lt;/strong&gt; збирає&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;я &lt;strong&gt;сі&lt;/strong&gt; ще учора зібрав&lt;/em&gt; тощо.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Цей конкретний приклад&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно викладеному вище, значення мало б бути таким:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Сі стирає&lt;/em&gt; = &lt;em&gt;стирається&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але здається, що у цьому випадку &lt;em&gt;баба стирає грань між містом і селом&lt;/em&gt;, дієслово «&lt;em&gt;стирає&lt;/em&gt;» не є рефлексивним.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мою думку, тут «&lt;em&gt;сі&lt;/em&gt;» у прямому значенні «&lt;em&gt;собі&lt;/em&gt;», тобто, баба виконує якусь дію собі на користь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще варто зазначити, що пісня жартівлива, тому можливо, автори просто використали &amp;quot;вже сі&amp;quot; (без якого цілком можна обійтися) для заповнення прогалин у розмірі вірша (так само, як «&lt;em&gt;міжи&lt;/em&gt;» використано замість більш поширеного «&lt;em&gt;між&lt;/em&gt;»).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2023-06-02T07:21:51.460" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7253" PostTypeId="2" ParentId="2559" CreationDate="2023-06-04T06:31:36.540" Score="2" Body="&lt;p&gt;Наросток &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ом-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і також близькі до його &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ен-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-им-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;https://dspace.udpu.edu.ua/bitstream/6789/3462/1/IUM_dovidnyk.pdf#page=310&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;створюють&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt; пасивний дїєприкметник теперїшнього часу: &lt;em&gt;нєсомъ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зна~мъ&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;гонимъ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Існуїть навіть &lt;a href=&quot;https://ena.lpnu.ua:8443/server/api/core/bitstreams/b9de6ea1-212a-4647-a6fc-63dc947085b1/content&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;думка&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;2&lt;/sup&gt; замінити чинні на такі, де є сенс.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Історично дієприкметниковий суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ом-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; здавна виступає словотворчим засобом в українських прикметниках, порівн.: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;відо́мий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;пито́мий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;знайо́мий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;свідо́мий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;блиго́мий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; “близький”, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ваго́мий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;їдо́мий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; “їстівний”, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;знико́мий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (рос. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;исчезающий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), зрештою, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;рухо́мий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Як бачимо, рідковживаним цього суфікса не назвеш, тим часом за його допомогою, керуючись знову ж таки аналогією, можна утворити семантично прозорі, легкозрозумілі назви дійових ознак, як-от: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;біго́ма&lt;/strong&gt; хвиля&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мішень&lt;/em&gt; — рос. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бегущая&lt;/strong&gt; волна&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мишень&lt;/em&gt; — замість пропонованих у новітніх словниках &lt;em&gt;&lt;strong&gt;біжна́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бігу́ча&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; або ще якось. Власне кажучи, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;бігу́ча&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — це прикметник якісний, на зразок: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;тягу́ча&lt;/strong&gt; пісня&lt;/em&gt; (бо інша може бути ще тягучіша), &lt;em&gt;&lt;strong&gt;несу́ча&lt;/strong&gt; курка&lt;/em&gt; (ще якась може нести більше яєць), &lt;em&gt;&lt;strong&gt;везу́чий&lt;/strong&gt; віл&lt;/em&gt; (у власне-українському значенні “здатний добре везти”: &lt;em&gt;старий віл, та ще везучий&lt;/em&gt;). У нашому ж випадку потрібен відносний прикметник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Функцію, аналогічну до &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ом-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, в українській мові виконує суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-им-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, порівн.: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;види́ма&lt;/strong&gt; смерть&lt;/em&gt; “неминуча очевидна смерть”, &lt;em&gt;іти на &lt;strong&gt;види́мий&lt;/strong&gt; ро́змир&lt;/em&gt; “цілеспрямовано йти на конфлікт”, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;нещади́мий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; “нічого не вартий, ні до чого не придатний” (&lt;em&gt;голь нещадима&lt;/em&gt; — рос. &lt;em&gt;голь перекатная&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;&lt;strong&gt;пити́мий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; “питний” тощо. Попри їхню генетичну дієприкметниковість, народна мова вживає цих суфіксів виключно в прикметниках — подібно до теж історично дієприкметникових &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-уч&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-юч&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ач&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-яч&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ущ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ющ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ащ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ящ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому &lt;em&gt;&lt;strong&gt;шукомий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; це радше &lt;em&gt;той, якого можна знайти&lt;/em&gt;, а не &lt;em&gt;треба&lt;/em&gt;, шчо зазвичай підсилюють дїєсловами, нп. &lt;em&gt;знайдїть&lt;/em&gt;. Однак і тому в більшостї випадків &lt;em&gt;шуканий&lt;/em&gt; доречнїший. Порівняй: &lt;em&gt;знайомий&lt;/em&gt; — той, кого можуть знати, &lt;em&gt;знаний&lt;/em&gt; — той кого знають, тобто &lt;em&gt;відомий&lt;/em&gt;, той кого можуть &lt;a href=&quot;//academia.edu/88239113/_Knowing_How_in_Slovene_Treading_the_Other_Path&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відати&lt;/a&gt;&lt;sup&gt;3&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Там ж і згадано про &lt;em&gt;невиправданий пріоритет у відносних прикметниках суфікса&lt;/em&gt;  &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ов-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Назагал, суфікс &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ов-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;-ев-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;-єв-&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;) може придатися там, де вкрай потрібно розвести якісний і відносний прикметники, як-от: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;серде́чний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; “щирий” і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;серде́шний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; “нещасний” (якісні) — &lt;em&gt;&lt;strong&gt;серце́вий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; “повʼязаний із серцем” (відносний), &lt;em&gt;&lt;strong&gt;коне́чний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; “необхідний” (якісний) — &lt;em&gt;&lt;strong&gt;кінце́вий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; “що на кінці” (відносний). Але яка нагальна потреба від, приміром, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;лави́на&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; творити прикметник &lt;em&gt;&lt;strong&gt;лавино́вий&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, коли давно функціонує, модель &lt;em&gt;&lt;strong&gt;рослина&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;рослинний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;картина&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;картинний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;машина&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;машинний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;? Приклад виправданого вжиття цього суфікса: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;причина&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;&lt;strong&gt;причино́вий&lt;/strong&gt; зв'язок&lt;/em&gt;, бо &lt;em&gt;&lt;strong&gt;причи́нний&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — це “божевільний”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому &lt;em&gt;пошуковий&lt;/em&gt; належить гиншій катеґорії, про шчо вже було зазначено там ж: &lt;em&gt;відносний прикметник&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нотатки&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Історія української мови: словник-довідник / ідея, упорядкування та&#xA;окремі статті В. В. Денисюка. – Умань : Візаві, 2013. – 387 с.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Словотвірні негаразди новітнього термінотворення / Іван Борисюк, 2000&#xA;Інститут української мови НАН України, Київ&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;‘Knowing How’ in Slovene: Treading the Other Path / Barbara Sonnenhauser&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-06-04T07:35:12.633" LastActivityDate="2023-06-04T07:35:12.633" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7254" PostTypeId="1" CreationDate="2023-06-04T19:12:59.743" Score="1" ViewCount="1916" Body="&lt;p&gt;Підкажіть, будь ласка, правильний правопис &amp;quot;не?готова&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, &amp;quot;Вона була не?готова і не могла бути готовою до життя&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Начебто і прикметник (тоді пишемо разом), але якийсь він не такий.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5640" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2023-06-25T21:55:32.437" LastActivityDate="2023-07-27T20:04:05.447" Title="Правильний правопис &quot;не?готова&quot;" Tags="|правопис|разом-дефіс-окремо|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7255" PostTypeId="2" ParentId="7254" CreationDate="2023-06-07T19:58:22.813" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Слово &amp;quot;не готовий&amp;quot; - це прикметник. Воно стоїть в короткій формі. Є правило, що короткі прикметники з &amp;quot;НЕ&amp;quot; пишуться так само, як і повні. Але це слово, як і деякі інші короткі прикметники, не підкоряються правилу. Вони завжди пишуться окремо. Їх не так вже й багато. Їх написання треба запам'ятати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не повинен, не готовий, не зобов'язаний, не має наміру, не здатний, не рад, не згоден і ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У пропозиціях вони найчастіше бувають присудком.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4867" LastActivityDate="2023-06-07T19:58:22.813" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7256" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7269" CreationDate="2023-06-09T13:27:06.893" Score="0" ViewCount="130" Body="&lt;p&gt;Добридень! Виникли труднощі з перекладом конструкції &amp;quot;Поздравляю с приобретением&amp;quot;. Інтернет-ресурси надають лиш окремий переклад слова, як-от: набуток, надбання тощо, та на мій погляд не звучить. Цілої шуканої фрази я не стрічала. Як правильно? Охоче послухаю ваші думки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.S. (перенесено з коментарів): В моєму випадку — придбання знайомими нової автівки.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5652" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-06-19T13:59:51.283" LastActivityDate="2023-06-19T13:59:51.283" Title="Як сказати 'Поздравляю с приобретением?'" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7257" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7258" CreationDate="2023-06-10T08:39:41.080" Score="2" ViewCount="52" Body="&lt;p&gt;Мене цікавить чи чергуються -і та -и в українській. Я, як людина, що нещодавно перейшла на українську в своєму житті виступаю за те, щоб не перекладати рос. власні імена на українську. Одже моє ім'я Михайло, часто скорочують до Міша. Але знайшовши словник-довідник Скрипника від НАН України такої форми не має. Є Миша, Мишко, Мись і т.д. І якщо я не помиляюсь щонайменше в сучасному правописі ці голосні не чергуються. Але щойно подивився відео від Твоя Підпільна Гуманітарка, де наголошувалось:  &amp;quot;і та и в укр. мові близькі, та в різних стандартах і однакових позиціях часто бувають взаємозамінні.&amp;quot; Я розумію що вірити словам будь-кого в інтернеті хибно, але автор начебто розбирається в темі. То ж хто знає, або добре розуміється на українській, підкажіть. Тому що як мені здається &amp;quot;Міша&amp;quot; — росіянізм.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5654" LastActivityDate="2023-06-10T11:43:03.177" Title="Чергування і та и у власних уменах" Tags="|переклад|росіянізм|правопис|власні-назви|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7258" PostTypeId="2" ParentId="7257" CreationDate="2023-06-10T11:43:03.177" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я [теж] не пригадую такого явища як чергування &lt;em&gt;и ~ і&lt;/em&gt;. Можуть хіба що бути випадки, що подібні на чергування, але такими не є.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Перший&lt;/strong&gt;, це де, коли такий процес відбував ся, &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; злилося з &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;, що згодом так і залишилося. З найвідоміших &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D1%82%D1%8C#%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%85%D1%96%D0%B4_%D1%8F%D1%82%D1%8F_%D0%B2_%C2%AB%D0%B8%C2%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;випадків&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;діти&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;дит-ина&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;сід-ниця&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;сид-іти&lt;/em&gt; — зазвичай це з ненаголошеним &lt;em&gt;ѣ&lt;/em&gt; і наступною наголошеною голосною, особливо &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;. Також це помітно при &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%AF%D1%82%D1%8C#%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D0%B8%D1%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;старих запозиках&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;мѣнута&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фѣґура&lt;/em&gt; ітд, де згодом можна було отримати наприклад &lt;em&gt;минута&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;мінута&lt;/em&gt;. І коли мова про запозики по реліґійній тематицї, куди і входить наприклад &lt;em&gt;Михайло&lt;/em&gt;, то тут якраз за сучасним звичаєм все &lt;a href=&quot;https://files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=160&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;записується&lt;/a&gt; через &lt;em&gt;и&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;За традицією з &lt;strong&gt;и&lt;/strong&gt; пишемо також слова грецького походження, що усталилися в церковному вжитку: &lt;em&gt;диякон, єпúскоп, єпитúмія, єпитрахúль, мúро, мúтра, митрополúт, християнство&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Однак в говірках це цілком може бути через &lt;em&gt;і&lt;/em&gt;, тобто &lt;em&gt;Міхаїл&lt;/em&gt; [і похідні], а не &lt;em&gt;Михаїл&lt;/em&gt;. Тому якщо кажете &lt;em&gt;Михайло&lt;/em&gt;, то скоріш за всього це &lt;em&gt;Миша&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Мишко&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Мись&lt;/em&gt; ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Загалом, сумнівне &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%B4%D0%B5%D0%B2%27%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правило девʼятки&lt;/a&gt;, що скоріш за всього польського походження, підпадає під цей випадок теж: &lt;em&gt;дизель&lt;/em&gt;, але &lt;em&gt;Дізель&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Другий&lt;/strong&gt;, це ґраматичний поділ на мʼякі, тверді і мішані ґрупи. Однак це вже геть інша проблема, що радше залежна від абетки, пор.: [&lt;em&gt;нема&lt;/em&gt;] &lt;em&gt;вод-и&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лял-і&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ляль-и&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-06-10T11:43:03.177" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7259" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7261" CreationDate="2023-06-11T08:48:53.427" Score="3" ViewCount="116" Body="&lt;p&gt;Що таке &amp;quot;удти&amp;quot; у пісні &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=F8UlTo2ocZc&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ой не удти вітер віє&lt;/a&gt;&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ой не &lt;strong&gt;удти&lt;/strong&gt; вітер віє уткі мені треба,&lt;br /&gt;&#xA;Виглядаю миленькую з пуд чужого неба.&lt;br /&gt;&#xA;Кажуть зорьки,кажуть ясні де вна пребиває,&lt;br /&gt;&#xA;Серце хоче вість подати а куди не знає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, це може бути слово з якогось діалекту. Навряд чи це друкарська помилка, тому що слово використовується і в назві пісні.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastActivityDate="2023-06-11T16:04:36.813" Title="Що таке &quot;удти&quot; у пісні &quot;Ой не удти вітер віє&quot;?" Tags="|значення-слів|діалектизми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7261" PostTypeId="2" ParentId="7259" CreationDate="2023-06-11T15:40:28.100" Score="5" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D1%8C%D0%BA%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%87_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%90%D1%80%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Іван Панькевич&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://diasporiana.org.ua/movoznavstvo/pankevych-i-ukrayinski-govory-pidkarpatskoyi-rusy-i-sumezhnyh-oblastej-chastyna-i-zvuchnya-i-morfologiya/&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Українські говори Підкарпатської Руси і сумежних областей. Частина І. Звучня і морфологія&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://diasporiana.org.ua/wp-content/uploads/books/19764/file.pdf#page=127&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Звук &lt;strong&gt;u&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В прийменнику *&lt;em&gt;одъ&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;удда́ти&lt;/em&gt; — можешся &lt;em&gt;уддати&lt;/em&gt;, за кого хочеш&lt;sup&gt;1&lt;/sup&gt;, сьім раз бӧльшоє &lt;em&gt;уд&lt;/em&gt; сих дерев&lt;sup&gt;2, 3&lt;/sup&gt;, пак звідалися &lt;em&gt;уд&lt;/em&gt; нього&lt;sup&gt;4&lt;/sup&gt;, &lt;em&gt;уд&lt;/em&gt; цього&lt;sup&gt;5&lt;/sup&gt;, &lt;em&gt;уставай ут&lt;/em&gt; стола &lt;em&gt;ут&lt;/em&gt; свого&lt;sup&gt;6&lt;/sup&gt;, і &lt;em&gt;уд&lt;/em&gt; того стали жиды пістриговаті&lt;sup&gt;7&lt;/sup&gt;, та &lt;em&gt;у́дкы&lt;/em&gt; вы гроши набрали&lt;sup&gt;8&lt;/sup&gt;, журюся, як &lt;em&gt;&lt;strong&gt;у́дти&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; ізыйти&lt;sup&gt;9&lt;/sup&gt;, кидь доўжен гроші, а оби &lt;em&gt;уддаў&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;10&lt;/sup&gt;, так &lt;em&gt;удмолод&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;11&lt;/sup&gt;, вітер завійав &lt;em&gt;уд&lt;/em&gt; мени&lt;sup&gt;12&lt;/sup&gt;, оби му борода &lt;em&gt;утпала&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;13&lt;/sup&gt;, &lt;em&gt;у́тті&lt;/em&gt; треба принести воду&lt;sup&gt;14&lt;/sup&gt;, а языкы &lt;em&gt;поудрізовав&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;15&lt;/sup&gt;, тыма ключами &lt;em&gt;поудмыкав&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;16&lt;/sup&gt;, айбо вӧн не годен быў (буў) &lt;em&gt;удговоритися&lt;/em&gt;,&lt;sup&gt;17&lt;/sup&gt; та обӧбраўся, ож вӧн достане царськӧ(в) донцьі &lt;em&gt;уд&lt;/em&gt; левицьі молока&lt;sup&gt;18&lt;/sup&gt;, тот далеко уттӧдь &lt;em&gt;видить&lt;/em&gt;&lt;sup&gt;19&lt;/sup&gt;, &lt;em&gt;у́дтӧдь&lt;/em&gt; пӧшла пуд теллицю&lt;sup&gt;20&lt;/sup&gt;. Мої записи: &lt;em&gt;|ûtcʼi&lt;/em&gt; (Заріча), &lt;em&gt;|ûtty |ûtkʼi&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;|ûttüdʼ&lt;/em&gt; (Осой)&lt;sup&gt;21&lt;/sup&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пузняковці, Верх. Зн. I, 143&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;тамже Верхр. Зн. I. 135&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Замічу однак, що Пузняковці належать до говору перехідного, де побіч рефлексу &lt;em&gt;ü&lt;/em&gt; (у Верхр. &lt;em&gt;ö&lt;/em&gt;) виступає рефлекс &lt;em&gt;u&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дунковиця, Верх. Зн. I, 145&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Солочин, Гн. Е. З. IV. 33&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Стройна, Гн. Е. З. IV, 56&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В. Раковець, Верх. Зн. I, 147&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дуновиця, Верх. Зн. I, 145&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ільниця, Верх. Зн. I, 148&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Луково, Гн. Е. З. IV, 70&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Луково, Гн. Е. 3. IV, 73&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Кушниця, Гн. Е. З. IV, 88&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Кушниця, Гн. Е. 3. IV, 91&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Вучково, Гн. Е. 3. IV, 76&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Страбичово, Верх. Зн. I, 130&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;тамже, Верх. Зн. I, 130&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В Шард, Верх. Зн. I, 151&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;тамже В. Зн. I, 158&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;тамже Верх. Зн. I, 153&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;тамже В. Зн. I, 154&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;[коментарь во̂д себе] тут &lt;em&gt;|&lt;/em&gt; означаїть наголос.&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;З назви книги зрозуміло, що то закарпатські і суміжні говори. За державним записом (&lt;em&gt;од&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;вод&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;від&lt;/em&gt;) це &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=14006&amp;amp;page=453&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;відти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;: те саме, що &lt;em&gt;зві́дти&lt;/em&gt;. Перехід &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; досить поширений, затвердив ся і в державній мові: &lt;em&gt;поробок&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;парубок&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;яблоко&lt;/em&gt; &amp;gt; &lt;em&gt;яблуко&lt;/em&gt;; можуть існувати парабіжно &lt;em&gt;-ова-&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;друк-ова-ний&lt;/em&gt;) &amp;gt; &lt;em&gt;-ува-&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;друк-ува-ти&lt;/em&gt;); ітд, тому в правописах для його існують окремі правила.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також раџу звернути увагу на тутешнє запитаннє &lt;a href=&quot;/q/7127/585&quot;&gt;&lt;em&gt;Префікси і прийменники од- і від-&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, звідки і візьму мапу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://irbis-nbuv.gov.ua/ulib/item/UKR0002502&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Атлас української мови&lt;/em&gt;, т. 2&lt;/a&gt;, к. 251&lt;/sup&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/EcboV.jpg&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/EcboV.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-06-11T16:04:36.813" LastActivityDate="2023-06-11T16:04:36.813" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7262" PostTypeId="2" ParentId="7246" CreationDate="2023-06-12T20:25:51.300" Score="2" Body="&lt;p&gt;Мій допис не дуже відповідає на те, чи є «то є» діалектизмом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я радше намагаюся переконати, що «то є», «це», «таке» й т.ін. — це не якісь взаємовиключні альтернативи, а радше фрагменти однієї і тої самої загальної «мозаїки». З «мозаїки» можна викидати один чи кілька елементів, і найчастіше так і роблять (щоб скоротити речення), але водночас не можна викинути надто багато елементів (тому в залежності від того, які елементи лишилися, маємо різні варіанти). Але всі варіанти, на мій погляд, більш-менш природні для української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я вбачаю дві «базові конструкції», які я надалі умовно називатиму одинарною і подвійною. (Це не загальноприйнята термінологія, і загалом, це моє власне бачення, а не загальноприйняте.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;«Одинарна» конструкція&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&amp;lt;А&amp;gt; є &amp;lt;Б&amp;gt;&lt;/em&gt;. Інакше кажучи: &lt;em&gt;&amp;lt;Хтось/щось&amp;gt; є &amp;lt;хтось/щось (якесь)&amp;gt;.&lt;/em&gt; Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Бо кохання є джерело всього доброго (Борис Грінченко, «Сонячний промінь», 1890).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ся чудернацька мова є мішанина української мови з великоруськими словами… (Іван Нечуй-Левицький, «Українство на літературних позвах з Московщиною», 1891).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Ще є варіант з орудним відмінком — &lt;em&gt;&amp;lt;Хтось/щось&amp;gt; є &amp;lt;чимось/кимось (якимось)&amp;gt;&lt;/em&gt;, наприклад «…Всякий видаток є гріхом, без котрого можна обійтися…» (Іван Франко, «Не спитавши броду», 1886), — але його я в цій відповіді розглядати не буду, бо це майже поза темою запитання. (Загалом я вважаю варіант з о.в. певною мірою синонімічним варіанту з н.в., але зазвичай о.в. використовують для зазначення менш постійної ознаки.) Надалі писатиму просто &lt;em&gt;&amp;lt;А&amp;gt; є &amp;lt;Б&amp;gt;&lt;/em&gt;, але матиму на увазі саме називний відмінок у &lt;em&gt;&amp;lt;Б&amp;gt;&lt;/em&gt;.&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут усе просто:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/Ozu8j.png&quot; alt=&quot;&amp;lt;А&amp;gt; — підмет, є &amp;lt;Б&amp;gt; — складений іменний присудок (а разом це просте двоскладне речення)&quot; /&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;«Подвійна» конструкція&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;&amp;lt;А&amp;gt; — це/то є &amp;lt;Б&amp;gt;.&lt;/em&gt; Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Національна свідомість, національне чуття — це є вже абстракція часової реальности… (Володимир Винниченко, «Відродження нації», 1920).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Чесна дівчина — то є краса і честь усього села (Марко Кропивницький, «Дай серцеві волю, заведе у неволю», 1882).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мабуть, мої погляди відрізняються від загальноприйнятих, але я особисто вважаю, що принаймні формально можна трактувати цю конструкцію отак:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/AlugM.png&quot; alt=&quot;як складне речення, що складається з двох простих: перед тире односкладне (лише з підметом) речення &amp;lt;А&amp;gt;, воно задає контекст, а після тире повноцінне (двоскладне) речення це/то є &amp;lt;Б&amp;gt;, у якому це/то — підмет, а є &amp;lt;Б&amp;gt; — (складений іменний) присудок&quot; /&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Замість тире, між двома частинами (які я особисто інтерпретую як окремі прості речення) може стояти й інший знак, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Єдина держава, яка могла би помогти навіть вїйськом, &lt;em&gt;це є Ґерманія&lt;/em&gt; (Володимир Винниченко, «Українська державність», 1920).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прага — дуже красне місто; &lt;em&gt;це є серце Чехії&lt;/em&gt;… (Василь Королів-Старий, «Чмелик», 1920).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але сотні тисяч! Але мільйони!! &lt;em&gt;То вже не вороги народу. То є народ! Народ!&lt;/em&gt; (Іван Багряний, «Сад гетсиманський», 1950).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Випадіння&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;І в тому варіанті, що я називаю «одинарним», і в тому варіанті, що я називаю «подвійним», може випадати &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;. Також у «подвійному» варіанті може випадати &lt;em&gt;це/то&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тоді отримуємо (можливо, звичніші для сучасного вуха) підваріанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&amp;lt;А&amp;gt; &amp;lt;Б&amp;gt;.&lt;/em&gt; Наприклад:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ви пан, а я сирота… (Іван Котляревський, «Наталка Полтавка», 1819).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&amp;lt;А&amp;gt; — це/то &amp;lt;Б&amp;gt;.&lt;/em&gt; Наприклад:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пастрама — це сушена баранина… (Олекса Стороженко, «Споминки про Микиту Леонтійовича Коржа», 1863).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Серце — то його корінь (Микола Устиянович, «Старий Єфрем», 1849).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;&amp;lt;А&amp;gt; — &amp;lt;Б&amp;gt;.&lt;/em&gt; Наприклад:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наталка — по всьому полтавка, Петро — полтавець… (Іван Котляревський, «Наталка Полтавка», 1819).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Часто кажуть, що пауза й, відповідно, тире з'явилися на місці випадіння &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;, але мені інтуїтивно більш подобаються шляхи «&amp;lt;А&amp;gt; є &amp;lt;Б&amp;gt;» → «&amp;lt;А&amp;gt; &amp;lt;Б&amp;gt;» й окремо «&amp;lt;А&amp;gt; — це/то є &amp;lt;Б&amp;gt;» → «&amp;lt;А&amp;gt; — це/то &amp;lt;Б&amp;gt;» → «&amp;lt;А&amp;gt; — &amp;lt;Б&amp;gt;», тобто що пауза й тире не з'являються на місці випадіння, а лишаються зі структури «подвійного» варіанта.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Вказівні займенники&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також ніхто не забороняє починати &lt;em&gt;&amp;lt;Б&amp;gt;&lt;/em&gt; з вказівного займенника на зразок &lt;em&gt;той/та/те/ті&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;такий/така/таке/такі&lt;/em&gt;. Часто так роблять, коли &lt;em&gt;&amp;lt;Б&amp;gt;&lt;/em&gt; має залежне підрядне речення (і треба підкреслити, що воно &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Restrictiveness&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;restrictive&lt;/a&gt;); але необов'язково лише в цьому випадку. Багато прикладів наводити не буду:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я — &lt;em&gt;той&lt;/em&gt; нещасний Петро, якому Наталка припівала сю пісню… (Іван Котляревський, «Наталка Полтавка», 1819).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Я &lt;em&gt;такий&lt;/em&gt; невіглас (Джек Лондон у перекладі Катерини Джунківської, «Син сонця», 2019).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Питальні речення&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Питальні речення мають приблизно ту саму структуру, тільки в основі &lt;em&gt;&amp;lt;Б&amp;gt;&lt;/em&gt; може стояти питальний займенник на зразок &lt;em&gt;хто/що&lt;/em&gt; (опціонально зі вказівним займенником на зразок &lt;em&gt;такий/така/таке/такі&lt;/em&gt;, причому вказівний займенник може бути навіть не поряд з питальним):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Хто/що є &amp;lt;А&amp;gt;?&lt;/em&gt; (Базова «одинарна» конструкція.)&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Хто/що &amp;lt;А&amp;gt;?&lt;/em&gt; Наприклад: &lt;em&gt;Хто він?&lt;/em&gt; (Випало &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Хто/що такий/така/таке/такі є &amp;lt;А&amp;gt;?&lt;/em&gt; (Додано &lt;em&gt;такий/така/таке/такі&lt;/em&gt;.)&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Хто/що такий/така/таке/такі &amp;lt;А&amp;gt;?&lt;/em&gt; (Випало &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Хто/що це/то є — &amp;lt;А&amp;gt;?&lt;/em&gt; (Базова «подвійна» конструкція.)&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Хто/що це/то — &amp;lt;А&amp;gt;?&lt;/em&gt; (Випало &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Хто/що це/то є такий/така/таке/такі — &amp;lt;А&amp;gt;?&lt;/em&gt; (Додано &lt;em&gt;такий/така/таке/такі&lt;/em&gt;.)&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Хто/що це/то такий/така/таке/такі — &amp;lt;А&amp;gt;?&lt;/em&gt; (Випало &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;(Порядок слів може бути різний.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Попередній висновок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цією відповіддю я намагався переконати, що всі форми (зокрема й «то є») історично є більш-менш природними для української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але водночас нечесно було б не сказати, що навіть якщо щось історично було притаманне українській мові і, припустімо, побутувало на всіх теренах України, то з цього не випливає, що воно притаманне досі, причому всім регіонам однаково. Цілком може статися, що якісь із варіантів у якихось регіонах стали вживатися рідше, ніж в інших, або й зовсім набули статусу діалектних.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Тож діалектне чи ні?&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Упевнено з цього приводу я можу небагато сказати, але, шукаючи приклади для цього допису, натрапив на &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/57967&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;роботу Євгена Тимченка «Номінатив і датив в українській мові» (1925)&lt;/a&gt;, де написано таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дієслово „бути&amp;quot; в теперішнім часі (пень єс-) в функції помічного дієслова в формі є, єсть (без огляду на лічбу й особу) ми подибуємо в таких випадках:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Коли треба протиставити два стани буття, напр.: Да не єсть то куна, то невіхна моя Чуб. IV, 436; не єсть ви козаки, а єсть ви гайдамаки Чуб. V, 243; ой не єсть ти удова, єсть ти вірная жена Черн. г. Чуб. V, 816.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В питайних і релятивних реченнях з присудковими: хто, що, який, чий, де, напр.: Хто він є? Полт. п.; що-ж він таке є? Мил. Жлк. 34; що ти є? Шух. Гуц. V, 1, здорові були свині! а чиї ви єсть? Рудч. Ск. І, 5. — Де ви є? — Що вам є?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;В західніх говірках подибується часом як спійка між підметом і присудковим речівником або прикметником, напр.: Той пан, то є опришок Kolb. Р. IV, 55; Ой доле людськая! Доля єсть сліпая Закр. 73.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ст. р.: Се бо єсть батъгъ Божии Ип. 213.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;lt;Далі багато прикладів з випадінням дієслова &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; і багато цікавого про хитання між називним і орудним відмінками.&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто: Євген Тимченко вважає, що використання дієслова &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt; в теперішньому часі (тобто &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;) притаманне західним говіркам, а також специфічним випадкам (як-от: протиставлення, питання).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;em&gt;Є&lt;/em&gt; (і &lt;em&gt;то є&lt;/em&gt;) у словнику&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Використання дієслова &lt;em&gt;бути&lt;/em&gt; як зв'язки в складеному присудку зазначено 10-м пунктом відповідних статей у &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=6191&amp;amp;page=226&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-20&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/buty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ-11&lt;/a&gt;. Але при цьому там кажуть, що «форма теперішнього часу &lt;em&gt;є&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;єсть&lt;/em&gt; часто опускається», і єдиний там приклад з теперішнім часом — це «що сам єси тепер москаль» Шевченка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Водночас &lt;em&gt;є&lt;/em&gt; неодноразово використовується в цій ролі в прикладах, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бо хвальба — то є &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/tlinj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;тлінь&lt;/a&gt;, а від зради немає поради (Андрій Малишко, «Заповітне джерело», 1959).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-06-12T20:25:51.300" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7263" PostTypeId="1" CreationDate="2023-06-15T13:26:44.770" Score="2" ViewCount="100" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://youtu.be/2YllQBITlIQ?t=3068&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бесіді Оксани Забужко&lt;/a&gt; я почув вираз &lt;em&gt;курча дошка&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;і далі створюється ця димова завіса і фальшиве уявлення ніби в Росії є якісь &lt;em&gt;протєстующіє&lt;/em&gt; і от приїздить, розумієте, російська письменниця з лекцією про їх (пауза), де вона аналізує їхній костюм. &lt;strong&gt;Курча дошка&lt;/strong&gt;, та проаналізуй історію російського фашизму за 30 років.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В мережі трохи є траплянь цього виразу:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Курча дошка на ту владу.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Націоналістки, курча дошка!&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Курча дошка, як мене то бісить.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можу припустити, що його значення близьке до значення &lt;em&gt;трясця&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дідько&lt;/em&gt; чи подібних, але не певен. Також цікаве походження цього сталого виразу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &lt;em&gt;курча&lt;/em&gt;, то може бути оце:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Серед прокльонів вирізняються також евфемізми, що мають на меті замінити непристойні слова іншими, які їх лише нагадують. Таким чином з'явилися замінники слова &amp;quot;курва&amp;quot; - &amp;quot;курча&amp;quot;, ...&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;https://rock.lviv.ua/article/5743/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;Львівська лайка&amp;quot; на rock.lviv.ua&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2023-06-15T13:33:06.733" LastActivityDate="2023-06-15T13:33:06.733" Title="Що означає і звідки пішов вираз &quot;курча дошка&quot;?" Tags="|сталий-вираз|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7264" PostTypeId="1" CreationDate="2023-06-16T08:55:44.900" Score="4" ViewCount="78" Body="&lt;p&gt;Як українською краще перекласти &amp;quot;Installation file&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Установочний&lt;/strong&gt; — звучить як калька з російської&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Установчий&lt;/strong&gt; — наче правильно, але не впевнений. &amp;quot;установчий файл -и&amp;quot; 146 000 результатів у Google&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;Установний&lt;/strong&gt; — теж наче може бути. &amp;quot;установний файл -и&amp;quot; 8 350 результатів у Google&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="103" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-06-16T15:56:20.937" LastActivityDate="2023-06-16T15:56:20.937" Title="Установчий чи установний чи установочний файл?" Tags="|переклад|терміни|прикметники|суфікси|" AnswerCount="0" CommentCount="8" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7266" PostTypeId="1" CreationDate="2023-06-19T05:40:25.873" Score="4" ViewCount="305" Body="&lt;p&gt;I have been unable to locate the stress accent in the word бахмутчан.  Could someone please let me know which syllable has it?  And to make this of more general interest, do words in -чан have a regular pattern of stress accent?  Thank you very much.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5675" LastActivityDate="2023-06-19T07:08:19.563" Title="Stress accent of бахмутчан, other words in -чан" Tags="|наголос|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7267" PostTypeId="2" ParentId="4799" CreationDate="2023-06-19T05:56:37.020" Score="1" Body="&lt;p&gt;This Python application exists now:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://github.com/lang-uk/ukrainian-word-stress&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://github.com/lang-uk/ukrainian-word-stress&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;It took me a while, as a complete Python novice, but I eventually got it working.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5675" LastActivityDate="2023-06-19T05:56:37.020" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7268" PostTypeId="2" ParentId="7266" CreationDate="2023-06-19T07:08:19.563" Score="5" Body="&lt;p&gt;Heh, it's kinda the ironic situation, because for this suffix a stress pattern is easy, but not adding to the base of the word..&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;For the start, &lt;em&gt;-чан&lt;/em&gt; is actually &lt;em&gt;-ч-ан-ин&lt;/em&gt; where:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The part &lt;em&gt;-ан-ин&lt;/em&gt; is &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/-janin%D1%8A&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;-ян-ин&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;If you left just &lt;em&gt;-ян&lt;/em&gt; then it's plural during decletion where &lt;em&gt;-ин&lt;/em&gt; is removed: singular &lt;em&gt;кий-ан-ин&lt;/em&gt; but plural &lt;em&gt;кий-ан-и&lt;/em&gt;, and if you remove &lt;em&gt;-и&lt;/em&gt; here then you get Genetive or Accusative cases: &lt;em&gt;кий-ан&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;The part &lt;em&gt;-ч-&lt;/em&gt; isn't suffix but a changed part of a word base which end with &lt;em&gt;k&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;т&lt;/em&gt;, and from their deriatives and some adjective suffixes.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In case with &lt;em&gt;к&lt;/em&gt;, because the sound cann't be palatalized, therefore &lt;em&gt;~к + янин&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;ч-ан-ин&lt;/em&gt;. It happens in other situation too, for examples: &lt;em&gt;рук-а&lt;/em&gt; but &lt;em&gt;руч-ати&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;руч-ка&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;In the second case, it's easier to say &lt;em&gt;ч-анин&lt;/em&gt; istead &lt;em&gt;т-янин&lt;/em&gt; in some cases, it happens in verbs too: &lt;em&gt;плат-ити&lt;/em&gt; but from &lt;em&gt;плат-ю&lt;/em&gt; we get &lt;em&gt;плач-у&lt;/em&gt;. But in this case we saved &lt;em&gt;т&lt;/em&gt; too: &lt;em&gt;датчанин&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;бахмутчанин&lt;/em&gt; etc where &lt;em&gt;тч&lt;/em&gt; is actually &lt;em&gt;чч&lt;/em&gt; in pronounce. There're no logic in the standard spelling, because from &lt;em&gt;д&lt;/em&gt; — a voiced pair to &lt;em&gt;т&lt;/em&gt; — you get just &lt;em&gt;ж&lt;/em&gt; as in &lt;em&gt;горожанин&lt;/em&gt; from &lt;em&gt;город&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;слобожанин&lt;/em&gt; from &lt;em&gt;слобода&lt;/em&gt;; while we have situation where there aren't changed: &lt;em&gt;громад-янин&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;єгипет-янин&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;освіт-янин&lt;/em&gt; etc.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Therefore &lt;em&gt;-ян-ин&lt;/em&gt; can become as &lt;em&gt;-ан-ин&lt;/em&gt; but with changed specific previous consonants or &lt;em&gt;й&lt;/em&gt; which doesn't doubled. And dialects can have their own variatives.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And labial sounds also cann't be palatalized but they doesn't change itself, therefore we have &lt;em&gt;словʼянин&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;острівʼянин&lt;/em&gt; etc.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;An additional problem is figure out what is a word base, because usually we doesn't save &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt; like in mentioned &lt;em&gt;Київ → киянин&lt;/em&gt;, but from &lt;em&gt;Львів&lt;/em&gt; you get &lt;em&gt;львівʼянин&lt;/em&gt; not &lt;em&gt;львʼянин&lt;/em&gt; which has some usage in non-standard spelling but with &lt;em&gt;харківʼянин&lt;/em&gt; from &lt;em&gt;Харків&lt;/em&gt; situation is more problematic.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;So a dictionary form would be &lt;em&gt;бахмутчанин&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;бахмутянин&lt;/em&gt; which you also can meet in usage.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;What about the stress accent then the suffix &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/guides/synyavsky/slovotvir_narostky&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;always&lt;/a&gt; make here: &lt;em&gt;-я́нин&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-06-19T07:08:19.563" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7269" PostTypeId="2" ParentId="7256" CreationDate="2023-06-19T08:09:03.023" Score="3" Body="&lt;p&gt;Можна побачити що на сайті російсько-українських словників &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;r2u.org.ua &amp;quot;приобретение&amp;quot;&lt;/a&gt; перекладається як:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Надба́ння, придба́ння, набу́ток. &lt;em&gt;Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто якщо перекладати дослівно то буде щось на кшталт &lt;em&gt;&amp;quot;вітаю з придба́нням&amp;quot;&lt;/em&gt;, або &lt;em&gt;&amp;quot;вітаю з набутком&amp;quot;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але хотілося б зауважити, що вживання абстрактних іменників (а також заміна дієслів іменниками), за якими може ховатися будь-яка конкретика - типове для бюрократичної, канцелярської мови. Так, наприклад, цей &amp;quot;набуток&amp;quot; може бути штопором, а може бути маєтком на Мальдівах. Також таке абстрагування зручне для виробників вітальних листівок або шаблонів в мессенджерах, бо максимально охоплює потенційних покупців або користувачів які зроблять перепост.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прикладом типового канцелярського слова є слово &amp;quot;захід&amp;quot;. Коли пишуть &amp;quot;проведено захід&amp;quot; - це може бути як концерт, так і роботи по благоустрою (не &amp;quot;прибирали територію&amp;quot;, а &amp;quot;відбувся захід з благоустрою&amp;quot;). А коли &amp;quot;вжито заходів&amp;quot; - то може бути що насправді відкрито кримінальне провадження.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У випадку вітання знайомих краще конкретизувати із чим саме ви вітаєте, наприклад &lt;strong&gt;&amp;quot;Вітаю з новою автівкою&amp;quot;&lt;/strong&gt;. Це буде відчуватись саме як ваше персональне вітання, а не використання шаблона (хіба що ви використовуєте типовий шаблон з іронією).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="69" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2023-06-19T08:15:01.170" LastActivityDate="2023-06-19T08:15:01.170" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7270" PostTypeId="1" CreationDate="2023-06-22T18:13:57.793" Score="3" ViewCount="369" Body="&lt;p&gt;Читав недавно працю Святослава Караванського «У пошуках українського слова», де він навів словничок-рятівничок від «закання»;  закання — це надмірне вживання прийменника «за», зумовлене повсюдним перекладом російського «по» ним. Після його перегляду я задумався над тим, чи не є вжиток «за» у фразі «переходити за посиланням» закальною формою, адже у &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/Za&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМі&lt;/a&gt; не зазначено такого вжитку. На жаль, у словничку не зазначено цього словосполучення, а про закання загалом написано вкрай мало. За закономірністю творення українських форм у словничку можна скласти таку форму: «переходити на посилання».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож чи міг би хтось сказати, чи правильніше вживати «переходити на посилання» замість «за посиланням»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5668" LastActivityDate="2023-06-25T16:38:43.253" Title="Чи правильніше «переходити на посилання» замість «переходити за посиланням»?" Tags="|вживання-слів|граматика|прийменники|" AnswerCount="2" CommentCount="12" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7271" PostTypeId="2" ParentId="7254" CreationDate="2023-06-23T07:54:58.967" Score="0" Body="&lt;h2&gt;У цьому випадку «не» стоїть разом.&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Пояснення:&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;«Не» може слугувати і як частка, і як префікс. Як частку його пишуть окремо, а як префікс – разом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Префіксом він є двох випадках: коли без нього слова не існує (невблаганний) і коли слово можна замінити синонімом: невеликий - малий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Часткою він є у таких трьох випадках:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;коли до прикметника є протиставлення: не високий, а низький;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;коли прикметник стоїть як присудок, а «не» заперечує його ознаку (після «не» можна поставити «є»): Ця річка не глибока (не (є) глибока);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;коли перед прикметником стоять слова аж ніяк, зовсім, далеко, геть, ні до чого: далеко не найкраща робота, ні до чого не здібний.&lt;a href=&quot;https://uchilka.in.ua/napysannya-ne-z-prykmetnykamy/amp/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Джерело&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;У реченні «Вона була не?готова і не могла бути готовою до життя» прикметник можна замінити на «безпорадний», &lt;strong&gt;тому «не» треба писати разом.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5668" LastActivityDate="2023-06-23T07:54:58.967" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7272" PostTypeId="1" CreationDate="2023-06-23T13:49:21.143" Score="1" ViewCount="95" Body="&lt;p&gt;Вислів &amp;quot;миттєве перевтілення&amp;quot; пасує до сенсів, пов’язаних із перевтіленням істот)) і не пасує до сенсів побутових. Перевтілення має конотацію &amp;quot;у що&amp;quot;. &amp;quot;Миттєве перевтілення волосся&amp;quot; - у що? &amp;quot;Миттєве перевтілення шкіри&amp;quot; - у що? А треба сказати не у що, а всього лише &amp;quot;зробилося красившим&amp;quot;.&#xA;Прошу допомогти відшукати притомний українськомовний вислів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4961" LastEditorUserId="4961" LastEditDate="2023-07-05T11:44:22.083" LastActivityDate="2023-08-04T12:05:45.720" Title="&quot;перевтілитися&quot; - якою конструкцією замінити?" Tags="|переклад|from-russian|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7273" PostTypeId="1" CreationDate="2023-06-23T19:39:43.957" Score="3" ViewCount="126" Body="&lt;p&gt;У своїй праці Микола Погрібний стверджує, що у літературній мові «щ» слід вимовляти як тверде «шч», однак в усній мові побутує вимова «шь». У праці «Пошук українського слова» Караванський не згадував будь-якого звʼязку з упливом радянського союзу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож коли і через що українці почали «шьокати»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5668" LastActivityDate="2024-03-19T22:08:25.977" Title="Коли і через що українці почали масово вимовляти «щ» як «шь»?" Tags="|росіянізм|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7274" PostTypeId="2" ParentId="7273" CreationDate="2023-06-23T21:00:38.653" Score="0" Body="&lt;p&gt;Не існує певного моменту, коли «українці почали».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Існує континуум діалектів. Які плавно перетікають один в одного. Це справедливе твердження для будь-якої живої мови (такої, що розвивається).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Східні діалекти довше були як під &lt;em&gt;природнім&lt;/em&gt; впливом — спочатку угро-фінських мов, а потім і офіційного московського «русского язика»,&lt;br /&gt;&#xA;а в часи окупації — і під &lt;em&gt;примусовою&lt;/em&gt; русифікацією.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому саме у східних діалектах &lt;code&gt;[ ʃ t͡ʃ ]&lt;/code&gt; більше схиляється до злиття і палаталізації в &lt;code&gt;[ɕː]&lt;/code&gt;. Подробиці тут (анлійськов): &lt;a href=&quot;https://languagelearning.stackexchange.com/a/2581/60&quot;&gt;What differences are there in the difficulty of learning Ukrainian and Russian to a very basic level?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Те саме стосується діапазонів &lt;code&gt;[ ɕ ʃ ʂ ]&lt;/code&gt; і &lt;code&gt;[ ʑ ʒ ʐ ]&lt;/code&gt;, про що (англійськов) викладено тут:&#xA;&lt;a href=&quot;https://linguistics.stackexchange.com/a/37944/1009&quot;&gt;Do Russian-Ukrainian bilinguals or speakers immersed in both languages switch between the pair [ʂ ʐ] and [ʃ ʒ] when they switch between the languages?&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;У будь-якому випадку, можна сміливо стверджувати, що протягом усього часу розвитку української мови &lt;em&gt;деякі&lt;/em&gt; українці «шьокали».&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2023-06-23T21:00:38.653" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7275" PostTypeId="2" ParentId="7254" CreationDate="2023-06-24T02:03:14.117" Score="1" Body="&lt;h1&gt;§ 33.Частки пишуться окремо:&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;д) Частка &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; з прикметниками у функції присудка, якщо часткою &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt;&#xA;заперечується ознака, виражена даним словом: &lt;em&gt;Ця річка не широка&lt;/em&gt;&#xA;(заперечення), але: &lt;em&gt;Ця неширока річка впадає в Дніпро&lt;/em&gt; (одне&#xA;поняття).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка.&lt;/strong&gt; Якщо між &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; й відповідним прикметником-присудком за змістом речення можливе &lt;strong&gt;є&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;був, була́ тощо&lt;/strong&gt;), частку &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt;&#xA;слід писати окремо; якщо зв’язка на цьому місці порушує смисл, частку&#xA;&lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; треба писати разом: &lt;em&gt;Цей будинок не старий&lt;/em&gt; (не є старий); але: &lt;em&gt;Цей будинок (є) нестарий&lt;/em&gt; (тобто відносно недавно збудований).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Розбір прикладу:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;&lt;em&gt;Вона була не?готова і не могла бути готовою до життя&lt;/em&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Перевіримо чи зміниться зміст речення, якщо між часткою &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; і прикметником вставити &lt;strong&gt;була́&lt;/strong&gt;:&#xA;&amp;quot;&lt;em&gt;Вона не була готова і не могла бути готовою до життя&lt;/em&gt;&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зміст не змінився, та звучить менш гармонійно. Повернемо частку &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; в початкову позицію і розберімось чому так відбулось.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;е) Частка &lt;strong&gt;не&lt;/strong&gt; з дієприкметниками, якщо вони мають при собі&#xA;пояснювальні слова: &lt;em&gt;Перед будинком чорніла площа, не засаджена&#xA;квітами&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Ця робота ще не доведена до кінця&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Я відклав ще не&#xA;дописаний лист&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;&lt;em&gt;Вона була не готова до життя. Вона і не могла бути готовою до життя&lt;/em&gt;&amp;quot;.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-06-27T19:42:20.280" LastActivityDate="2023-06-27T19:42:20.280" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7276" PostTypeId="1" CreationDate="2023-06-24T08:02:20.627" Score="1" ViewCount="44" Body="&lt;p&gt;У &lt;a href=&quot;https://maidan.org.ua//files/karavan/P1.HTM&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;праці&lt;/a&gt; «Пошук українського слова» Святослав Караванський пише, що «по» вживають в ось таких виразах:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;відпочивати по черзі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;відправляти панахиду по жертвах&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пізнавати по очах&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;помагати по змозі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;читати по складах&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;пізнавати по голосу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://onlinecorrector.com.ua/uk/%D0%BF%D0%BE/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;OnlineCorrector&lt;/a&gt; в таких:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ударити по голові&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;іти по воду&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;їздити по містах&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;відпочити по обіді&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;читати по складах&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;поратися по господарству&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;по всьому (що по всьому?)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;a href=&quot;https://www.miyklas.com.ua/p/ukrainska-mova/11-klas/sintaksichna-norma-380223/slovospoluchennia-z-priimennikom-po-380391/re-93fd2b5b-a0c8-4e7d-9f56-09543f774e4e&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;урок з МогоКласу&lt;/a&gt; і таких:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;отримувати по подарунку&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;згадати по смерті&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;брат по перу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;розпорядження по казармі&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;карбувальник по сріблу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи міг би хтось скласти закономірність вживання «по»?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5668" LastActivityDate="2023-06-24T08:02:20.627" Title="Коли треба вживати «по» в українській мові?" Tags="|вживання-слів|прийменники|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7277" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7427" CreationDate="2023-06-24T08:43:41.293" Score="1" ViewCount="106" Body="&lt;p&gt;У  &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=2viI7mIvK04&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;праці&lt;/a&gt; «Українська літературна вимова» Микола Погрібний казав, що &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; після голосних та перед приголосними треба вимовляти як &lt;em&gt;у&lt;/em&gt; у слові &lt;em&gt;аудиторія&lt;/em&gt;: Я мау, на мене біг воук, мене ўбили. Це також доводив Микола Наконечний у &lt;a href=&quot;https://zbruc.eu/node/41905&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статті&lt;/a&gt; на Збручі. Утім, повно українців вимовляють &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; у тих випадках як &lt;em&gt;в&lt;/em&gt; у слові &lt;em&gt;ви&lt;/em&gt;: ма&lt;em&gt;в&lt;/em&gt; і ле&lt;em&gt;в&lt;/em&gt;, що часто перетворюється на &lt;em&gt;ф&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є така вимова наслідком впливу російської за радянського союзу чи діалектною?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5668" LastEditorUserId="5668" LastEditDate="2023-06-26T07:06:19.060" LastActivityDate="2024-01-28T17:35:03.183" Title="Чи є вимова «в» у ролі у нескладового як «в» діалектною чи неправильною?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7278" PostTypeId="2" ParentId="2858" CreationDate="2023-06-24T12:42:08.103" Score="2" Body="&lt;p&gt;Ваше запитання має особисту думку, тому і в моїй відповіді вона буде.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До ваших прикладів можна дібрати такі найближчі еквіваленти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зробімо ревью&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;А глянь-но код&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Спробуймо ось так, а якщо не спрацює ...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нумо не переходити на особистості &lt;em&gt;або&lt;/em&gt; Нумо без особистостей&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Годі галасувати і нумо працювати &lt;em&gt;або&lt;/em&gt; Не галасуймо, а працюймо&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Пояснення і висновок&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Наказовий спосіб першої особи множини — найменш забарвлений спосіб заохоти та пропозиції&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BD%D1%83%D0%BC%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Нумо&lt;/a&gt; — заклик до спільної дії; емоційніший&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Годі&lt;/a&gt; — заклик припинити дію; емоційніший&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;А&lt;/a&gt; — заклик чи наказ виконувати дію на початку речень біля присудків. Особисто я сприймаю його ще як пропозицію.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інше:&#xA;Ну ж бо — підсилення заохоти, як-от у «&lt;a href=&quot;https://www.pisni.org.ua/songs/9471982.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ну ж бо, тримаймо стрій!&lt;/a&gt;» замість схожого «&lt;a href=&quot;https://www.smule.com/song/%D0%BE%D0%BA%D0%B5%D0%B0%D0%BD-%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%B7%D0%B8-%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D0%B9-karaoke-lyrics/4523704_4523704/arrangement&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Давай, вставай&lt;/a&gt;». У СУМ-і прямо означення не дано, але його можна посередньо скласти. &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%9D%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ну&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B6%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ж&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B1%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бо&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5668" LastActivityDate="2023-06-24T12:42:08.103" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7279" PostTypeId="2" ParentId="7270" CreationDate="2023-06-24T13:34:22.457" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я проти варіанта &lt;em&gt;перехід на посилання&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;По-моєму, не варто ототожнювати &lt;em&gt;ресурс&lt;/em&gt;, куди веде посилання, і саме &lt;em&gt;посилання&lt;/em&gt;:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/pqOQ2.png&quot; alt=&quot;&quot; /&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Ми переходимо &lt;strong&gt;на ресурс Б&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;до ресурсу Б&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;у ресурс Б&lt;/strong&gt; тощо); але ми робимо це &lt;strong&gt;за посиланням&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;відповідно до посилання&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;згідно з посиланням&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;посиланням&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;через посилання&lt;/strong&gt; тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словник дає відповідні значення для прийменника &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=27400&amp;amp;page=918&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;за&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;12&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;з оруд. в&lt;/em&gt;. Уживається при вказуванні на те, згідно з чим, відповідно до чого відбувається дія. &lt;em&gt;Всі запорожці за цим знаком поскидали свої шапки, потупивши очі в землю, як завжди велося між козаками, коли мав промовляти старший&lt;/em&gt; (О. Довженко); &lt;em&gt;Новаків вишикували за ранжиром&lt;/em&gt; (С. Добровольський); &lt;em&gt;Після розговіння, за традицією, належався заслужений відпочинок&lt;/em&gt; (У. Самчук); &lt;em&gt;Кошовий не пугукав за звичаєм перед воротами міста&lt;/em&gt; (Р. Іваничук).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Точніша схема має такий вигляд:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/krows.png&quot; alt=&quot;&quot; /&gt;&lt;br /&gt;&#xA;— тобто посилання є &lt;em&gt;частиною&lt;/em&gt; ресурсу А. Але це ще більше підкреслює різницю між посиланням і ресурсом Б.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-06-24T13:34:22.457" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7280" PostTypeId="2" ParentId="7114" CreationDate="2023-06-24T13:57:47.187" Score="1" Body="&lt;p&gt;До ваших прикладів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай підійду ближче&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай я піду перша&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай я приїду о 12:30&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай ми це зробимо&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай ти спочатку спробуєш сам&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Давай вони нам напишуть&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;можна дібрати такі аналоги:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нехай [я] підійду ближче&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нехай я піду перша&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нехай я приїду о 12:30&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;А зробімо ми це&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Спробуй ти сам спочатку&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Нехай вони нам напишуть&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Пояснення&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Для &lt;a href=&quot;https://www.miyklas.com.ua/p/ukrainska-mova/11-klas/morfologichna-norma-379685/diyeslovo-diyeslivni-formi-diyevidmini-diyesliv-nakazovii-sposib-380008/re-1dd896a4-7715-400c-825e-20ef243931a0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наказу третім особам&lt;/a&gt; можна вжити &lt;em&gt;нехай&lt;/em&gt;; хоч це неможливо до себе, тут думаю теж можна вжити нехай, оскільки в російській теж такого немає, і вони тулять &lt;em&gt;давай&lt;/em&gt;.&#xA;Якщо ви хочете наказати особам, де спосіб можливий, з наголошенням, то ви спокійно можете це зробити, можливо додавши частку &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;а&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Висновок&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;У ваших випадках &lt;em&gt;давай&lt;/em&gt; можна замінити на &lt;em&gt;нехай&lt;/em&gt; та наказовий спосіб з уточненням виконавця.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5668" LastActivityDate="2023-06-24T13:57:47.187" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7281" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7282" CreationDate="2023-06-24T22:46:05.420" Score="1" ViewCount="121" Body="&lt;p&gt;Набори кількісних числівників з цих рядів&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;1, 2, ... 9&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;11, 12, ... 19&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;10, 20, ... 90&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;100, 200, ... 900&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;концептуально відрізняються від числівників з ряду&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;1000, 1 000 000, 1 000 000 000, ...&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;І в мене три питання.&#xA;Чи є у другої групи окрема назва?&#xA;Як пояснюється ця різниця лінгвістично?&#xA;І до якої групи тут належить 0?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дозвольте пояснити, що саме я саме маю на увазі&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;1. Власний рід і animacy&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Кількісні числівники з першої групи не мають незмінної характеристики роду та живого. І з ними неможливо узгодити прикметник напряму, без еліптичної конструкції (ба́чу черво́ні два́ ?).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Другі ж мають власний рід і є неживі, їх можна використовувати напряму (черво́на ти́сяча). Вони скоріш поводяться як іменник, що називає цифру (черво́на дві́йка), але ж то вже іменник, а не числівник.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;h2&gt;2. Узгодження з іменними частинами мови&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Узгоджуючи перші числівники зі словом з будь-яким родом, вони, або приймуть форму (ба́чу одного́ чолові́ка, ба́чу одну́ жі́нку), або залишаться незмінними (ба́чу двадцатьо́х чоловікі́в, ба́чу двадцатьо́х жіно́к). Те ж саме буде з істотою/неістотою (ба́чу два́ олівці́, ба́чу дво́х чоловікі́в).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Числівниками другої групи ніколи не змінюють власного роду (ба́чу ти́сячу чоловікі́в, ба́чу ти́сячу жіно́к, ба́чу ти́сячу олівці́в)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цей пункт не є дуже вагомим, але він допомогає з наступним&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;3. Узгодження з числівниками&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Числівники з першої групи не підпорядковують інші числівники, вони тільки модифікують число і (іноді) відмінок обʼєкта (ба́чу ші́сть я́блук)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Числівнкик з другої групи на додаток то модифікації обʼєкта також підпорядковують до себе частину числівники з першої групи, які мають узгоджуватись вже не з обʼєктом напряму (ба́чу дві́ ти́сячі два́ я́блука, ба́чу сі́м мільйо́нів сімо́х жіно́к).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є у другої групи окрема назва?&#xA;Як пояснюється ця різниця лінгвістично?&#xA;І до якої групи тут належить 0?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4738" LastActivityDate="2023-07-06T03:08:26.160" Title="Різниця між числівниками 1000^n і рештою числівників" Tags="|числівники|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7282" PostTypeId="2" ParentId="7281" CreationDate="2023-06-25T12:53:11.887" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це відбувається тому, що одне і те саме слово &lt;em&gt;тисяча&lt;/em&gt; може бути як числівником, так і іменником.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Джерело [1], сторінка 165 (онлайн документ сторінка 170):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Треба розрізняти числівники і слова інших частин мови.&#xA;Порівняймо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Числівник&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Іменники&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Прислівники&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Дієслово&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;три&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;трійка, одиниця, сотня, десяток&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;втретє&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;&lt;em&gt;потроїти&lt;/em&gt;&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У даному випадку:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;тисяча людей&lt;/em&gt; — числівник;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;червона тисяча&lt;/em&gt; — іменник.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окрім слів &lt;em&gt;тисяча, мільйон, мільярд&lt;/em&gt;, що згадані у запитанні, є інші слова, які поводять себе так само:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Просто іменники: &lt;em&gt;трійка, десятка, десяток, сотня&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дробові: &lt;em&gt;половина, третина, чверть&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Інші: &lt;em&gt;відсоток, частина, меншість, група, зграя&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вони також відмінюються згідно &lt;em&gt;власного&lt;/em&gt; граматичного роду (найчастіше, Жін.); до них цілком можливо застосовувати прикметники, тощо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Висновок&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є у другої групи окрема назва?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іменники&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як пояснюється ця різниця лінгвістично?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це &lt;strong&gt;омоніми&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;Тисяча&lt;/em&gt; (іменник) і &lt;em&gt;тисяча&lt;/em&gt; (числівник) — це два різні слова, які пишуться та/або вимовляються однаково.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І до якої групи тут належить 0?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Іменник.&lt;/strong&gt; Він проявляє усі вищенаведені властивості.&lt;br /&gt;&#xA;Певно, ви його відокремили, бо число &lt;em&gt;нуль&lt;/em&gt; менше ніж &lt;em&gt;один&lt;/em&gt;, а усі наведені у запитанні іменники мають значення, що кратне до &lt;em&gt;тисяча&lt;/em&gt; — що і викликало непорозуміння.&lt;br /&gt;&#xA;Насправді, числове значення у даному випадку не відіграє ролі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h3&gt;Джерела&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://pidruchnyk.com.ua/512-ukrayinska-mova-zabolotniy-6-klas.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Підручник Українська мова, 6 клас (Заболотний, 2014)&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://olesya12142111.blogspot.com/2019/05/blog-post_24.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗНО. ЧВЕРТЬ. Числівник чи все-таки іменник?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2023-06-25T12:58:58.457" LastActivityDate="2023-06-25T12:58:58.457" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7283" PostTypeId="2" ParentId="7270" CreationDate="2023-06-25T13:43:41.107" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Посилання&lt;/em&gt; — це &lt;em&gt;&lt;strong&gt;вказівник&lt;/strong&gt;, позначка, орієнтир, (дорожній) знак, маршрут&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, &lt;em&gt;«переходити &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; посиланням»&lt;/em&gt;, за аналогією до &lt;em&gt;«прямувати &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; вказівником»&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;По-перше, саме явище гіперпосилання є новим, тому не є словниковим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Менше з тим, цілком слушно спертися на аналогії, такі як вказівники, орієнтири, в тому числі дорожні знаки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Переходити за посиланням&lt;/em&gt; подібне до:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;слідувати, дотримуватися, керуватися, дослухатися&lt;/em&gt; (вказівників, позначок, маршрутів, дорожніх знаків, порад, прикладів, тощо).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/sliduvaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;СУМ: &lt;em&gt;слідувати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;перен.&lt;/em&gt; Керуватися у чому-небудь чиїмсь прикладом, брати щось за зразок.&lt;br /&gt;&#xA;хоче підкреслити в богоматері не божественне, а людське, &lt;strong&gt;слідуючи&lt;/strong&gt; в цьому &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; Шевченковою поемою «Марія» (Степан Крижанівський, М. Рильський, 1960, 145).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вжиток:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://www.ukrinform.ua/rubric-society/1936530-sogodni-katolitske-rizdvo.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Вони взяли з собою дари - золото, ладан і смирну й рушили в путь, слідуючи &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; різдвяною зорею, яка й привела мандрівників до печери, в якій Діва Марія народила Ісуса.&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://znanija.com/task/37978931&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Пройдіть &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; маршрутом та запишіть відповіді&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;http://hmeleva.com.ua/index.php/kontakty/8-marshrut-do-khmelevoi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Прямуємо &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; вказівниками на Хмельницький&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; […];&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://turizm-karpaty.com.ua/chan-u-kotedzhi-lisovij-zrub-migove/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;повернути &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt; вказівниками гірськолижного комплексу&lt;/em&gt; &lt;/a&gt; […];&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2023-06-25T16:38:43.253" LastActivityDate="2023-06-25T16:38:43.253" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7284" PostTypeId="2" ParentId="7281" CreationDate="2023-06-25T19:38:19.630" Score="1" Body="&lt;h1&gt;Числівники нуль, тисяча, мільйон, мільярд&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;h2&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Український правопис:&lt;/a&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 105. Відмінювання кількісних числівників&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;11&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Числові назви &lt;strong&gt;ти́сяча&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;мільйо́н&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;мілья́рд&lt;/strong&gt; відмінюємо як іменники відповідних відмін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Після числівників &lt;strong&gt;тисяча&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;мільйон&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;мільярд&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;нуль&lt;/strong&gt; іменник незмінно стоїть у родовому відмінку множини: &lt;em&gt;тисяча &lt;strong&gt;тонн&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тисячею &lt;strong&gt;тонн&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тисячами &lt;strong&gt;тонн&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нуль &lt;strong&gt;одиниць&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Числівники &lt;strong&gt;мільйон&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;мільярд&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;нуль&lt;/strong&gt; відмінюються як іменники чоловічого роду другої відміни, твердої та м'якої груп, а числівник &lt;strong&gt;тисяча&lt;/strong&gt; — як іменник жіночого роду першої відміни мішаної групи.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Лінгвістика&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідники числівникові &lt;strong&gt;тисяча&lt;/strong&gt; є в західнослов'янських та частині південнослов'янських мов. Щодо його походження немає одностайної думки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Числівник &lt;strong&gt;мільйон&lt;/strong&gt; утворено від кореня латинського слова &lt;strong&gt;mille&lt;/strong&gt; — &lt;strong&gt;тисяча&lt;/strong&gt;. Уперше це слово з'явилося в XIV ст., в українську мову увійшло в XVIII ст.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Числівник &lt;strong&gt;мільярд&lt;/strong&gt; уживається з XIX ст. Деякий час для позначення цієї ж кількості вживався й інший числівник &lt;strong&gt;більйон&lt;/strong&gt;, який зараз майже зовсім вийшов з ужитку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Числівник &lt;strong&gt;нуль&lt;/strong&gt; увійшов в європейські мови з середньовічної латини, де &lt;strong&gt;nullus numerus&lt;/strong&gt; означало ніяке число (вітсутність лічби).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Систему числівників українська мова успадкувала від &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;давньоруської&lt;/a&gt;, хоч&#xA;назви одиниць вищого розряду давньоруська мова мала свої:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;10 000 – тьма&#xA;100 000 – легіон&#xA;1 000 000 – леодр&#xA;10 000 000 – ворон&#xA;100 000 000 – колода.&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Власне кількісні числівники&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;До &lt;a href=&quot;https://filologukraine.ucoz.ua/publ/mova/sulm/kilkisni_chislivniki/3-1-0-64&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;власне-кількісних числівників&lt;/a&gt;  належить насамперед 40 числових назв, оформлених як окремі слова. «‎Різним поєднанням цих 40 числівників в аналітичні &lt;a href=&quot;https://docs.google.com/document/d/1r74NorgMGuDwcUWbVPlQ1LODgk-8vcOY/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;числові назви&lt;/a&gt; передаються всі інші кількісні поняття» (СУЛМ, Д. Баранник, 1969, с. 238-239).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;числа першого десятку (від 1 до 10);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;числа другого десятку (від 11 до 19)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;десятки (від 20 до 90);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;сотні (від 100 до 1000, в т.ч. &lt;em&gt;&lt;strong&gt;тисяча&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;числові назви &lt;em&gt;&lt;strong&gt;мільйон&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;мільярд&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;нуль&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Трильйон (більйон)&lt;/strong&gt; та назви чисел більшого порядку є &lt;strong&gt;науковими термінами&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Великі числа&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Великі числа&lt;/strong&gt; - це загальний термін, який використовується для опису чисел, які суттєво перевищують числа, з якими ми зазвичай працюємо у повсякденному житті. Визначення того, що вважається &amp;quot;великим&amp;quot; числом, може значно змінюватись в залежності від контексту. Наприклад, у математиці та науці &amp;quot;велике число&amp;quot; може означати число в діапазоні тисяч, мільйонів, мільярдів і навіть більше. Великі числа зазвичай позначаються з використанням &lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D1%96_10&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;степенів десяти&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BC%D0%B8_%D0%BD%D0%B0%D0%B9%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%8C_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%B5%D0%BB&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;системи найменувань чисел&lt;/a&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Правила найменування великих чисел&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сьогодні в світовій практиці не існує єдиного правила найменування багатозначних чисел, що ускладнює міжнародну систему інформації, а інколи призводить до прикрих і серйозних непорозумінь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Правило «n — 1»&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це правило Міжнародний комітет мір і ваги (МКМВ) рекомендує для вживання всім країнам Європи. Але, попри те, що країни Східної Європи (колишньої Ради економічної взаємодопомоги, до якої в складі СРСР входила і Україна) прийняли рекомендації МКМВ (стандарт РС-2625-71), сьогодні в Україні поширеніше правило «n — 1».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;За правилом «n — 1» найменування відбувається за рахунок представлення багатозначного числа як 10^3n, де 3n — степінь з постійним множником 3, а n — змінне ціле додатне число. Назва числа складається з двох частин: перша — від французької чи латинської назви числа, яке на одиницю менше, ніж число n, і друга — слово «ільйон» («ильйон»). Наприклад, назва числа 10^12=10^3n, де n = 4, (n — 1) = 3, буде складатися з назви числа 3 (лат. tres — три) + «ільйон» — трильйон.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Іменні назви степенів тисячі&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;10^3 (десять у третьому ступені) дорівнює 1,000 (тисяча)&#xA;&#xA;10^6 (десять шостою мірою) дорівнює 1,000,000 (мільйон)&#xA;&#xA;10^9 (десять у дев'ятому ступені) дорівнює 1,000,000,000 (мільярд)&#xA;&#xA;10^12 (десять в дванадцятому ступені) дорівнює 1,000,000,000,000 (трильйон)&#xA;&#xA;10^100 (десять в сотому ступені) має назву гугол.&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;h2&gt;Числа Мерсенна&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;У деяких областях, таких як комп'ютерні науки або теорія інформації, великі числа можуть позначатися з використанням двійкової системи, де числа видаються ступенями двійки, а не десяти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Числа виду &lt;strong&gt;M(n)= 2^n − 1&lt;/strong&gt;, де n - натуральне число, називають &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE_%D0%9C%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Числами Мерсенна&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%B9%D0%B1%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%88%D0%B5_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BE%D0%BC%D0%B5_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B5_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Найбільше відоме просте число&lt;/a&gt; дорівнює два в ступені 77232917 мінус один. Воно містить 23249425 десяткових цифр і було знайдене Патріком Ларошем 7 грудня 2018 року в рамках проекту GIMPS.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;h1&gt;Відповідь:&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Система&lt;/strong&gt; числівників &lt;strong&gt;базується на&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;десяти назвах чисел першого десятка: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;один, два, три, чотири, п’ять, шість, сім, вісім, дев’ять, десять&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;шести числових назвах: &lt;em&gt;&lt;strong&gt;нуль, сорок, сто, тисяча, мільйон, мільярд&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Числівники &lt;strong&gt;тисяча&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;мільйон&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;мільярд&lt;/strong&gt;, як і числівники вищих розрядів, зберігають категорії роду і числа. Тому, на мою думку, якщо назвати їх &lt;strong&gt;«великі числа»&lt;/strong&gt; (високорозрядні / числа великого порядку (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B7%D1%80%D1%8F%D0%B4_%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розряд&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D1%80%D1%8F%D0%B4%D0%BE%D0%BA_%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;порядок числа&lt;/a&gt;), відповідно до контексту буде цілком прийнятним і зрозумілим.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А &lt;strong&gt;нуль&lt;/strong&gt; - це &lt;strong&gt;ніскільки&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ніщо&lt;/strong&gt;. Та його слід відносити до тієї ж групи, що і &lt;strong&gt;великі числа&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-07-06T03:08:26.160" LastActivityDate="2023-07-06T03:08:26.160" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7285" PostTypeId="1" CreationDate="2023-06-27T19:07:42.103" Score="2" ViewCount="108" Body="&lt;p&gt;В Правописі 2019 року, в параграфі 38 &amp;quot;Складні числівники&amp;quot; є пункт 2:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;2) складні порядкові числівники, останнім компонентом яких є &lt;strong&gt;-сотий&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-тисячний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-мільйонний&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-мільярдний&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;девʼятисо́тий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;трьохсо́тий&lt;/em&gt;;&#xA;&lt;em&gt;двохти́сячний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;десятити́сячний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пʼятсоттридцятити́сячний&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;чотирьохмільйо́нний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пʼятдесятимільйóнний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шістдесятипʼятимільйо́нний&lt;/em&gt;;&#xA;&lt;em&gt;семимілья́рдний&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;трьохмілья́рдний&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А саме, в пункті 2, є два приклади &lt;code&gt;шістдесятипʼятимільйо́нний&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;пʼятсоттридцятити́сячний&lt;/code&gt; побудова яких мені незрозуміла.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Складний числівник &lt;code&gt;шістдесятипʼятимільйо́нний&lt;/code&gt; має три частини:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;шістдесяти́&lt;/code&gt; – &lt;code&gt;шістдеся́т&lt;/code&gt; в родовому відмінку;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;пʼяти́&lt;/code&gt; – &lt;code&gt;пʼя́ть&lt;/code&gt; в родовому відмінку;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;мільйо́нний&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Числівник &lt;code&gt;пʼятсоттридцятити́сячний&lt;/code&gt; складається з наступних частин&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;пʼятсо́т&lt;/code&gt; – &lt;code&gt;пʼятсо́т&lt;/code&gt; в &lt;strong&gt;називному&lt;/strong&gt; відмінку;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;тридцяти́&lt;/code&gt; – &lt;code&gt;три́дцять&lt;/code&gt; в родовому відмінку;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;code&gt;ти́сячний&lt;/code&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звідки в &lt;code&gt;пʼятсоттридцятити́сячний&lt;/code&gt; взявся називний відмінок?&lt;br /&gt;&#xA;Це помилка в правописі? Якщо це помилка, то не може ж бути &lt;code&gt;шістдесятпʼятимільйо́нний&lt;/code&gt;?&lt;br /&gt;&#xA;Чи є яксь правило щодо цього і тут все вірно?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;UPD. Також в правописі є &amp;quot;&lt;strong&gt;пʼятдесяти&lt;/strong&gt;мільйо́нний&amp;quot; замість &amp;quot;&lt;strong&gt;пʼятидесяти&lt;/strong&gt;мільйо́нний&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4738" LastEditorUserId="4738" LastEditDate="2023-06-28T18:07:21.557" LastActivityDate="2023-06-28T18:07:21.557" Title="Складні числівники на -тисячний, -мільйонний, -мільярдний" Tags="|правопис|числівники|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7286" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7287" CreationDate="2023-07-02T09:19:17.267" Score="0" ViewCount="82" Body="&lt;p&gt;Стикнулася з перепоною під час перекладу &amp;quot;на улице пока еще светло&amp;quot;. Пошуки в словниках результатів не дали. Що порадите?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5652" LastActivityDate="2023-07-02T20:14:02.823" Title="Як грамотно сказати &quot;светлО&quot;?" Tags="|переклад|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ClosedDate="2023-07-02T20:14:32.933" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7287" PostTypeId="2" ParentId="7286" CreationDate="2023-07-02T20:14:02.823" Score="4" Body="&lt;p&gt;Вас, мабуть, збило з пантелику існування іменника &lt;em&gt;сві́тло&lt;/em&gt;. Іменник — це те, що відповідає на питання «хто?», «що?», «кого?», «чого?» тощо. Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У мене давно була звичка ховатись по всяких темних закутках та печерах, коли &lt;strong&gt;світло&lt;/strong&gt; намучить мені очі, і я сидів там одиноко і ждав, поки перестануть іти сльози з очей, потім я знов ішов шукати &lt;strong&gt;світла&lt;/strong&gt; (Леся Українка, «Сліпець», 1902).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але є також прислівник &lt;em&gt;сві́тло&lt;/em&gt; (пишеться так само, читається так само, навіть має той самий наголос). Прислівник — це те, що відповідає на питання «як?». Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Було досить &lt;strong&gt;світло&lt;/strong&gt;, і тут о. Аркадій побачив, яким він вийшов зі своєї незвичайної подорожі (Микола Чернявський, «Vae victis!», 1904).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Було ще досить &lt;strong&gt;світло&lt;/strong&gt;, але він спустив завіску й засвітив коло столу електрику (Валер'ян Підмогильний, «Повість без назви», 1934).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вас, можливо, турбує, що якщо Ви напишете прислівник &lt;em&gt;світло&lt;/em&gt; (як? дуже світло), то його можуть помилково сприйняти як іменник &lt;em&gt;світло&lt;/em&gt; (що? яскраве світло)? Але хіба це проблема? От, наприклад, Франко пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В однім його вікні було ще &lt;strong&gt;світло&lt;/strong&gt;, очевидно, що Іцик мусив ще не спати, бо вікно було іменно з його кабінету (Іван Франко, «Борислав сміється», 1881).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут можна сприйняти і як «у вікні було ще доволі світло», і як «у вікні було ще якесь світло» — але хіба це сильно змінює сенс? У крайньому разі, якщо Вам вкрай важливо, щоб сприйняли саме як прислівник (чи навпаки, як іменник), Ви можете підкреслити це додатковими словами чи конструкцією речення (он як я зробим із «доволі світло» і «якесь світло»).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також можна використати синонімічні слова чи словосполучення, зокрема:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;видно&lt;/em&gt;:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Робив лад у хаті, але то було вліті надвечором, і було ще &lt;strong&gt;видно&lt;/strong&gt;, сонце ще лиш зайшло (Ольга Кобилянська, «Земля», 1901).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;видко&lt;/em&gt; (хоч у словниках це слово й &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=8634&amp;amp;page=310&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;позначене як розмовне&lt;/a&gt;, але його вживають й у літературі):&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В кухні вже не було жовтого світла сонця, але ще було досить &lt;strong&gt;видко&lt;/strong&gt;… (Володимир Винниченко, «Голота», 1905).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;не темно&lt;/em&gt;:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Було &lt;strong&gt;не темно&lt;/strong&gt;, але і не так яскраво, як у центрі (Улас Самчук, «Віднайдений рай», 1936).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;На майбутнє (це має бути написано не тут, а в коментарях до запитання, але про всяк випадок продублюю тут, щоб було помітніше):&lt;br /&gt;&#xA;1. Недостатньо просто навести слово іншою мовою, Ви маєте пояснити його значення українською. Навіть якщо Вам воно здається очевидним — однаково пояснити треба.&lt;br /&gt;&#xA;2. Недостатньо просто сформулювати питання, треба показати самостійні спроби його вирішення. От Ви кажете: «Пошуки в словниках результатів не дали» — а в яких саме словниках Ви шукали?&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-07-02T20:14:02.823" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7288" PostTypeId="2" ParentId="7272" CreationDate="2023-07-05T11:32:09.910" Score="1" Body="&lt;p&gt;А як щодо словосполучення &lt;strong&gt;&lt;em&gt;миттєва переміна&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; (або &lt;em&gt;миттєві зміни&lt;/em&gt;)? Приклад з літератури:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Миттєва переміна, що сталася в ній, вразила мене не менше, ніж сама відповідь («Жінка в білому» Вілкі Коллінза в перекладі Олександра Мокровольського).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Є ще синоніми: &lt;em&gt;метаморфоза&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переродження&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;перетворення&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;трансформація&lt;/em&gt; — але з ними, мені здається, може бути та сама проблема, що й із &lt;em&gt;перевтіленням&lt;/em&gt;: вони можуть натякати не просто на зміну, а на &lt;em&gt;докорінну&lt;/em&gt; зміну, і в читача (слухача) може виникнути питання «а яка саме нова форма?» або ж просто відчуття невідповідності.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча з усіма наведеними в цій відповіді варіантами (зокрема й &lt;em&gt;зміною&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;переміною&lt;/em&gt;), мені здається, є проблема, що вони не дуже здатні &lt;em&gt;керувати&lt;/em&gt; вточнюючими словами на зразок &lt;em&gt;волосся&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;шкіра&lt;/em&gt; тощо. Але принаймні, мені здається, можливо опустити вточнююче слово в самому словосполученні й пояснити пізніше, щось на кшталт:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Миттєва переміна (зміна, трансформація тощо): Ваше волосся буде (стане) неперевершене!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2023-07-05T11:32:09.910" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7291" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7292" CreationDate="2023-07-14T11:35:46.413" Score="2" ViewCount="36" Body="&lt;p&gt;Дуже рідко зустрічав слово &amp;quot;Полова&amp;quot; (відходи зерна), тому не знаю чи його можна вживати у множині.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приклади:&#xA;&amp;quot;В цьому мішку зібрано зерно різних полов.&amp;quot;&#xA;&amp;quot;Під час обмолоту утворюються великі кількості полов.&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підкажіть чи це правильно ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5421" LastActivityDate="2023-07-16T10:45:05.550" Title="Орфографія слова &quot;Полова&quot; (відходи зерна)" Tags="|орфографія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7292" PostTypeId="2" ParentId="7291" CreationDate="2023-07-16T09:42:05.567" Score="2" Body="&lt;p&gt;Зазвичай слово &lt;em&gt;поло́ва&lt;/em&gt; вважають &lt;strong&gt;збірним іменником&lt;/strong&gt;, тобто іменником, який граматично завжди має форму однини, але вживається на позначення неозначеної кількості предметів (як-от: &lt;em&gt;волосся&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;городина&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хмиз&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словники України online» від УМІФ&lt;/a&gt; подають лише форми однини для цього слова. 16-та версія «Генерального регіонально анотованого корпусу української мови» не містить &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=word&amp;amp;keyword=%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%7C%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BC%7C%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BC%D0%B8%7C%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D1%85&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;жодного трапляння&lt;/a&gt; слова &lt;em&gt;полова&lt;/em&gt; у множині («вскочили половами в кущі» і «по половах ходити не будемо» виявилися описками від «вскочили головами в кущі» і «по полонах ходити не будемо» відповідно). &lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідно, Ваші приклади я б переформулював так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;s&gt;&lt;em&gt;Під час обмолоту утворюються великі кількості полов.&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Під час обмолоту (чи обмолочування) утворюється велика кількість полови.&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;s&gt;&lt;em&gt;В цьому мішку зібрано зерно різних полов.&lt;/em&gt;&lt;/s&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Тут мені не зовсім зрозуміло, що хотіли сказати. Можливо: &lt;em&gt;«У цьому мішку зібрано зерно різних сортів/видів/крупів»&lt;/em&gt;?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-07-16T10:45:05.550" LastActivityDate="2023-07-16T10:45:05.550" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7293" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7294" CreationDate="2023-07-16T15:06:01.457" Score="1" ViewCount="113" Body="&lt;p&gt;У варазах на штиб &lt;em&gt;задовольняє умові/умову&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;задовольняє нерівності/нерівність&lt;/em&gt;, чи &lt;em&gt;задовольняє властивості/властивість&lt;/em&gt;, який відмінок уживати доречніше - знахідний чи давальний?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я переглянув як це було зроблене в перекладі 3-го видання &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%81%D1%82%D1%83%D0%BF_%D0%B4%D0%BE_%D0%B0%D0%BB%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%BC%D1%96%D0%B2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вступу до алгоритмів&lt;/a&gt; і виявив, що знахідний відмінок кількісно переважає в кілька разів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;умову/умові - 12/5&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;властивість/властивості - 11/1&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;властивості/властивостям - 2/0&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;вимоги/вимогам - 1/0&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;нерівність/нерівності - 18/3&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але тут треба розуміти, що перекладали кілька людей і, можливо, обидва варіанти правильні і просто так сталось, що прихильники варіанту зі знахідним відмінком мали більше траплянь цього звороту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2023-07-16T17:33:13.347" LastActivityDate="2023-07-16T17:33:13.347" Title="Задовольняє рівняння чи рівнянню?" Tags="|керування-відмінками|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7294" PostTypeId="2" ParentId="7293" CreationDate="2023-07-16T17:32:37.073" Score="1" Body="&lt;p&gt;Словник Кочерги і Мейнаровича подає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;to meet [satisfy] the conditions&lt;/strong&gt; задовольня́ти умо́ви;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;to meet the demand&lt;/strong&gt; задовольня́ти ви́могу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;задовольня́ти//задовольни́ти (a condition/requirement – умову/вимогу)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;to meet the need&lt;/strong&gt; задовольня́ти//задовольни́ти потре́бу&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;obey 1.&lt;/strong&gt; задовольня́ти//задовольни́ти (умови тощо)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;strong&gt;to meet the requirements&lt;/strong&gt; задовольня́ти потре́би [вимо́ги], відповіда́ти потре́бам [вимо́гам]&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Англійсько-українсько-англійський словник наукової мови (фізика та споріднені науки). Частина І англійсько-українська 2010 (О. Кочерга, Є. Мейнарович) &lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, треба віддавати перевагу знахідному відмінку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2023-07-16T17:32:37.073" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7295" PostTypeId="1" CreationDate="2023-07-17T12:05:23.737" Score="3" ViewCount="208" Body="&lt;p&gt;Натрапив на &lt;a href=&quot;https://vn.depo.ua/ukr/vn/uroki-ukrainskoi-chi-pravilno-duzhe-dyakuvati-i-yak-vimiryati-spasibi-201910021037988&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;статтю&lt;/a&gt; (нижче), авторка котрої не рекомендує вживати словосполучення «дуже дякую». Мотивує тим, що, наприклад, ми не кажемо «дуже бігаю», «дуже пишу» і т. ін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але ж є купа дієслів, які вживаються з «дуже»:&#xA;«дуже хочу», «дуже поспішаю», «дуже намагаюся», «дуже прошу», «дуже підтримую» і т. д.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це якраз саме ті слова, які позначають дію, що може мати певну градацію. Саме така дія і «дякувати».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У словниках «дуже дякую» фіксується, та й узус однозначно підтверджує: у живій мові цей вираз застосовується дуже широко. Мовознавець Олександр Авраменко також наводить «дуже дякую» як один із правильних варіантів висловити подяку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож, виходить, що все ж таки можна сказати і «щиро дякую», і «дуже дякую» — різниці немає? Обидва варіанти однозначно правильні в українскьій мові?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пов'язані питання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/246/&quot;&gt;The proper way to express a great gratitude in Ukrainian&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/3077/&quot;&gt;Як правильно висловлювати подяку?&lt;/a&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нерідко чуємо &amp;quot;дуже дякую&amp;quot;. Варіант, скажемо так, не ідеальний. &amp;quot;Дякую&amp;quot; – дієслово. Спробуйте поєднати зі словом &amp;quot;дуже&amp;quot; інші дієслова. Нормально вийде хіба &amp;quot;дуже хочу&amp;quot;, &amp;quot;дуже радію&amp;quot; (і ще є кілька слів, але їх небагато). З іншими словами складуться дивні конструкції: &amp;quot;дуже бігаю&amp;quot;, &amp;quot;дуже купую&amp;quot;, &amp;quot;дуже пишу&amp;quot;… Краще казати &amp;quot;дуже вдячний (вдячна)&amp;quot; або &amp;quot;красно дякую&amp;quot;, або просто &amp;quot;дякую&amp;quot;. І вже нікуди не годиться &amp;quot;велике дякую&amp;quot; (&amp;quot;велике пишу&amp;quot;? &amp;quot;велике їду&amp;quot;?). Ті, хто кажуть &amp;quot;велике дякую&amp;quot;, не замислюються над тим, що &amp;quot;дякую&amp;quot; – дієслово, вони бездумно перекладають тільки його зміст з російського &amp;quot;спасибі&amp;quot;, хоча російською &amp;quot;дякую&amp;quot; – це &amp;quot;благодарю&amp;quot;. &amp;quot;Очень благодарю&amp;quot; – і в російській мові не кажуть. А &amp;quot;спасибі&amp;quot; є й в українській мові. До речі, і в російській, і в українській сполучення &amp;quot;велике спасибі&amp;quot; і &amp;quot;большое спасибо&amp;quot; – вислови усталені, але чи бездоганні? &amp;quot;Спасибі&amp;quot; означає &amp;quot;спаси Біг (Бог)&amp;quot;, тобто людина, якій щось дарують або в чомусь допомагають, у відповідь бажає Божого заступництва, спасіння. А велике оте &amp;quot;спаси&amp;quot; чи маленьке&amp;quot; – як можна визначити? (Втім, цей момент спірний, про це варто й подискутувати).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1743" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2023-07-17T15:37:37.793" LastActivityDate="2023-07-17T15:37:37.793" Title="«Дуже дякую» — правильно?" Tags="|сталий-вираз|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7296" PostTypeId="1" CreationDate="2023-07-17T22:12:17.510" Score="3" ViewCount="2566" Body="&lt;p&gt;Це запитання дотичне до запитання іншого учасника цього ресурсу &lt;a href=&quot;https://ukrainian.stackexchange.com/questions/7293/%D0%97%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8F%D1%94-%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%8F%D0%BD%D0%BD%D1%8F-%D1%87%D0%B8-%D1%80%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%8F%D0%BD%D0%BD%D1%8E&quot;&gt;&amp;quot;Задовольняє рівняння чи рівнянню?&amp;quot;&lt;/a&gt; і покликане розширити розуміння користувачів &lt;strong&gt;коли&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;за яких умов&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;як правильно&lt;/strong&gt; слід вживати слова &lt;strong&gt;задовольняє&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;задовільняє&lt;/strong&gt; при творенні речення. Чи мають право на існування в українській мові обидві словоформи, чи виключно одна?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи, можливо, відбувається &lt;a href=&quot;https://www.dilovamova.com/index.php?page=4&amp;amp;dmua=7&amp;amp;tdmua=%D7%E5%F0%E3%F3%E2%E0%ED%ED%FF-%E3%EE%EB%EE%F1%ED%E8%F5-%E7%E2%F3%EA%B3%E2&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чергування голосних &lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;? Якщо так, то відповідно до якого з правил Українського правопису? Цікавить всебічний аналіз з наведенням прикладів реального вжитку і можливістю перевірки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пошукова система Google надає такі кількісні результати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;&amp;quot;задовольняє&amp;quot; - 1 580 000&#xA;&amp;quot;задовільняє&amp;quot; - 72 900     &#xA;&amp;quot;задовольняти&amp;quot; - 601 000     &#xA;&amp;quot;задовільняти&amp;quot; - 31 700&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;p&gt;І хоча написання слова через &lt;strong&gt;&amp;quot;о&amp;quot;&lt;/strong&gt; можна зустріти в десятки разів частіше, кількість випадків написання через &lt;strong&gt;&amp;quot;і&amp;quot;&lt;/strong&gt; настільки значна, що явище не можна ігнорувати. Приклади різного написання можна зустріти на багатьох офіційних державних і освітніх ресурсах, при чому не зрідка в межах одного документу. На підтвердження актуальності проблеми наведу яскравий приклад, коли обидві форми слова стоять поруч в межах одного речення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%B0_%D0%B0%D0%BA%D1%81%D1%96%D0%BE%D0%BC%D0%B0_%D0%B7%D0%BB%D1%96%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Друга аксіома зліченності&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/1Tgdv.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/1Tgdv.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Академічний тлумачний словник надає такі визначення:&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/zadovoljnjaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАДОВОЛЬНЯТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, яю, яєш, недок.,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Виконувати чиї-небудь вимоги, бажання, претензії і т. ін.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Викликати у кого-небудь почуття задоволення чимось.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Бути, виявлятися відповідним до чиїх-небудь вимог, сподівань.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗАДОВІ́ЛЬНИЙ&lt;/strong&gt;, а, е. Який задовольняє визначені, потрібні і т. ін. вимоги, умови; прийнятний, достатній.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2023-07-28T08:54:40.910" Title="Задовольняє чи задовільняє, як правильно?" Tags="|вживання-слів|орфографія|морфологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7297" PostTypeId="2" ParentId="7296" CreationDate="2023-07-18T12:48:37.270" Score="4" Body="&lt;p&gt;Сучасний академічний словник містить обидва варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=217310&amp;amp;page=962&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАДОВІЛЬНЯ́ТИ&lt;/a&gt; див. задовольня́ти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=217308&amp;amp;page=962&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАДОВІЛЬНИ́ТИ&lt;/a&gt; див. задовольня́ти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=29071&amp;amp;page=962&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАДОВОЛЬНЯ́ТИ&lt;/a&gt;, рідко ЗАДОВІЛЬНЯ́ТИ, я́ю, я́єш, недок., ЗАДОВОЛЬНИ́ТИ, рідко ЗАДОВІЛЬНИ́ТИ, ню́, ни́ш, рідко ЗАДОВОЛИ́ТИ, лю́, ли́ш, док., кого, що. &amp;lt;…&amp;gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У літературі вживалися/вживаються обидва варіанти, але з &lt;em&gt;-о-&lt;/em&gt; значно частіше:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BD%5B%D0%B8%D1%8F%5D%D1%82%D0%B8%22%20%26%20lemma!=%22%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;задовольняти/задовольнити&lt;/a&gt; — 61596 траплянь,&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;cql=%5Blemma=%22%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%5B%D0%B8%D1%8F%5D%D1%82%D0%B8%22%20%26%20lemma!=%22%D0%B7%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9%22%5D&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;задовільняти/задовільнити&lt;/a&gt; — 1948 траплянь.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Етимологічно варіант з &lt;em&gt;-і-&lt;/em&gt; навіть «коректніший». Бо слово походить від праслов'янського &lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/vo%C4%BEa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*voľa&lt;/a&gt; (через &lt;em&gt;-o-&lt;/em&gt;; а праслов'янське &lt;em&gt;-o-&lt;/em&gt; зазвичай переходить в українське &lt;em&gt;-і-&lt;/em&gt; в закритому складі, наприклад &lt;em&gt;*nosъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;ніс&lt;/em&gt; (лишаючись &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; у відкритому — &lt;em&gt;носа&lt;/em&gt;), праслов'янське &lt;em&gt;-ъ-&lt;/em&gt; зазвичай переходить в українське &lt;em&gt;-о-&lt;/em&gt;, наприклад &lt;em&gt;*rъtъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;рот&lt;/em&gt;). Але на практиці варіант з &lt;em&gt;-о-&lt;/em&gt; «перемагає».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приблизно така сама ситуація з варіантами &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=4910&amp;amp;page=184&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бог&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=4230&amp;amp;page=159&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;біг&lt;/a&gt; (у значенні «бог»): етимологічно &lt;em&gt;біг&lt;/em&gt; коректніше, але &lt;em&gt;бог&lt;/em&gt; нині вживають частіше (хоча &lt;em&gt;біг&lt;/em&gt; теж зафіксоване в літературі/приказках).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-07-19T06:00:30.553" LastActivityDate="2023-07-19T06:00:30.553" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7299" PostTypeId="2" ParentId="5690" CreationDate="2023-07-20T08:36:13.317" Score="2" Body="&lt;p&gt;У коментарях на фейсбуці практично відповіли на це запитання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://facebook.com/ukrse/posts/pfbid0grtGP2F7Fe4gqLh9Ak9n2YD2HNCFhc6M6LHihwbF6zSi7AjCFA39SZ3hJJfGwfVSl?comment_id=3649688531823833&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Stosja Kornilenko&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це є такий типу букетик з гілочок, які продають на вербну неділю:&lt;br /&gt;&#xA;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/nncP1.jpg&quot; alt=&quot;&quot; /&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://facebook.com/ukrse/posts/pfbid0grtGP2F7Fe4gqLh9Ak9n2YD2HNCFhc6M6LHihwbF6zSi7AjCFA39SZ3hJJfGwfVSl?comment_id=3649688531823833&amp;amp;reply_comment_id=1391817438245808&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Michael Broshko&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Баська — це брунька верби, вербові котики. Тиждень перед Великоднем в церкві освячуються гілки верби або баськи на діалекті частини заходу України.&#xA;«Баська б'є, баська б'є, а за тиждень Паска є» — так приговорюють люди, виходячи з церкви і за жартома б'ючи один одного.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;У наявності такої приповідки можна швидко переконатися пошуком, наприклад так каже &lt;a href=&quot;https://vgolos.ua/news/verbna-nedilya-istoriya-svyata-povir-ya-ta-tradiciyi_1418834.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття «Вербна неділя: історія свята, повір'я та традиції» Ірини Мелешко на сайті інформаційної агенції «Вголос»&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В Галичині кажуть ще й так:&lt;br /&gt;&#xA;&amp;lt;…&amp;gt;&lt;br /&gt;&#xA;«Баська б'є, баська  б'є, а за тиждень Пасха є!».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також слово &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%B0%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0&amp;amp;dicts=14&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;баська&lt;/em&gt; подано в «Словнику українських наукових і народних назв судинних рослин» Юрія Кобова 2004 року видання&lt;/a&gt; як наддністрянська діалектна назва для всієї рослини Salix purpurea L. (відомої як верба пурпурова, верба червона й під іншими назвами), з посиланням на 5-й том збірки «Зібрані статті. Діялектологія» Олекси Горбача (Мюнхен, 1993, 665 сторінок).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-07-20T14:52:00.607" LastActivityDate="2023-07-20T14:52:00.607" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7300" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7303" CreationDate="2023-07-20T09:25:28.140" Score="1" ViewCount="248" Body="&lt;p&gt;Який аналог російського фразеологізму &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/wiki/%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D1%80%D1%8B%D1%82%D1%8C%D1%81%D1%8F_%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%BC_%D1%82%D0%B0%D0%B7%D0%BE%D0%BC&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«накрыться медным тазом»&lt;/a&gt; українською?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Згідно зі &lt;a href=&quot;https://ru.wiktionary.org/w/index.php?title=%D0%BD%D0%B0%D0%BA%D1%80%D1%8B%D1%82%D1%8C%D1%81%D1%8F&amp;amp;oldid=11730366&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сторінкою російського Вікісловника про слово «накрыться»&lt;/a&gt; (яка, однак, пояснює й увесь вислів теж), цей вислів має три різні значення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зазнати краху (потерпіти крах).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зламатися, зіпсуватися, стати несправним (непридатним).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Загинути.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить здебільшого перше значення.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="37" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-07-25T12:53:31.507" LastActivityDate="2023-07-27T00:38:43.540" Title="Український аналог вислову &quot;накрыться медным тазом&quot;" Tags="|переклад|from-russian|фразеологізми|" AnswerCount="2" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7303" PostTypeId="2" ParentId="7300" CreationDate="2023-07-25T14:06:22.840" Score="3" Body="&lt;p&gt;Одразу зазначу, що словосполучення &lt;em&gt;зазнати краху&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;потерпіти крах&lt;/em&gt; вживають на практиці:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;зазна(ва)ти крах(у)&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;cql=(meet%20%22%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%85%22%20%22%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B0(%D0%B2%D0%B0)?%D1%82%D0%B8%22%20-1%201)&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1687 траплянь у ГРАК-16&lt;/a&gt;, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Він зловтішався зараз, що задуми Сатіапала зазнали краху, — чи можна ще чогось бажати! — а водночас відчув ще гострішу ненависть до свого колишнього шефа (Микола Дашкієв, «Зуби дракона», 1956).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також ми бачимо це словосполучення в словниках, наприклад &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B7%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B8+%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%85%D1%83&amp;amp;dicts=7&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Російсько-український словник сталих виразів» І. Виргана та М. Пилинської (1959)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;(по)терпіти крах(у)&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;cql=(meet%20%22%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%85%22%20%22(%D0%BF%D0%BE)?%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BF%D1%96%D1%82%D0%B8%22%20-1%201)&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;145 траплянь у ГРАК-16&lt;/a&gt;, наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але ця унія потерпіла крах в Буковині, яка не зробилася уніатською, а лишилася єдиновірною з Києвом і Москвою (Агатангел Кримський, «Чудовий край», 1940).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також ми бачимо це словосполучення в словниках, наприклад &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/terpity&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словник української мови» в 11 томах&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;З вищенаведеного словника Виргана та Пилинської дізнаюся про ще варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;провалюватися/провалитися&lt;/em&gt; (з чимось).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але сей Ясєньский провалився з своєю місією… (Михайло Грушевський, «Історія України-Руси», том IX, 1931)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;em&gt;уриватися/у(ві)рватися&lt;/em&gt; (комусь щось). Я особисто знайшов небагато траплянь у ГРАК-16 (шукав &lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac16&amp;amp;queryselector=cql&amp;amp;default_attr=lemma&amp;amp;cql=%5Btag=%22.*dav.*%22%5D%20%22%5B%D0%B2%D1%83%5D%D1%80%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F%7C%5B%D0%B2%D1%83%5D(%D0%B2%D1%96)?%D1%80%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F%22&amp;amp;sort=%5B%7B%22skey%22:%22kw%22,%22ctx%22:%220%22,%22attr%22:%22doc.date%22%7D%5D&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;так&lt;/a&gt;), серед них:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Він… платив їм тілько малу частину того, що сам заробляв… Ну, та тепер йому урветься (Іван Франко, «Для домашнього огнища», 1892).&lt;/p&gt;&#xA;&#xA;&lt;p&gt;…Їм урвалося без налогів торгувати та драти шкуру з незаможника (з газети «Спілка», 1924).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можливо, це є скороченням від &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/nytka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;у(ві)рвалася нитка&lt;/em&gt; (комусь щось робити)&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звісно, &lt;em&gt;провалитися&lt;/em&gt; може не лише хтось з чимось (наприклад, &lt;em&gt;людина з місією&lt;/em&gt;), а й щось (тобто сама &lt;em&gt;місія&lt;/em&gt;). І &lt;em&gt;зазнати&lt;/em&gt; можна не лише &lt;em&gt;краху&lt;/em&gt;, а й &lt;em&gt;невдачі&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поразки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;провалу&lt;/em&gt; тощо.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-07-25T15:42:32.683" LastActivityDate="2023-07-25T15:42:32.683" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7304" PostTypeId="2" ParentId="7300" CreationDate="2023-07-27T00:38:43.540" Score="3" Body="&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Дуже плідне тут слово &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53405/359004.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нанівець&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, має багато варіантів для різних обставин:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;оберну́тися наніве́ць (вніве́ць).&lt;/strong&gt; Втратити значення, силу, виявитися марним, перестати існувати, пропасти і т. ін. Недавня надія знову &lt;strong&gt;обернулася нанівець&lt;/strong&gt;, страх зігнав радість (Панас Мирний); Нежатії ниви &lt;strong&gt;Внівець обернулись&lt;/strong&gt;: Тяжке лихо тим судилось, Що з войни (війни) вернулись! (П. Куліш).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;піти́ наніве́ць (вніве́ць). 1.&lt;/strong&gt; Виявитися марним, даремним; закінчуватися безрезультатно. Невже пішло все нанівець: бесіди, розмови, читання, робота в гуртках, піонерські збори? (О. Донченко); Хвилина розгубленості надто дорого обійшлася козацькій старшині! Адже ж все &lt;strong&gt;пішло нанівець…&lt;/strong&gt; (З. Тулуб); // Пропасти марно. (Рябина:) Не дайте &lt;strong&gt;внівець піти&lt;/strong&gt; моїй праці і господарству (І. Франко). &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Стати непридатним для чого-небудь; зруйнуватися. Невже через мене оцей палац, оця пишна садиба, оця уся пишнота, оце усе добро стане руїною, &lt;strong&gt;піде внівець?&lt;/strong&gt; (І. Нечуй-Левицький).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;схо́дити / зійти́ наніве́ць. 1.&lt;/strong&gt; Зменшуватися у розмірах, вазі і т. ін. до повного щезання; зникати. — Як видобули вже лівий клин — він уперся у лупак або граніт; правий, де ви, мабуть, тепер робите, &lt;strong&gt;сходить нанівець.&lt;/strong&gt; Від розвилки діаметр руди вужчає (Олесь Досвітній). &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Поступово втрачати силу; падати. Авторитет начальника з кожним днем &lt;strong&gt;сходив нанівець&lt;/strong&gt; (З газети); — Але й Рябокляч не на своєму місці,— додав Гмиря.— Справді, показний наче був. А тепер &lt;strong&gt;нанівець зійшов&lt;/strong&gt; чоловік. Чужим розумом віку не проживеш! (А. Головко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Також діло може й на &lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53399/357942.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пси зійти&lt;/a&gt;:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;зійти́ (перевести́ся) на пси. 1.&lt;/strong&gt; Поступово втратити свою силу, значення. Тепер наш Борислав зовсім &lt;strong&gt;на пси зійшов!&lt;/strong&gt; (І. Франко); Без церкви усяке благе діло &lt;strong&gt;зійде на пси&lt;/strong&gt; (Василь Шевчук). &lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; Втратити свої риси, характерні якості; занепасти. — Хіба то дівка? То ж таки ледащо, Усе б співала. Боже успаси! Ми вже й без неї з’їхали нінащо. А з нею геть вже &lt;strong&gt;зійдемо на пси&lt;/strong&gt; (Л. Костенко); — Знаю, знаю,— нетерпляче постукав ногою Хмельницький,— &lt;strong&gt;перевівся на пси&lt;/strong&gt; ти, Лавріне, шептухами почав цікавитись (Н. Рибак).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Справа може &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;http://slovopedia.org.ua/49/53394/356330.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вигоріти&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, а може й ні:&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ді́ло ви́горіло; спра́ва ви́горіла,&lt;/strong&gt; прост. Усе успішно завершилося; все буде гаразд, добре. Я рада Вашим звісткам .. Сподіваюсь, що із “Хліборобом” (газетою) &lt;strong&gt;діло вигорить&lt;/strong&gt; (Леся Українка); — Гаразд, гаразд, Андрійку! А, може, раптом твоє &lt;strong&gt;діло й вигорить&lt;/strong&gt;,— сказав Бойчук (О. Бойченко); (Залеський:) Дивись ти, яка гонориста. Люблю таких. Але ваша &lt;strong&gt;справа&lt;/strong&gt;, добродію Савуляк, тю-тю-тю — &lt;strong&gt;не вигоріла&lt;/strong&gt; (В. Собко).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2023-07-27T00:38:43.540" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7305" PostTypeId="1" CreationDate="2023-07-27T11:14:19.980" Score="2" ViewCount="150" Body="&lt;p&gt;Намагаюся розібратися з питанням відмінювання японських суфіксів -сан, -кун, -чян і т.д. Жоден із відомих мені правописів не містить бодай натяку на пояснення, як обходитися із цими суфіксами у плані відмінювання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В Інтернеті знайшов лише одне обговорення цього питання, але воно радше зав'язане на суб'єбктивному сприйнятті - комусь подобається, аби було відмінювання у звертаннях (&amp;quot;Такумі-куне, іди-но сюди&amp;quot;), хтось же проти цього (&amp;quot;Такумі-кун, іди-но сюди&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ідеться про обговорення тут: &lt;a href=&quot;http://uanime.org.ua/forum/viewtopic.php?t=524&amp;amp;start=15&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://uanime.org.ua/forum/viewtopic.php?t=524&amp;amp;start=15&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Власне, хотів поцікавитися, як буде правильніше з відмінюваннями цих суфіксів, бо наразі виглядає так, що доводиться робити так, як подобається, бо унормування цього питання в офіційних документах, начебто, нема.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дуже дякую за відповідь.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2925" LastActivityDate="2023-07-27T11:14:19.980" Title="Японські суфікси -сан, -кун, -чян тощо і відмінювання" Tags="|відмінювання|іншомовні-слова|суфікси|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7308" PostTypeId="1" CreationDate="2023-08-04T17:31:05.253" Score="1" ViewCount="205" Body="&lt;p&gt;Щоб описати ситуацію достатньо сказати &amp;quot;даремно&amp;quot;.&#xA;Useful перекладається як &amp;quot;корисний&amp;quot;, але &amp;quot;некорисний&amp;quot; чи &amp;quot;безкорисний&amp;quot; не означають &amp;quot;useless&amp;quot;. Як сказати &amp;quot;he is useless for the project?&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5772" LastEditorUserId="5772" LastEditDate="2023-08-24T15:19:41.030" LastActivityDate="2023-09-07T13:24:10.613" Title="Як перекласти useless?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7309" PostTypeId="2" ParentId="7308" CreationDate="2023-08-06T19:16:01.727" Score="2" Body="&lt;p&gt;Маємо три рівні:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Корисний.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Некорисний.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Шкідливий.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут &lt;em&gt;некорисний&lt;/em&gt; точно відповідає англійському &lt;em&gt;useless&lt;/em&gt;, бо так само охоплює нульово- і від'ємнокорисних.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але є ще варіант &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/marnyj&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;марний&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Який не має істотного значення; незначний, пустий. ... Що я? Черв'як, &lt;strong&gt;марная порошина&lt;/strong&gt;. Життя моє — листок, що ріс і зв'яв (Іван Франко, XIII, 1954, 325).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже можна сказати &lt;em&gt;він марний для нашої команди/проєкту.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2023-08-06T19:16:01.727" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7310" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7313" CreationDate="2023-08-07T12:55:26.920" Score="5" ViewCount="312" Body="&lt;p&gt;Цікаво, що означає слово &amp;quot;кулько&amp;quot; у пісні &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=GEISQiH_qWQ&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;Рок-н-рол до рана&lt;/a&gt;&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Їхав вуйко на ровері&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Кулько&lt;/strong&gt; сі спустило&lt;br /&gt;&#xA;Робітник і селянин&lt;br /&gt;&#xA;То велика сила&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Судячи з контексту – це велосипедна камера. Це знову діалектизм, що зараз рідко використовується?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я знайшов слово &amp;quot;&lt;a href=&quot;http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BA%D1%83%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;noreferrer&quot;&gt;кулька&lt;/a&gt;&amp;quot; в УКРЛІТ, але це не зовсім велосипедна камера.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastEditorUserId="759" LastEditDate="2023-08-07T13:00:34.470" LastActivityDate="2023-08-10T09:32:23.837" Title="Що таке &quot;кулько&quot; в &quot;Їхав вуйко на ровері, кулько сі спустило&quot; -- велосипедна камера? (&quot;Рок-н-рол до рана&quot;, Брати Гадюкіни)" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7313" PostTypeId="2" ParentId="7310" CreationDate="2023-08-10T09:19:52.127" Score="2" Body="&lt;p&gt;Слово не дуже знаходиться, бо зазвичай воно без мякого знака, тобто &lt;em&gt;&lt;strong&gt;кулко&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BA%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%BE&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Тлумачний словник української мови&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Кільце.&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;За мідне кулко ляду підняв і задихнувся від липового медвяного духу&lt;/em&gt;. (Є. Пашковський)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Ззаду заплетена одна косичка була скручена в кулко&lt;/em&gt;. (із журн.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Колесо.&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;А Місько тікав на ровері, німака [німець] йму [йому] кулко пробив.&lt;/em&gt; (Ю. Покальчук)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;Під час одного з роз'їздів на вузькій дорозі праве переднє кулко провалилося в канаву, яка була притрушена снігом&lt;/em&gt;. (із журн.)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:N5RNrtHFCsoJ:slovopedia.org.ua/101/53402/1063935.html&amp;amp;cd=9&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лексикон львівський&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;коло; кільце / обарінок&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;предмет, річ у формі кола; колесо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;А Місько хтів втікти ровером, німак йому ку́лко спусти́в&lt;/em&gt; (із пісні)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;♢ &lt;em&gt;потрібне &amp;lt;тобі́&amp;gt; як ку́лко від рове́ра&lt;/em&gt; цілком не потрібне / &lt;em&gt;потрібний як псу пʼята нога&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут, очевидно, значить &lt;em&gt;колесо&lt;/em&gt;. Вираз &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D1%81%D0%BF%D1%83%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%BE+%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%81%D0%BE%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;спустило(ся) колесо&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; досить поширений стосовно шин.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна окремо зазначити, що &lt;a href=&quot;http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:Ib1KZe2b8AEJ:lang.slovopedia.org.ua/10/53402/117286.html&amp;amp;cd=9&amp;amp;hl=uk&amp;amp;ct=clnk&amp;amp;gl=ua&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;кулько&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що зі знаком мякости, зазвичай значить &lt;em&gt;скільки&lt;/em&gt;. Оба слова мають подібну ситуацію, що і з &lt;a href=&quot;/a/7261/585&quot;&gt;&lt;em&gt;удти&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, тобто зміна &lt;em&gt;&lt;strong&gt;о&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; на гинший звук, в стандартній українській — з &lt;em&gt;&lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, тут — з &lt;em&gt;&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-08-10T09:32:23.837" LastActivityDate="2023-08-10T09:32:23.837" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7314" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7315" CreationDate="2023-08-10T11:13:03.040" Score="1" ViewCount="130" Body="&lt;p&gt;Якщо для слів &amp;quot;хтозна&amp;quot;, &amp;quot;бозна-який&amp;quot; зрозуміло, що вони походять від &amp;quot;хто&amp;quot; і &amp;quot;бог&amp;quot;, то що може означати &amp;quot;ка&amp;quot; у &amp;quot;казнащо&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1617" LastActivityDate="2023-08-10T12:44:23.307" Title="Етимологія слова &quot;казнащо&quot;" Tags="|етимологія|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7315" PostTypeId="2" ParentId="7314" CreationDate="2023-08-10T12:36:27.890" Score="3" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sup&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D0%BD%D0%B0-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологічний словник української мови Інституту мовознавства ім. О.О. Потебні НАН України&lt;/a&gt;&lt;/sup&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Казна-&lt;/strong&gt; — початковий компонент неозначених займенників і прислівників &lt;em&gt;ка́зна-хто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ка́зна-що&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ка́зна-який&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ка́знаде&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ка́зна-звідки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ка́зна-коли&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ка́зна-куди&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ка́зна-як&lt;/em&gt; — результат скорочення і стягнення членів словосполучення &lt;em&gt;кат зна(є)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від себе можу порадити відейо по темі від Kozak Media: &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=OUKv1d904U8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ремесло ката на українських землях у 17-18 століттях&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-08-10T12:44:23.307" LastActivityDate="2023-08-10T12:44:23.307" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7316" PostTypeId="2" ParentId="707" CreationDate="2023-08-11T11:38:03.497" Score="2" Body="&lt;p&gt;перешкода - спеціально створена (станція перешкод).&#xA;завада - ненавмисна дія (випромінювання атмосфери).&#xA;придушення - це перед тим, як ріжете курку.&#xA;подавлення - результат дії перешкод.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5792" LastActivityDate="2023-08-11T11:38:03.497" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7317" PostTypeId="1" CreationDate="2023-08-12T22:55:09.080" Score="0" ViewCount="15" Body="&lt;p&gt;Якщо я хочу написати &amp;quot;&lt;strong&gt;двадцятип'ятирічного&lt;/strong&gt;&amp;quot; в академічному або побутовому (переписка) тексті використовуючи цифри, то яку форму скорочення мені краще обрати?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;25-ти річного&amp;quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;25-го&amp;quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&amp;quot;25-тирічного&amp;quot;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ваш варіант;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;скорочення взагалі недопустиме в такому форматі.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як правильно? Яке правило унормовує такий вжиток?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5794" LastActivityDate="2023-08-12T22:55:09.080" Title="Скорочення цифрами складних числівникових прикметників в академічних та побутових текстах" Tags="|прикметники|скорочення|числівники|складні-прикметники|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ClosedDate="2023-08-13T23:33:57.960" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7318" PostTypeId="2" ParentId="3529" CreationDate="2023-08-13T01:45:02.773" Score="0" Body="&lt;h2&gt;&lt;strong&gt;Наразі&lt;/strong&gt; - станом речей на зараз, на цей момент.&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Вставні слова&lt;/strong&gt;, особливо на початку речення або абзацу, цілком виправдана загально поширена техніка, властива &lt;strong&gt;усному діловому мовленню&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Та слід пам'ятати, що &lt;strong&gt;документарна ділова мова&lt;/strong&gt; вимагає насамперед точності і достовірності інформації. Тому у Звіті чи Meeting report-е краще записати &amp;quot;станом на момент доповіді&amp;quot; або &amp;quot;станом на [дата] [час]&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D1%81%D0%BB%D1%96%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Прислівники часу&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Характеризують дію за часовими відношеннями і відповідають на питання:&#xA;&lt;strong&gt;коли?&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;відколи?&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;як довго?&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;доки?&lt;/strong&gt; (&lt;em&gt;тепер&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;колись&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;віддавна&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;щороку&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;завжди&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;учора&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;понині&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;одвіку&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/QLY5I.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/QLY5I.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&#xA;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/s0U3Y.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/s0U3Y.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kk.nau.edu.ua/article/280&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДУМ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Особливості офіційно-ділового стилю української мови&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Офіційно-діловий стиль задовольняє потреби суспільства в ділових,&#xA;юридично-правових, виробничо-економічних і дипломатичних стосунках, вживається в ділових паперах – державних і приватних документах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Основна функція&lt;/strong&gt; – повідомлення фактів державного і приватного&#xA;значення. Загальні особливості стилю : офіційність, точність,&#xA;конкретність змісту, чіткість, стислість, логічна послідовність,&#xA;однозначність формулювань, стандартизація. Офіційно-діловий стиль&#xA;вживається в писемній (рідше усній) формі; тип мовлення – розповідь,&#xA;опис.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Лексичні особливості&lt;/strong&gt;: нейтральна лексика, професійні слова&#xA;(формули- кліше),канцелярські штампи й шаблони. &lt;strong&gt;У синтаксисі&lt;/strong&gt;&#xA;офіційно-ділового стилю використовуються прості речення, поширені&#xA;однорідними членами речення, вставними і вставленими конструкціями;&#xA;вживаються безособові і наказові усталені конструкції, складнопідрядні&#xA;речення з підрядними з’ясувальними , причини, умови, наслідку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://dut.edu.ua/uploads/l_123_52036140.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДІЛОВА УКРАЇНСЬКА МОВА&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Основною одиницею офіційно-ділового стилю є документ&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Документ&lt;/strong&gt; – це засіб фіксації певним чином на спеціальному матеріалі інформації про факти, події, явища об'єктивної дійсності та&#xA;розумової діяльності людини. Це матеріальний об'єкт, оформлений у&#xA;заведеному порядку, який характеризується встановленою законодавством&#xA;юридичною силою – властивістю, наданою йому чинним законодавством, яка&#xA;є підставою для розв’язання правових питань, здійснення правового&#xA;регулювання й виконання управлінських функцій.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://er.nau.edu.ua/bitstream/NAU/53320/5/10_%D0%9D%D0%B0%D0%B2%D1%87.%20%D0%BF%D0%BE%D1%81%D1%96%D0%B1.%20%D0%94%D0%A3%D0%9C.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДІЛОВА УКРАЇНСЬКА МОВА&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/4VxYl.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/4VxYl.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://metod.suitt.edu.ua/download/290&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ДУМ - навчальний посібник&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.dilovamova.com&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Українське ділове мовлення&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-08-14T13:41:37.747" LastActivityDate="2023-08-14T13:41:37.747" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7319" PostTypeId="2" ParentId="4309" CreationDate="2023-08-14T16:38:06.460" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://vrkadry.rada.gov.ua/uploads/documents/30668.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Законодавчий процес&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - це нормативно регламентована процедура &lt;strong&gt;ухвалення закону&lt;/strong&gt;, яка складається з певніх стадій – самостійних, логічно завершених етапів і організаційно-технічних дій: ✓ Внесення; ✓ Розгляду; ✓ Прийняття (зміни); ✓ Оприлюднення та опублікування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Закон України&lt;/strong&gt; — нормативно-правовий акт, який &lt;strong&gt;приймається Верховною Радою України&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;більшістю в 226 голосів&lt;/strong&gt; (для законів, що стосуються внесення змін до Конституції, — 300 голосів) та підписується Президентом України.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В Україні &lt;strong&gt;прийняття законів&lt;/strong&gt; є компетенцією Верховної Ради. Народ&#xA;України здійснює законодавчі повноваження через всеукраїнський&#xA;референдум. Закон, прийнятий на референдумі, має вищу юридичну силу та&#xA;не потребує будь-якого затвердження.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Порядок прийняття законів здійснюється і &lt;a href=&quot;https://lj.oa.edu.ua/articles/2016/n2/16naacpa.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;регламентується&lt;/a&gt; Конституцією&#xA;України і Регламентом Верховної Ради України, відповідно до яких&#xA;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.naiau.kiev.ua/files/kafedru/tdp/navch_pos_tdp.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;законодавча процедура&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; в себе включає:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;– &lt;em&gt;&lt;strong&gt;законодавчу ініціативу&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; – звернення суб’єктів, визначених&#xA;Конституцією України, до Верховної Ради стосовно прийняття нового&#xA;закону, або зміни чинного закону, яке здійснюється шляхом внесення до&#xA;Верховної Ради України законодавчої пропозиції, чи поправок до&#xA;законопроектів;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;– &lt;em&gt;&lt;strong&gt;підготовку проекту закону до розгляду&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; його Верховною Радою&#xA;України. Основними етапами підготовки є прийняття рішення щодо&#xA;підготовки проекту, організаційно-технічне та фінансове забезпечення&#xA;підготовки проекту, розроблення концепції законопроекту, підготовка&#xA;тексту проекту закону та додатків до нього, наукова експертиза проекту&#xA;закону, подання закону на розгляд Верховної Ради України суб’єктом&#xA;права законодавчої ініціативи;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;– &lt;em&gt;&lt;strong&gt;розгляд і обговорення проекту закону&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; Верховною Радою України на&#xA;пленарних засіданнях;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;– &lt;strong&gt;прийняття закону Верховною Радою України&lt;/strong&gt;. Прийнятий закон&#xA;підписує Голова Верховної Ради України не раніше двох і не пізніше&#xA;п’яти днів з дня його подання;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;– &lt;em&gt;&lt;strong&gt;введення в дію закону&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; – визначається в його прикінцевих&#xA;положеннях, або перехідних положеннях, або окремим законом.&#xA;Конституційний закон і кодекс вводяться в дію окремими законами.&#xA; Прийнятий і підписаний Головою Верховної Ради України закон&#xA;надсилається на підпис Президентові України, який підписує його, або&#xA;може застосувати своє право на вето та повернути закон на повторний&#xA;розгляд Верховною Радою України.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/668/95-%D0%BF%D0%B2#Text&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПОЛОЖЕННЯ&#xA;про порядок роботи з проектами законодавчих актів та&#xA;матеріалами, що містять законодавчі пропозиції, які&#xA;подаються на розгляд Верховної Ради України&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, &lt;strong&gt;Закон України&lt;/strong&gt; вважається &lt;strong&gt;прийнятим&lt;/strong&gt; після того, як отримав більшість голосів депутатів Верховної Ради України. &lt;strong&gt;Прийняття закону&lt;/strong&gt; є одним з етапів процедури &lt;strong&gt;ухвалення закону&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2023-08-14T16:38:06.460" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7320" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7321" CreationDate="2023-08-17T05:59:04.070" Score="1" ViewCount="66" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Замаїлися&lt;/strong&gt; камінці у нирках&lt;br /&gt;&#xA;Кидаємося враз на всі фронти&lt;br /&gt;&#xA;Гучно сміємося, моїм друзям в розвідку не йти, не йти&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додав це слово, &lt;strong&gt;замаювати&lt;/strong&gt;, до словника &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/Anki&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Анки&lt;/a&gt; і вивчив, але хочеться знати, звідки воно сталося, щоб краще запам'ятати. Звик додавати етимологію до словничка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не можу знайти у словнику &lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Горох&lt;/a&gt; - можливо, проводжу пошук по неправильному корню слова&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastActivityDate="2023-08-17T09:59:21.677" Title="Яка етимологія у слова &quot;замаювати&quot;?" Tags="|етимологія|історія-мови|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7321" PostTypeId="2" ParentId="7320" CreationDate="2023-08-17T09:50:01.417" Score="3" Body="&lt;p&gt;В більшостї випадків для пошуку етѵмолоґії певного слова достатньо обрїзати слово. Ось ві вашому запитаннї &lt;a href=&quot;/a/7199/585&quot;&gt;Значення фрази &lt;em&gt;замаїлися камінці у нирках&lt;/em&gt; у пісні &lt;em&gt;Друзі&lt;/em&gt; гурту &lt;em&gt;Діти інженерів&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; згадані декілька словникових форм: &lt;em&gt;замаювати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;замаїти&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;замаяти&lt;/em&gt;. Що ж, вони справдї не знаходяться, тоді прибираїмо приросток &lt;em&gt;за-&lt;/em&gt;, але бажано перед цим перевірити, що це справдї приросток, що зазвичай легко перевіряїться тим ж тлумачним словником, наприклад Горох знаходить лише &lt;em&gt;маїти&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BC%D0%B0%D1%97%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МАЇ́ТИ&lt;/a&gt; маю́, маї́ш, &lt;em&gt;недоконаний вид&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кого&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;що&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;діалектизм&lt;/em&gt;. Заквітчувати.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Там ж вже показуїть ся і етѵмолоґія:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D0%B0%D1%97%D1%82%D0%B8#11375&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;МАЙ&lt;/a&gt; «клечання, зелень, якою прикрашають хати на зелені свята»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;припускається також зв’язок з назвою місяця &lt;em&gt;май&lt;/em&gt; «травень» (Brückner 317 – 318);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;розглядається як утворення від кореня *&lt;em&gt;ma&lt;/em&gt; «хитатися, коливатися» в словах &lt;em&gt;ма́яти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;маха́ти&lt;/em&gt; (Горяев 200);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;не зовсім ясне;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;р. [&lt;em&gt;май&lt;/em&gt;] «клечання», бр. [&lt;em&gt;май&lt;/em&gt;] «зелень, якою прикрашають хати на зелені свята», п. maj «тс.», ч. máj(e) «ритуальне дерево, прикрашене квітами і стрічками», слц. máj «дерево, що ставиться перед вікном коханої», нл. maja «весняна берізка», схв. &lt;em&gt;мȃј&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мȁј&lt;/em&gt; «весняна квітка; зелень», слн. máj «ритуальне дерево, прикрашене квітами і стрічками»;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;маї́ня&lt;/em&gt; «клечання, зелень, якою квітчають хату на зелені свята; знаки в полі з гілок»; &lt;em&gt;маї́ти&lt;/em&gt; «заквітчувати зеленню»; &lt;em&gt;майина́&lt;/em&gt; «тс.; опудало»; &lt;em&gt;майи́ти&lt;/em&gt; «робити з гілок знаки в полі»; &lt;em&gt;ма́йка&lt;/em&gt; «букет на щойно поставленому зрубі хати; віха (знак)»; &lt;em&gt;майни́й&lt;/em&gt; «укритий листям»; &lt;em&gt;майова́т&lt;/em&gt; «гуляти»; &lt;em&gt;маюва́ти&lt;/em&gt; «вкриватися листям»; &lt;em&gt;обма́ювати&lt;/em&gt; «прикрашати зеленню»; &lt;em&gt;розмай&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут є в списку &lt;em&gt;маювати&lt;/em&gt;, але воно не знаходить ся скорїш за всього через технічні проблеми, а саме через знак наголосу. Якщо знаїте як додавати &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/%E2%97%8C%CC%81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наголос&lt;/a&gt; і де він, то можна пробувати шукати по Горосї, але через &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=site:goroh.pp.ua+%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F+%22%D0%BC%D0%B0%D1%8E%D0%B2%D0%B0%CC%81%D1%82%D0%B8%22&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot; title=&quot;Приклад пошуку&quot;&gt;Ґуґл&lt;/a&gt;, що, так, менш зручнїше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цїкаво, що тут не згадані &lt;em&gt;розмаїтий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розмаїття&lt;/em&gt; ітп, котрі наче близькі по духу [дещо субєктівно, так] і відоміші загалу — через частовживаність теж [бо наприклад &lt;em&gt;маїти&lt;/em&gt; справдї дуже рїдке слово]. Хоч це слово розглядають окремо, гадаю, воно і можить допомогти запамятати. Там етѵмолоґія теж не дуже однозначна і теж є думка щодо звязку до &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BC%D0%B0%D1%8F%D1%82%D0%B8#11905&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;махати&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котре вже маїть визначенїшу етѵмолоґію — від індоевропейського *&lt;em&gt;mā&lt;/em&gt; «махати», і для цїкавого факту: популарне анґлійське слово &lt;em&gt;meme&lt;/em&gt; є далеким коґнатом, котре походить від  ґрецького &lt;em&gt;μίμος&lt;/em&gt; «фокусник; фокус; наслідування», що згадане в етѵмолоґічному словнику.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D1%80%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D0%B0%D1%97%D1%82%D0%B0#14673&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;РОЗМАЇ́ТИЙ&lt;/a&gt; «різноманітний»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;загальноприйнятої етимології не має;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;виводилось (Brückner 465) від основи &lt;em&gt;maj-ati&lt;/em&gt; «махати» (пор. укр. &lt;em&gt;розма́й&lt;/em&gt; «щось таке, що розвівається»);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;непереконливо зіставляється (Machek ESJČ 520) з ч. zamanouti si «задумати, заманутися»;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;п. rozmaity, ч. rozmanitý, [rozmaity], слц. [rozmajitý], rozmanitý;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;розмаїте́ний&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;розмаї́тити&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;розмаї́ті&lt;/em&gt; «у різний спосіб»; &lt;em&gt;розмаї́тний&lt;/em&gt; «тс.»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-08-17T09:59:21.677" LastActivityDate="2023-08-17T09:59:21.677" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7327" PostTypeId="1" CreationDate="2023-08-28T11:01:45.467" Score="5" ViewCount="100" Body="&lt;p&gt;Дано 2 речення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я писав цей вірш, думаючи про тебе.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Я писав цей вірш, думавши про тебе.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча обидва речення правильні з граматичної точки зору, &lt;strong&gt;чи друге — доречне у сучасній українській мові?&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наскільки я розумію, попри те, що:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В  укр. мові  найвиразнішою  морфологічною  дієсл. ознакою  Д. [дієприслівника]  є  категорія  виду.  Значення  часу  в них  морфологічно  нейтралізоване.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Дієприслівники все ж повинні узгоджуватись у часі з дієсловом у реченні, до якого вони відносяться.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але моя вчителька з української мови сказала, що наразі в нашій мові відходять від використання дієприслівників минулого часу недоконаного виду і доречно використовувати дієприслівники теперішнього часу недоконаного виду, не зважаючи на час дієслова, до якого вони відносяться. Мені також ріже вухо другий варіант.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Залежно  від  виду  вихідного  дієслова  розрізняють Д. [дієприслівники]  недоконаного  (кажучи,  плачучи,  читаючи, мучачи,  просячи,  читавши,  прохавши)  і  доконаного  (грюкнувши,  принісши,  прочитавши) виду.&lt;br /&gt;&#xA;Перші  утворюються  від  основи  теп.  ч. (форми  3-ї  ос.  мн.)  за  допомогою  суфіксів  —  -учи (-ючи)  та  -ачи  (-ячи)  і  рідше  від  основи  мин. ч.  (форми  чол.  р.  одн.)  за  допомогою  суфікса -ши:  бер-уть  &amp;gt;  бер-учи,  клен-уть  &amp;gt;  клен-учи, працку-уть  &amp;gt;  працюі-учи,  кол-ють  &amp;gt;  кол-ючи,&#xA;крич-ать  &amp;gt;  крич-ачи,  мол-ять  &amp;gt;  мол-ячи;  біг  &amp;gt; біг-ши,  ніс  &amp;gt;  ніс-ши,  брав  &amp;gt;  брав-ши.&lt;br /&gt;&#xA;Другі  — від  основи  мин.  ч.  за  допомогою  суфікса  -ши: довершив  &amp;gt;  довершив-ши,  зробив  &amp;gt;  зробив-ши, гримнув  &amp;gt;  гримнув-ши,  прибіг  &amp;gt;  прибіг-ши.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Звідси ж випливає &lt;code&gt;і  рідше  від  основи  мин. ч.  (форми  чол.  р.  одн.)  за  допомогою  суфікса -ши&lt;/code&gt;, що хоч і рідко, але такі дієприслівники вживаються.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо про дієприкметники на -чий в енциклопедії напряму пояснюється, чому вони наразі маловживані й краще їх не використовувати, то про дієприслівники минулого часу недоконаного виду таке не пишеться:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Д. [дієприкметник]  на  -чий  поширені  мало,  тому  що народнорозм.  мова,  яка  лягла  в  основу  нової&#xA;укр.  літ.  мови,  майже  не  знала  їх  (як  книжних форм  давньорус.  походження).  У мові  20  ст., особливо  в  період  30-х  —  80-х  рр.,  вони  дещо активізувалися,  зокрема  у  зв’язку  з  творенням н.-т.  термінів  (крокуючий  екскаватор,  блукаючий нерв),  але  ост.  часом  їх  відповідність  нормам  укр.  мови  дедалі  більше  піддається  сумнівам.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Усі цитати наведені з:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Українська мова: Енциклопедія / НАН України, Інститут мовознавства ім. О. О. Потебні, Інститут української мови; редкол.: В. М. Русанівський (співголова), О. О. Тараненко (співголова), М. П. Зяблюк та ін. — 2-ге вид., випр. і доп. — К. : Вид-во «Укр. енцикл.» ім. М. П. Бажана, 2004. — 824 с. : іл. — ISBN 966-7492-19-2.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4875" LastEditorUserId="4875" LastEditDate="2023-09-01T07:11:17.407" LastActivityDate="2023-09-01T07:11:17.407" Title="Чи доречне використання дієприслівників минулого часу недоконаного виду в сучасній українській мові?" Tags="|граматика|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7329" PostTypeId="2" ParentId="5165" CreationDate="2023-09-05T05:32:19.610" Score="-2" Body="&lt;p&gt;На рахунок, штахет, то це зовсім інше слово, бо штахети то просто купа штахет (або &lt;em&gt;штахетин&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;штахеток&lt;/em&gt;). Одна штахета, друга штахета, ..., і так далі. &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/shtakhetka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/s/shtakhetka&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5878" LastEditorUserId="5878" LastEditDate="2023-09-05T05:33:01.420" LastActivityDate="2023-09-05T05:33:01.420" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7330" PostTypeId="2" ParentId="7308" CreationDate="2023-09-05T14:13:59.040" Score="1" Body="&lt;p&gt;Він нездалий для цього проєкту.&#xA;Джерело тлумачення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;НЕЗДАЛИЙ&lt;/strong&gt;, а, е, &lt;em&gt;діал&lt;/em&gt;. Нездатний, невмілий. &lt;em&gt;Корови не злюбили нездалої доярки, що із штурханами, лайкою коло корів ходить&lt;/em&gt; (Горд., Дівчина.., 1954, 204); // Бездарний, невдалий. &lt;em&gt;Крикуни.. в світ кричали: - Вірш, слізьми що напоєний, Є негарний і невдалий...&lt;/em&gt; (Фр., XIII, 1954, 436); &lt;em&gt;Зачали панотці хвалитися, що нічого не читають. - І ця газета нездала, і та нездала, шкода часу!&lt;/em&gt; (Март., Тв., 1954, 215).&#xA;&lt;sub&gt;https://slovnyk.ua/index.php?swrd=нездалий&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerDisplayName="user5879" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2023-09-07T13:24:10.613" LastActivityDate="2023-09-07T13:24:10.613" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7331" PostTypeId="1" CreationDate="2023-09-05T14:59:18.373" Score="2" ViewCount="638" Body="&lt;p&gt;Останнім часом у публічному просторі почастішали заклики не вживати вирази &lt;code&gt;Західна Україна&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;Східна Україна&lt;/code&gt;, пояснюючи це тим, що подібні вирази є ознакою сепаратизму та розділення жителів країни за територіальною ознакою. Натомість пропонується використання &lt;code&gt;на сході України&lt;/code&gt; та &lt;code&gt;на заході України&lt;/code&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ми можемо знайти різні приклади вживання, зокрема &lt;code&gt;Східна/Західна Німеччина&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;Східний/Західний Єрусалим&lt;/code&gt;, які дійсно були/є розділені, &lt;code&gt;Північна Ірландія&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;Західна Сахара&lt;/code&gt;, де &lt;code&gt;Північна/Західна&lt;/code&gt; є частинами назв країни. Є ще &lt;code&gt;Східна/Західна&lt;/code&gt; Європа.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На мій погляд, сепаратизм у виразах на кшталт &lt;code&gt;Західна Україна&lt;/code&gt; є перебільшенням, однак хочу дізнатись думку спільноти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="326" LastActivityDate="2023-09-10T23:16:22.290" Title="На заході України чи на Західній Україні?" Tags="|словосполучення|" AnswerCount="2" CommentCount="6" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7332" PostTypeId="2" ParentId="7331" CreationDate="2023-09-09T22:31:45.440" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Західна Україна&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - це &lt;a href=&quot;https://esu.com.ua/article-15884&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;термін&lt;/a&gt; на означення низки історично українських земель (Галичина, Полісся, Буковина, Волинь, Закарпаття).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Термін &lt;a href=&quot;http://resource.history.org.ua/cgi-bin/eiu/history.exe?&amp;amp;I21DBN=EIU&amp;amp;P21DBN=EIU&amp;amp;S21STN=1&amp;amp;S21REF=10&amp;amp;S21FMT=eiu_all&amp;amp;C21COM=S&amp;amp;S21CNR=20&amp;amp;S21P01=0&amp;amp;S21P02=0&amp;amp;S21P03=TRN=&amp;amp;S21COLORTERMS=0&amp;amp;S21STR=Zakhidna_Ukr_termin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;«Західна Україна»&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; також часто використовують в публіцистиці для спрощення назви &lt;strong&gt;Західноукраїнської Народної Республіки (ЗУНР)&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В різні історичні періоди цей термін набував різний контекст, а на початку ХХ століття з приходом совєтської влади в Україну, укорінився і до теперішнього часу зберігся в усталеному значенні на позначення територій, де в побуті місцевого населення переважає українська мова й традиція.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/I5yLV.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/I5yLV.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З етнографічної точки зору до західноукраїнських земель відносять такі адміністративні області України: Закарпатська, Львівська, Волинська, Рівненська, Хмельницька, Вінницька, Тернопільська, Івано-Франківська і Чернівецька.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З історико-культурної точки зору Вінницьку область включають до складу &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B0_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Центральної України&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З точки зору ефективного розподілу ресурсів, з метою балансування, Вінницьку та Житомирську області, разом з Київською та Чернігівською відносять до Північного економічного макрорегіону.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можливих варіантів для класифікації може існувати безліч, але немає жодної причини у висловах &lt;strong&gt;&amp;quot;Східна Україна&amp;quot;&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;&amp;quot;Західна Україна&amp;quot;&lt;/strong&gt; вбачати прояв сепаратизму.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;code&gt;На заході України&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;на сході України&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;&lt;strong&gt;в центральному регіоні України&lt;/strong&gt;&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;на півночі України&lt;/code&gt;, &lt;code&gt;на півдні України&lt;/code&gt;, та &lt;code&gt;в Криму&lt;/code&gt; можна вільно використовувати для зазначення географічного розташування об'єктів на території держави Україна.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-09-10T04:06:47.893" LastActivityDate="2023-09-10T04:06:47.893" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7333" PostTypeId="2" ParentId="7331" CreationDate="2023-09-10T00:49:11.037" Score="-1" Body="&lt;p&gt;На жаль, ви навели однакові приклади вжитку:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Північна Ірландія є &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D1%87%D0%B0_%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;[установчою] країною&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, хоч і є частиною Злученого королівства. Нескладно здогадатися, що навколо самої назви теж крутяться &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Alternative_names_for_Northern_Ireland&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;суперечки&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також варто зазначити, що анґлійська маїть такі структури як &lt;em&gt;сторона&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;сторона&lt;/em&gt;-&lt;em&gt;ern&lt;/em&gt;, де  перше зазвичай вживають до самостійних сторін, коли друге — до несамостійних. Звісно, є винятки, але декотрі відомі приклади кажуть самі за себе, наприклад: держава &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/South_Africa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;South Africa&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ~ ґеоґрафія &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Southern_Africa&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Southern Africa&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, держава &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/East_Germany&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;East Germany&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ~ ґеоґрафія &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Eastern_Germany&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Eastern Germany&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, держава &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/North_Macedonia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;North Macedonia&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; ~ ґрецький реґійон &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Western_Macedonia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Western Macedonia&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Вікіпедія змінила друге на &lt;em&gt;New states of Germany&lt;/em&gt;, але такий вжиток досі є, наприклад в статтї &lt;a href=&quot;//dw.com/en/half-of-eastern-germans-want-authoritarian-rule/a-66068519&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Half of eastern Germans 'want authoritarian rule'&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; 29 червня цього року від &lt;em&gt;Deutsche Welle&lt;/em&gt;: «[…] are widespread in &lt;em&gt;eastern Germany&lt;/em&gt;», що не скасовуїть суперечність такого терміна. Сюди можна додати назву як &lt;em&gt;Західна Сагара&lt;/em&gt;, що анґлійською &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Western_Sahara&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Western Sahara&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;,  котра є окремою державою де-факто, але не де-юре; тобто це все не дуже підпадаїть під термін як &lt;em&gt;є частинами назв країни&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому наводити анґлійські приклади, як декотрі роблять, не дуже доречно, бо українською все це буде зазвичай однаково через прикметник. Хоча якщо геть буквально, то &lt;em&gt;сторона&lt;/em&gt; це радше іменник, котрий можить ставати прикметником [чи такий собі спрощений родовий без &lt;em&gt;of&lt;/em&gt;], а &lt;em&gt;сторона&lt;/em&gt;-&lt;em&gt;ern&lt;/em&gt; — вже суто прикметник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;По сутї продовжїння через коментаря &lt;a href=&quot;/users/9/&quot;&gt;@Yola&lt;/a&gt;. Можливо тут і моя біда, що попереднього пункту не вистачило. &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Western_United_States&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Western United States&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; позначаїть суто реґійон. Гинші назви як &lt;em&gt;the Far West, the West&lt;/em&gt; геть не дотичні, бо тут &lt;em&gt;West&lt;/em&gt; виступаїть в якостї чистого іменника, а не прикметника; до того ж артікль додаїть контекст — розмовник розуміїть про що мова, тобто це не просто абстрактний &lt;em&gt;далекий схід&lt;/em&gt;, а щось на зразок &lt;em&gt;наш далекий схід&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо дуже хочиться приклади зі Злучених держав Амеріки, хоча тут вони по сутї жодним чином не дотичні, то варто було би також звернути увагу як вжиті сторони для &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%BA_%D1%88%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%96%D0%B2_%D0%A1%D0%A8%D0%90&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;їхнїх держав&lt;/a&gt;, що мають ознаки самостійностї — без наростка &lt;em&gt;-ern&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;West Virginia&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;North&lt;/em&gt; &amp;amp; &lt;em&gt;South&lt;/em&gt; до &lt;em&gt;Carolina&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Dakota&lt;/em&gt;. Єдиний виняток котрий можна згадати це &lt;em&gt;Northern Mariana Islands&lt;/em&gt;. Як вже писав, анґлійська відома винятками, але він тут зрозумілий з контексту: щонайменше вони &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%96%D0%B2%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD%D1%96_%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%96%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96_%D0%9E%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8#%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%83%D1%81%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;не держава&lt;/a&gt; в розуміннї ЗДА. Тому за прикладами, скорїш за всього, держава &lt;em&gt;Західна Україна&lt;/em&gt; будить &lt;em&gt;West Ukraine&lt;/em&gt;, коли реґійон — &lt;em&gt;Western Ukraine&lt;/em&gt;, де два терміна однаково будуть через прикметник &lt;em&gt;західна&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому повторю ся, &lt;strong&gt;забудьте про анґлійську як приклад до української&lt;/strong&gt;. Це геть різні мови, що не дуже дотичні одна до одної, з різним культурним прошарком і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D0%BD%D0%B3%D0%BB%D0%BE%D1%81%D1%84%D0%B5%D1%80%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;контекстом&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Терміни &lt;em&gt;Східна&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Західна Европа&lt;/em&gt; насамперед є політічними і походять з часів &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Холодної війни&lt;/a&gt;. Країни, що доїднали ся до Европської унії часто не хочуть позначати себе як &lt;em&gt;Східні&lt;/em&gt;, тому умовно в румунських підручних можна побачити позначїння Румунії [і Молдови, оскільки це по сутї теж частина Румунії, але котра була під СССР] як &lt;a href=&quot;//redd.it/157do3m&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Центральної Европи&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що є відносно новішим терміном. Ґеоґрафія, звісно, мінлива наука, але не настільки, бо маїть бути обґрунтована відповідь на &lt;em&gt;чому так?&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли кажимо &lt;em&gt;Західна Україна&lt;/em&gt;, то більшість мають на увазї чи розуміють це як землї, що були частиною держави як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D1%85%D1%96%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%A0%D0%B5%D1%81%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D1%96%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Західна Україна&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, навіть попри те, що саме Закарпаття, волосне, західнїше. Про це зазначаїть і &lt;a href=&quot;//esu.com.ua/article-15884&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Енціклопедія сучасної України&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;: «Нині її використовують у 2-х значеннях. Здебільшого так називають лише 3 галиц. області – Львів., Івано-Фр., Терноп., […]». Якщо відоме нам явище з &lt;em&gt;Східною Нїмеччиною&lt;/em&gt; не дуже очевидне з погляду чистої семантіки, то термін &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%89%D0%B0_%D0%90_%D1%96_%D0%91&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;Польща А і Б&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; вже не такий двозначний і показуїть ту саму сепаратність — в основу лежать гісторічні землї підконтрольні Прусії і Мосвщинї. Так і тут, &lt;em&gt;Центральна Україна&lt;/em&gt; досить новий термін, до цього землї, що не &lt;em&gt;Західні&lt;/em&gt;, досї можуть звати ся як &lt;em&gt;Східні&lt;/em&gt;. Це не єдиний приклад контраста і сепаратностї щодо тих самих дїлянок, наприклад &lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/91097&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;в свій час&lt;/a&gt; звали ся як &lt;em&gt;Мала&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;Велика України&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сучасна політіка досї маїть вплив від тих часів: резултати виборів, наприклад презідента в &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%B8_%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B0_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8_1991&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;1991&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B8%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%B8_%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B0_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B8_2019&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;2019&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;//chesno.org/political-ads/4136/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;чорна компанія&lt;/a&gt; команди Януковича (частково) ітд. Тобто загалом такий контекст досї існуїть і непросто його заперечити, тому думки на кшталт якщо хочите указати загалом західну чи якусь дїлянку України радше ґеоґрафічно, а не політічно, то варто перефразувати — цїлком слушна.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо поглянути суто з гісторії і структури мови… &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA#%D0%86%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прикметники&lt;/a&gt; мали подїл на &lt;em&gt;визначені&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;невизначені&lt;/em&gt;, тобто що роблять [втч. відсутністю] анґлійські артіклї. Українська таке давно утратила, пак за основу взяті невизначені, і повернути таке складно. Але польська, що мала вплив [як факт, а не остаточний висновок] на українську, таке досї &lt;a href=&quot;https://sjp.pwn.pl/poradnia/haslo/szyk-przymiotnikow;12630.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;маїть, хоча в гиншій формі&lt;/a&gt;, котру можна зустрїти і &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/q/2528/585&quot;&gt;в українській&lt;/a&gt;, але не в загалому, лише в певних галузях. Це робить ся через прикметник-після-іменника, наприклад науково правильнїше казати не &lt;em&gt;білий ведмідь&lt;/em&gt;, а &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%B5%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%B4%D1%8C_%D0%B1%D1%96%D0%BB%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ведмідь білий&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Тобто прикметник, хоч чи не хоч, але таки маїть [і &lt;em&gt;мав&lt;/em&gt;, але це вже неважливо] таку особливість як виокремлювати, хоч це далеко не його основна дїя.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна подумати, що подібну особливість маїть і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA_%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BD%D0%B8_%D1%96%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA%D1%96%D0%B2_%D1%87%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%87%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%83_%D0%B4%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%BE%D1%97_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;родовий відмінок чоловічого роду однини&lt;/a&gt;. По перше, зараз вона сприймаїться радше суто як морфолоґічна, тому теж часто є &lt;a href=&quot;//ukrainian.stackexchange.com/questions/tagged/%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D0%B9-%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%BE%D0%BA&quot;&gt;проблемною&lt;/a&gt;. По друге, як на мене, це більше стосуїть ся не визначїння, а злїчїння. В анґлійській це досить &lt;a href=&quot;//owl.purdue.edu/owl/general_writing/grammar/count_and_noncount_nouns/count_noncount_nouns_with_articles_adjectives.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;взаїмозалежні теми&lt;/a&gt;, але не тут. Тож це не дуже граїть ролу тут, пак &lt;em&gt;Україна&lt;/em&gt; — жіночого роду. Тож родовий зазвичай указуїть на рід, а сам партітів [як в &lt;em&gt;подай води&lt;/em&gt;, замість очїкуваного &lt;em&gt;воду&lt;/em&gt;] указуїть як частку від цїлого чогось і радше є частиною згаданої проблеми — &lt;em&gt;злїчення&lt;/em&gt;. Тому можна зазначити, що родовий хоч теж маїть особливість виокремлювати, але тут вже не як чогось, а радше стану — злїчїння, що не є важливим тут.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож такий собі підсумок:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Контекст і узус досї є. Звісно, його можна не враховувати, що і роблять декотрі. Чи варто так робити? Це вже гинше питаннє, пак вже рівня філософського. Тож, по моєму, це запитаннє вже підпадаїть під флаґ як &lt;em&gt;opinion-based&lt;/em&gt;, але рїшив відповісти, аби хоча би зазначити на і розглянути поширені помилки і декотрі аспекти, бо таке запитаннє справдї досить популарне.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Навіть якщо забути про схожі ґеоґрафічні приклади, то прикметник сам по собі таки маїть особливість виокремлювати. Коли родовий — нї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Не варто [це не запитнику, але про всяк] наводити приклади з гинших мов, особливо анґлійської, де можуть бути свої особливостї.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-09-10T23:16:22.290" LastActivityDate="2023-09-10T23:16:22.290" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7334" PostTypeId="1" CreationDate="2023-09-14T13:29:38.830" Score="2" ViewCount="60" Body="&lt;p&gt;Чи існує прямий український відповідник до англ. &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/crackpot&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;a crackpot / a crackpot idea&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; або інший еквівалент до цієї фрази, доцільний до вжитку в українській мові?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи буде правильним такий переклад: &lt;strong&gt;божевільна ідея&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5899" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-10-12T03:37:30.087" LastActivityDate="2023-10-12T03:37:30.087" Title="&quot;A Crackpot Idea&quot; - як перекласти українською?" Tags="|переклад|from-english|фразеологізми|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7335" PostTypeId="2" ParentId="4040" CreationDate="2023-09-15T11:17:37.473" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Name_tag&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Name tag&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;(Badge)&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;[&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/0/0b/Caitlin%27s_name_badge_%282722635443%29.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бірка з іменем&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/4/42/Lanyard_mit_Logo_bedruckt.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;іменна табличка&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Lieutenant_General_Valerii_Zaluzhnyi.jpg#/media/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:Lieutenant_General_Valerii_Zaluzhnyi.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бейдж&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;]&lt;/strong&gt; – це &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%BE%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;значок&lt;/a&gt; або &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D0%BA%D0%BB%D0%B5%D0%B9%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наліпка&lt;/a&gt;, яку носять на верхньому одязі як засіб відображення імені власника для перегляду іншими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Badge&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Digital Badge&lt;/a&gt; - значок, наліпка, відзнака, &lt;a href=&quot;https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D0%B9%D0%B4%D0%B6&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бейдж&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-09-15T11:37:29.957" LastActivityDate="2023-09-15T11:37:29.957" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7336" PostTypeId="1" CreationDate="2023-09-17T00:01:44.193" Score="1" ViewCount="33" Body="&lt;p&gt;Для порівняння нижньолужицька всюди по сутї &lt;a href=&quot;//en.wikibooks.org/wiki/Lower_Sorbian/Grammar/Declension_of_nouns&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;зрівняла&lt;/a&gt; з &lt;em&gt;-ow&lt;/em&gt; — український відповідник — &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt;, в декотрих позіціях — &lt;em&gt;-їв&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;ryba → rybow&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;duša → dušow&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;słowo → słowow&lt;/em&gt; ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стандартна українська в цьому досить розмашиста.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чоловічий рід зазвичай і маєʼ &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тип на &lt;em&gt;&lt;em&gt;-ŭ&lt;/em&gt;: сыновъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;синів&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тип на *&lt;em&gt;-ĭ&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;гостьи&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;гостей&lt;/em&gt;; однак за витягом в пунктї нижче можна побачити, що декотрі діалекти мають &lt;em&gt;гостїв&lt;/em&gt;. Також можна згадати винятки як &lt;em&gt;звірїв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;зятїв&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тип на *&lt;em&gt;-ŏ&lt;/em&gt;, мякий варіант, &lt;em&gt;отьць&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;отців&lt;/em&gt;; але &lt;em&gt;конь&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;коней&lt;/em&gt;, що набув флексію з попереднього пункту, хоча говірки знають про &lt;em&gt;конїв&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окремі іменники ч. р. в досліджуваних діалектних масивах замість передбаченої літературною нормою флексії &lt;em&gt;-еǐ&lt;/em&gt; Р. в. мн. мають фонетично видозмінене закінчення &lt;em&gt;&lt;em&gt;-овъ&lt;/em&gt; давніх **-ǔ&lt;/em&gt;-основ; пор. з лемківської говірки: &lt;em&gt;бонкы літают коло конів&lt;/em&gt; [СЛГ: 18], а також спостережені паралелі: &lt;em&gt;мáли двóйе кóн′ів&lt;/em&gt; (Жашковичі Ів), &lt;em&gt;д′íти&lt;/em&gt; / &lt;em&gt;ни гон′íте мойíх гóс′т′ів&lt;/em&gt; (Губин Лк).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;http://catalog.library.tnpu.edu.ua/naukovi_zapusku/stydia_metod/studia27.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Лемківський діалект у загальноукраїнському контексті&lt;/a&gt; / Укладачі Панцьо С.Є.,&#xA;Cвистун Н.О. // Studia methodologica. – Випуск 27. – Тернопіль: Редакційно-видавничий&#xA;відділ ТНПУ ім.В.Гнатюка, 2009. – 158 с&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Середнїй рід повторив: &lt;em&gt;поль&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;полїв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;поль&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B5#25821&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;досї існує&lt;/a&gt;, особливо в західних діалектах, але, за своїм досвідом вважаю, не є поширеною в стандартній. Для порівняння, &lt;em&gt;морів&lt;/em&gt; вже не маєʼ алтернатівної форми. І водночас не повторив, наприклад: &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/aj%D1%8Cce#Declension&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*&lt;em&gt;ajьcь&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; → &lt;em&gt;яєць&lt;/em&gt;, хоча нестандартий вжиток &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D1%8F%D0%B9%D1%86%D1%96%D0%B2%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;яйцїв&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; цїлком собі ся зустрїчаїть.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна також окремо згадати про &lt;a href=&quot;/q/762/585&quot;&gt;наросток *&lt;em&gt;-ьje&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, котрий теж зазвичай без закінчїннь в родовому, але гинколи буваєʼ з &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;відкриттїв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;подвірʼїв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;життїв&lt;/em&gt; ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тип на *&lt;em&gt;-ŏ&lt;/em&gt;, твердий варіант: &lt;em&gt;городъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;городів&lt;/em&gt;; але цього разу середній пішов гиншим шляхом: &lt;em&gt;селъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;сіл&lt;/em&gt;. Не бачу причин, аби якийсь діалект маєʼ однакові форми і тут.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Підтип на *&lt;em&gt;-n&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;каменъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;каменїв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дьнъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;днїв&lt;/em&gt;. Виняток хиба що слова з &lt;a href=&quot;/a/7268/585&quot;&gt;наростком &lt;em&gt;-ан&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;: &lt;em&gt;киян&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;галичан&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Середнїй, можна вважати, теж зберїг стару форму, хоча це можить бути і частково вплив твердого типа на *&lt;em&gt;-ŏ&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Середній, з того що не згадано вище:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Підтип на *&lt;em&gt;-s&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;словесъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;слів&lt;/em&gt;, тобто долучив ся до твердого типу на *&lt;em&gt;-ŏ&lt;/em&gt;, хоча можна зазначити, що &lt;a href=&quot;/a/7031/585&quot;&gt;наросток &lt;em&gt;-ес-&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; місцями зберїгся, наприклад ві слові &lt;em&gt;словесний&lt;/em&gt;. Тут наросток &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt; можу знайти хіба що з &lt;em&gt;-ес-&lt;/em&gt;, наприклад &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%81%D1%96%D0%B2%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;словесів&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Підтип на *&lt;em&gt;-nt&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;ягнѧтъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;ягнят&lt;/em&gt;. Мої швидкі пошуки щодо &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt; нічого не привели.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Жїночий, тут це переважно без закінчїннь, хоча можна згадати:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Підтип на *&lt;em&gt;-r&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;матеръ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;матерїв&lt;/em&gt;; волосне, це єдине слово, котре знаю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тип на *&lt;em&gt;-ā&lt;/em&gt;, що мякий і твердий, &lt;a href=&quot;///q/2762/585&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;мають варіяції&lt;/a&gt; з &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;легень&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;легенїв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;баб&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;бабів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;губ&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;губів&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;старост&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;старостів&lt;/em&gt; ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Тип на *&lt;em&gt;-ū&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;букъвъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;букв&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;цьркъвъ&lt;/em&gt; → &lt;em&gt;церков&lt;/em&gt;. Як не дивно, але форми &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D0%B1%D1%83%D0%BA%D0%B2%D1%96%D0%B2%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;буквів&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?lr=-lang_ru&amp;amp;q=%22%D1%86%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B2%D1%96%D0%B2%22&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;церквів&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; теж цїлком існують. Так писав наприклад &lt;a href=&quot;//google.com.ua/search?q=site:hrushevsky.nbuv.gov.ua+%22%D1%86%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B2%D1%96%D0%B2%22&amp;amp;lr=-lang_ru&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Грушевський&lt;/a&gt;. Хоча особисто такого не натряпяв свідомо, тому для мене це дещо новинка.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна помітити, що, на першого позір, щонайменше переважають дві форми: без закінчїння і &lt;em&gt;-ів&lt;/em&gt;. Чи є діалект, котрий дійшов до десь такого само, що і нижньолужицька. Якщо немаʼ — то який найближче дійшов?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-09-17T00:01:44.193" Title="Який діалект, котрий [найбільше] зрівняв родовий множини?" Tags="|іменники|родовий-відмінок|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7337" PostTypeId="1" CreationDate="2023-09-19T15:40:35.673" Score="3" ViewCount="92" Body="&lt;p&gt;Як перекласти фразу &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/potayto,_potahto&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;po-tay-to, po-tah-to&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; українською мовою? Чи існує якийсь еквівалент для цієї фрази?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ця фраза (а також аналогічна &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/tomayto,_tomahto&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;tomayto, tomahto&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;) вживається у значенні «байдуже, нема різниці, це те саме», наприклад от такі пояснення і приклад уживання &lt;a href=&quot;https://hinative.com/questions/13320307#answer-31965828&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt; Kellyne на HiNative:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;It means that calling something by a different name doesn’t change what it is.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;— Have fun at geek camp!&lt;br /&gt;&#xA;— Excuse me, it’s Robotics camp.&lt;br /&gt;&#xA;— Eh, po-tay-to po-tah-to. (Eh, same thing)&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="5899" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-10-04T18:10:52.530" LastActivityDate="2023-10-04T20:29:42.420" Title="&quot;po-tay-to, po-tah-to&quot; — як перекласти?" Tags="|переклад|from-english|" AnswerCount="2" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7338" PostTypeId="1" CreationDate="2023-09-20T04:43:50.620" Score="2" ViewCount="119" Body="&lt;p&gt;Чи десь є словник чи збірка, де зібрано до купи добру частину усталених [українських] макаронізмів?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Менї відома лише одна з часів школи: &lt;em&gt;пан теля пасе&lt;/em&gt;, що перекручена під французьку. Вона ж і згадана в прикладах до визначїння слова &lt;em&gt;макаронізм&lt;/em&gt; в &lt;a href=&quot;https://slovnyk.me/dict/stylistics_terms/%D0%BC%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%BC%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словнику стилістичних термінів&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;макаронізми&lt;/strong&gt; (від іт. maccheroni — макарони) жаpтiвливо пеpекpученi на лад iншої мови слова: iтал. — &lt;em&gt;Ми бандито, ганстеpiто…&lt;/em&gt;; фpанц. — &lt;em&gt;пан теля пасе&lt;/em&gt;; япон. - &lt;em&gt;то яма, то канава&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Саме ций термін маю на увазї. Якщо він неправильний, то можите виправити, бо є підстави так вважати, оскільки &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/s/makaronizm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словник української мови&lt;/a&gt;, як і &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%96%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вікійпедія&lt;/a&gt; — там &lt;em&gt;макаронічна мова&lt;/em&gt; — наводять геть гинше:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;макароні́зм&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;чол., книжн.&lt;/em&gt; Чужомовне слово (або вислів), механічно внесене в мову в незмінному вигляді або спотворене щодо звукової форми та вжите в неприродному контексті, що надає йому гротескного характеру. &lt;em&gt;Стилістичні функції макаронізмів як засобу мовного гумору досить різноманітні&lt;/em&gt; (Мовознавство, IV—V, 1947, 23).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-09-20T04:43:50.620" Title="Збірка макаронізмів як «пан теля пасе»" Tags="|фразеологізми|resource-request|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7339" PostTypeId="1" CreationDate="2023-09-20T10:55:37.093" Score="2" ViewCount="55" Body="&lt;p&gt;Як передати на письмі звуки блювання?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5899" LastActivityDate="2023-09-20T10:55:37.093" Title="Ономатопея слова &quot;блювати&quot;" Tags="|ономатопея|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7340" PostTypeId="1" CreationDate="2023-09-24T10:14:30.380" Score="4" ViewCount="49" Body="&lt;p&gt;Я вже пів години сиджу і не можу згадати слова, яке обозначає людину, що перетворює будь-яку справу, чи зайняття в змагання, будь то прибирання чи сортування речей.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В англійській мові таку людину можна було б назвати competitive, але саме того слова яке мені потрібно в його перекладах найти не можу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Найближче українське слово до того що мені потрібно це &amp;quot;змагальницький&amp;quot; - що безумовно не те, і ще й звучить погано.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як би ви назвали того, кому завжди потрібно бути кращим від інших в усьому, хто буде змагатися навіть в тому, хто бистріше найде пару до шкарпетки?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5930" LastActivityDate="2023-09-24T10:14:30.380" Title="Як назвати того, хто завжди перетворює все в змагання, по-англійськи назвиається сompetitive person" Tags="|переклад|синоніми|прикметники|одним-словом|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7341" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7345" CreationDate="2023-09-28T06:27:14.810" Score="4" ViewCount="70" Body="&lt;p&gt;I just can't seem to understand when to use imperfective and perfective for the future tense. Also which way is more common to form the perfective form? Thank you to anyone who can help.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5947" LastEditorUserId="939" LastEditDate="2023-09-29T12:36:02.503" LastActivityDate="2023-10-03T16:51:59.583" Title="When to use the perfective and imperfective in the future tense" Tags="|дієслова|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7342" PostTypeId="1" CreationDate="2023-09-28T22:52:24.233" Score="1" ViewCount="118" Body="&lt;p&gt;Does Ukrainian have a term for &lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Wet_bar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;wet bar&lt;/a&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;(I searched &lt;a href=&quot;http://sum.in.ua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://sum.in.ua/&lt;/a&gt; for the term but that didn't turn up anything.)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5716" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-10-11T14:14:41.457" LastActivityDate="2023-10-11T14:14:41.457" Title="Does Ukrainian have a term for &quot;wet bar&quot;?" Tags="|from-english|іменники|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7345" PostTypeId="2" ParentId="7341" CreationDate="2023-10-03T16:42:33.830" Score="2" Body="&lt;p&gt;This answer attempt is very informal and short, but I'll try:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;If time period is specified, e.g. &lt;em&gt;завтра&lt;/em&gt; (tomorrow), or &lt;em&gt;на наступному тижні&lt;/em&gt; (on the next week), or &lt;em&gt;протягом наступного тижня&lt;/em&gt; (during the next week), or etc, then perfective tense expresses that the action &lt;strong&gt;will be finished&lt;/strong&gt; during that period of time. E.g.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я малюватиму (буду малювати) завтра.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;means something like&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;I will draw (will be drawing) tomorrow.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;while&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я намалюю завтра.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;is more like&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;I will finish my drawing tomorrow.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;If time period is not specified, then perfective tense &lt;strong&gt;more focuses on the confidence that the action will be completed at all&lt;/strong&gt; (not just abandoned). For example&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я намалюю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;implies that the drawing will be finished (at unspecified point of time, but it will be), while&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Я малюватиму (буду малювати).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;probably more focuses on the process itself, but doesn't imply successful completion (though it doesn't imply cancellation either).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Also I'd like to notice that the correspondence between imperfective and perfective verbs is usually many-to-many (not one-to-one). And the verb choice can imply additional details. For example &lt;em&gt;намалюю&lt;/em&gt; is more like “I will draw (and finish it)” while &lt;em&gt;домалюю&lt;/em&gt; is more like “I will finish the drawing (that I had already started before)”.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-10-03T16:51:59.583" LastActivityDate="2023-10-03T16:51:59.583" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7346" PostTypeId="2" ParentId="7342" CreationDate="2023-10-03T21:16:17.503" Score="1" Body="&lt;p&gt;Not officially, no. There may be an adaptation or a slang word, but I am not aware of such.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="41" LastActivityDate="2023-10-03T21:16:17.503" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7347" PostTypeId="2" ParentId="7337" CreationDate="2023-10-03T21:22:11.793" Score="1" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;Масло масляне – повторення одного й того ж іншими словами, які нічого не з'ясовують і не доповнюють&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;src: &lt;a href=&quot;http://korusno-znatu.in.ua/frazeologizmy/maslo-maslyane/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;http://korusno-znatu.in.ua/frazeologizmy/maslo-maslyane/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="41" LastActivityDate="2023-10-03T21:22:11.793" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7348" PostTypeId="1" CreationDate="2023-10-04T14:48:57.470" Score="0" ViewCount="75" Body="&lt;p&gt;Як краще називати людей, що працюють у сфері інформаційних технологій?&#xA;&amp;quot;айтівець&amp;quot; починається з &amp;quot;айті&amp;quot;, що є англійським скороченням від information technology, але якщо ми говоримо це саме українською, то замість &amp;quot;ай&amp;quot; та &amp;quot;ті&amp;quot; маємо &amp;quot;і&amp;quot; та &amp;quot;те&amp;quot;, бо &amp;quot;інформаційні технології&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;То чи правильніше буде казати &amp;quot;ітевець&amp;quot; ?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1202" LastActivityDate="2023-10-04T14:48:57.470" Title="Чи правильніше вживати &quot;ітевець&quot; замість &quot;айтівець&quot;?" Tags="|англіцизми|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7349" PostTypeId="2" ParentId="7337" CreationDate="2023-10-04T17:22:59.397" Score="2" Body="&lt;p&gt;На мою думку, завжди можна сказати буквально і нейтрально: &lt;em&gt;байдуже&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нема різниці&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;однаково&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;це те саме&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;усе одно&lt;/em&gt; тощо. (Щодо наголосу: я особисто конкретно в цьому значенні очікував би &lt;em&gt;ба́йдуже&lt;/em&gt; (а &lt;em&gt;байду́же&lt;/em&gt; в мене асоціюється рідше з загальним уживанням, як-от: вона байдуже дивилася у вікно). Але словники цієї різниці не наводять, згідно з ними обидва наголоси можливі (&lt;em&gt;ба́йду́же&lt;/em&gt;) незалежно від контексту; імовірно, вони мають рацію.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також можна вжити якийсь зі стилістично забарвлених синонімів слова &lt;em&gt;байдуже&lt;/em&gt; зі &lt;a href=&quot;https://lcorp.ulif.org.ua/dictua/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Словників України online»&lt;/a&gt;, наприклад: &lt;em&gt;(на)плювати&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;(на)чхати&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також існує зовсім ненейтральна фраза &lt;em&gt;один хуй&lt;/em&gt; і її евфемістичні варіанти &lt;em&gt;один хер&lt;/em&gt; (іноді у варіанті &lt;em&gt;один хєр&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;один хрін&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;один фіг&lt;/em&gt;. Можливо, вона має російське походження. Але на практиці очевидно вживається:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вареник: А шо там у тебе таке?&lt;br /&gt;&#xA;Вєнік (тихо, зловісним голосом): Того ніхто не знає. &amp;lt;…&amp;gt; Одні кажуть, що там гестапо було, а старий Кіндрат &amp;lt;…&amp;gt; казав, шо тіатр… &amp;lt;…&amp;gt;&lt;br /&gt;&#xA;Йонатан: Та… Шо тіатр, шо гестапо — один хуй (Лесь Подерв'янський, «Нірвана або Also Sprach Zarathustra», 1985(?)).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Ми тебе навіть у Мексиці знайшли б…&lt;br /&gt;&#xA;— У Мексиці, — виправив ти його, — &amp;lt;…&amp;gt; за новим правописом має бути «у Мексиці»…&lt;br /&gt;&#xA;— Та один хрін — хоч у Мексиці, хоч у Мексиці, однаково тобі гаплик! (Юрій Андрухович, «Московіада», 1992).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Відуху забрали так, студенти якісь забрели, молодята, їм один хер — бе-у, шме-у, аби фуричив (Андрій Кокотюха, «Мама, донька, бандюган», 2002).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— &amp;lt;…&amp;gt; Так ти у нас психіатр! А? — захоплено каже Мишка.&lt;br /&gt;&#xA;— Не психіатр, а психолог! — жартує Бідон.&lt;br /&gt;&#xA;— Не один хєр! — продовжує Мишка (Анатолій Дністровий, «Місто уповільненої дії», 2002).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;— Він йому був як батько, — каже дядя Роберт.&lt;br /&gt;&#xA;— Та ну, — раптом говорить Собака, — батько і вітчим — це зовсім різні речі. Хоча, — додає, — у принципі, один хуй (Сергій Жадан, «Депеш Мод», 2004).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Собак не виявилося, проте виявилася клітка з кролями. Один фіг. Кролі, собаки. І тих і тих їдять (Артем Чех, «Doc 1», 2008).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2023-10-04T20:29:42.420" LastActivityDate="2023-10-04T20:29:42.420" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7353" PostTypeId="2" ParentId="2837" CreationDate="2023-10-10T17:36:25.170" Score="-1" Body="&lt;h1&gt;ДЕКІЛЬКА&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 44.2 Частки&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Разом пишемо словотворчі частки &lt;strong&gt;&lt;em&gt;аби-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ані-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;де-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&lt;em&gt;чи-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;що-&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;як-&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;у складі слів&lt;/strong&gt;,&#xA;&lt;strong&gt;належних до будь-якої частини мови&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;аби́що, аби́як&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;аніскі́льки, анітро́хи, анія́к&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;деда́лі, де́коли, де́котрий, де́що&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;чимале́нький, чима́ло&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;щове́чора, щогоди́ни, щоде́нник,&#xA;щодня́ , щодоби́&lt;/em&gt; , &lt;em&gt;щоду́ху, щонайкра́щий, щопра́вда&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;щора́зу, щоси́ли; якнайшви́дше, якомо́га&lt;/em&gt; та ін.;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 114. Складні займенники (неозначені й заперечні)&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Займенники, до складу яких входять частки &lt;strong&gt;аби-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;де-&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ні-&lt;/strong&gt;,&#xA;&lt;strong&gt;-ся&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-небудь&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка.&lt;/strong&gt; &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/Pravopys.2019/ukr.pravopys-2019.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Займенникові числівники&lt;/a&gt; &lt;strong&gt;&lt;em&gt;де́кілька&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кіл́ька&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;скі́льки&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;сті́льки&lt;/em&gt; відмінюємо як числівник &lt;em&gt;&lt;strong&gt;два&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;: &lt;strong&gt;&lt;em&gt;де́кілько́х&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;де́кілько́м&lt;/em&gt;&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;де́кількома́&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;бага́то&lt;/em&gt; відмінюємо так: &lt;em&gt;бага́то&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;багатьо́х&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;багатьо́м&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;багатьма́&lt;/em&gt; й &lt;em&gt;багатьома́&lt;/em&gt; .&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Роль префікса у процесі словотворення дуже важлива. Префікси розширюють словниковий запас мови та виражають різні нюанси значення. В українській мові існує близько 100 префіксів, які використовуються для словотворення і граматичних функцій. Близько 20 з них є запозиченими (&lt;em&gt;а-, анти-, гіпер-, &lt;strong&gt;де-&lt;/strong&gt;, інтер-, квазі-&lt;/em&gt; та ін.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/de-#Latin&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Етимологія&lt;/a&gt; префікса &lt;strong&gt;de-&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;укр. де-&lt;/strong&gt;) уходить корінням ще до латинської мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Префікси грецького та латинського походження: &lt;strong&gt;a-/an-, anti-, de-, dis-/dys-, exo-, ecto-, endo-, hyper-, hypo-, ana-, apo-&lt;/strong&gt; використовуються при утворені спеціальних термінів. Відповідно до семантичних ознак та функцій префіксів, а також співвідносних з ними похідних основ усі префікси можна поділити на три групи: префікси на означення антонімічних (протилежних) понять, на означення інтенсивності ознаки або неповноти ознаки. Префіксальний спосіб творення нових термінів характеризується приєднанням префіксів, що несуть різне смислове навантаження. Головну семантичну роль у цьому типі термінотворення відіграють префікси, основною рисою значеннєвої структури яких є функційно-семантична спеціалізація. Вищенаведені префікси використовуються власне для означення протилежних понять. Треба звернути увагу на те, що деякі префікси з вищенаведеного ряду є синонімічними по відношенню до власне українських префіксів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На позначення відсутності чогось при деривації медичних термінів&#xA;вживається &lt;a href=&quot;https://science.lpnu.ua/uk/terminologiya/vsi-vypusky/visnyk-no-709-2011/greko-latynski-prefiksy-ta-yih-vidobrazhennya-v&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;префікс &lt;strong&gt;de-&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;, який має варіативні значення протилежності&#xA;та застосовується:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;а) на позначення ліквідації, знищення: &lt;em&gt;decorticatio, demarcatio,&#xA;defecatio, desinfectio&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;б) на позначення порушення, розладу (аналогічне значення в&#xA;синонімічному префіксі &lt;strong&gt;дез-&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;degeneratio, decompressio,&#xA;dehydratatio, deformatio&lt;/em&gt; тощо. Також зі значенням порушення, розладу&#xA;вживається префікс &lt;strong&gt;dys-&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;dysuria, dyskinesia, dysmenorrhoea,&#xA;dyspepsia, dysplasia, dyspnoe, dystonia, dystrophia,&#xA;dysphagia,dysfunctio&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, на мою думку, на відміну від слова &lt;strong&gt;кілька&lt;/strong&gt;, яке позначає невизначену кількість, слово &lt;strong&gt;декілька&lt;/strong&gt; в українській мові частіше вживають на позначення кількості, яку можливо перелічити.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Як вести облік товарних запасів ФОПу, яка здійснює діяльність у декількох місцях продажу?&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Якщо запитання має декілька правильних відповідей, надайте всі правильні відповіді.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Так звані надходження до місцевих бюджетів можна розділити на декілька джерел.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-10-10T19:38:25.030" LastActivityDate="2023-10-10T19:38:25.030" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7354" PostTypeId="1" CreationDate="2023-10-14T12:59:44.590" Score="2" ViewCount="51" Body="&lt;p&gt;В обробці зображень є такий процес злиття панхроматичного зображення високої роздільної здатності з багатоканальним зображенння нижчої роздільної здатності для отримання єдиного кольорового зображення високої роздільної здатності.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4867" LastActivityDate="2023-10-14T12:59:44.590" Title="Термін pansharpening українською" Tags="|переклад|from-english|терміни|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7355" PostTypeId="2" ParentId="2837" CreationDate="2023-10-14T14:35:33.863" Score="0" Body="&lt;p&gt;Як уже зазначено тут, тлумачїння — подають як [Романа?] Скрипіна, що взагалї не єʼ мовознавцем — &lt;em&gt;кілька — до десяти, декілька — від десяти&lt;/em&gt; є хибним. Тут можна побачити яскравий приклад явища як &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B0_%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;нарідна етѵмолоґія&lt;/a&gt;, де, так розумію: &lt;em&gt;де&lt;/em&gt; схоже на &lt;em&gt;десять&lt;/em&gt;, а тому тут щось маʼ бути з десятками. На жаль, щось схоже можна побачити і &lt;a href=&quot;/a/7353/585&quot;&gt;тут&lt;/a&gt; від &lt;em&gt;Roman&lt;/em&gt;-а &lt;a href=&quot;/users/2207/&quot;&gt;&lt;em&gt;Mikhol&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;-а: &lt;em&gt;де&lt;/em&gt; в &lt;em&gt;дехто&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;де&lt;/em&gt; — в подальшому, аби не уточнювати, писатиʼму як &lt;em&gt;de&lt;/em&gt; — в &lt;em&gt;деколонізація&lt;/em&gt; мають однаковий запис, а тому єʼ звязок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Хоча в жодному випадку звязка немаʼ або не відповідаєʼ дійсʼностї. По перше, &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B4%D0%B5#5080&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;де-&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; в словах як &lt;em&gt;дехто&lt;/em&gt; походить від &lt;em&gt;десь&lt;/em&gt;, що веде до індоевропського слова &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/k%D1%8Ade&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*&lt;em&gt;kʷú-dʰe&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Для порівняння, &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B4%D0%B5%D1%81%D1%8F%D1%82%D1%8C#5225&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;десять&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; від &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/d%C3%A9%E1%B8%B1m%CC%A5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;déḱm̥&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, тому жодного звязку. А наявність слів як &lt;em&gt;дехто&lt;/em&gt; і — як зазначено тут і словами Пономарьова — &lt;em&gt;кількадесят&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;кільканадцять&lt;/em&gt; — лише погіршують таку арґументацію. З другим випадком просто збіг: оба &lt;em&gt;де&lt;/em&gt; і &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B4%D0%B5-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;de&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, якщо геть грубо, походять від &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Indo-European/k%CA%B7%C3%ADs&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;**kʷ-*&lt;/a&gt;. Але на цїм все, бо від цего слова походять неймовірна куча слів і морфем, достатньо згадати: &lt;em&gt;хто&lt;/em&gt; і саме ж &lt;em&gt;кілька&lt;/em&gt;. Але від того, що слова мають одного далекого корня, не станемо однозначно казати, що всї вони тотожні. Так і тут, префікс &lt;em&gt;de-&lt;/em&gt; означає «відокремлення, рух донизу, позбавлення, відсутність» — жодне значїння не підходить до &lt;em&gt;дехто&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще один нѵянс, котрого чомусь тут ніхто не згадав: схоже, тут відбулася заміна &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/n%C4%9B-&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;нї&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; [&lt;em&gt;нѣкъто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нѣчьто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нѣкыи&lt;/em&gt;] — не плутати з &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/nik%D1%8Ato&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ні&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; [&lt;em&gt;никъто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ничьто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;никыи&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ничии&lt;/em&gt;] — на &lt;em&gt;де&lt;/em&gt; і це суто українська штука. Це не єдина заміна такого роду, можна зустрїти наприклад і &lt;em&gt;не-&lt;/em&gt; як в &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BA%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B8#9838&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;некільки&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, що повністю тотожнє сучасному &lt;em&gt;декілька&lt;/em&gt;. Як причину можна побачити в тому, що &lt;em&gt;неозначені&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;заперечні&lt;/em&gt; займенники почали вимовлятися однаково. Особливо, гадаю, для місцин, де різниця вимови між &lt;em&gt;нї&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;ні&lt;/em&gt; відсутня, що також затвердилося в сучасній стандартній українській.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож якщо керуватися чистою лоґікою і порівняннєм до слів як &lt;em&gt;декотрий&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;дехто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;деколи&lt;/em&gt; ітд, то &lt;em&gt;декілька&lt;/em&gt; — неозначений займенник, коли &lt;em&gt;кілька&lt;/em&gt; — &lt;a href=&quot;http://linguist.univ.kiev.ua/WINS/pidruchn/zaimen/zaimvid.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;питально-відносний&lt;/a&gt;. Але це не спрацьовуєʼ, бо &lt;em&gt;кілька&lt;/em&gt; — не питальне і не відносне, хоча можна якось натянути, особливо через &lt;em&gt;скільки&lt;/em&gt;, але наразї це не відповідаєʼ дійсʼностї і навіщо? До означального теж не додати, бо цю поведінку вже маєʼ &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D1%81%D1%82%D1%96%D0%BB%D1%8C%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;стільки&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;. Тому це більше схоже до &lt;a href=&quot;//iul-nasu.org.ua/pdf/ukrmova/2_18/8.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;катеґорій слів&lt;/a&gt; як &lt;em&gt;кількоро&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;скількоро&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відти&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;звідти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;оба&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;обидва&lt;/em&gt; ітд. Тобто коли &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D1%8F%D0%B3%D0%BD%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_(%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BD%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;спрощується&lt;/a&gt; чи навпаки ускладнюється структура слова без огляду на семантіку певних морфем. Українська тут далеко не особлива, можна згадати поширену анґлійську: &lt;em&gt;about&lt;/em&gt; &lt;a href=&quot;//etymonline.com/search?q=about&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;складається&lt;/a&gt; з &lt;em&gt;a&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;by&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;out&lt;/em&gt;, але можливе спрощеннє в &lt;a href=&quot;//urbandictionary.com/define.php?term=%27bout&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ʼbout&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, &lt;em&gt;because&lt;/em&gt; → &lt;a href=&quot;//english.stackexchange.com/a/250267/226239&quot;&gt;&lt;em&gt;ʼcause&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; попри існуючого окремого слова &lt;em&gt;cause&lt;/em&gt; ітд. Тож недивно, що узусно і за словниками, цї слова зазвичай позначаються як сѵнонѵмами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо правопису, то зараз, звісно, вони записуються разом. Але гісторії відомий запис і через дефіс — і це не поодинокий випадок.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//zbruc.eu/node/105794&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;На теми дня.&lt;/a&gt; (К. Білокриниченко, 1921): &lt;em&gt;де-який&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;де-які&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;якого-сь&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//shron1.chtyvo.org.ua/Hohol/Revyzor_vyd_1918.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ревизор&lt;/a&gt; (Переклав М. Садовський, 1918): &lt;em&gt;де-які&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;де-хто&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;де-що&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;де-кілька&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;якого-сь&lt;/em&gt;;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/c1/%D0%9A%D0%B8%D1%80%D0%B8%D0%BB%D0%BE_%D0%A1%D1%82%D1%83%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9._%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B8%D1%87%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%D0%B9_%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B0_%D0%B2_%D0%BB%D0%B8%D1%81%D1%82%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%96_1862%E2%80%941884_%D1%80.%D1%80._%D0%A2%D0%BE%D0%BC_I._1931.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Галичина й Україна в листуванні 1862—1884 р.р.&lt;/a&gt; (К. Студинський): &lt;em&gt;де-що&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;де-чого&lt;/em&gt;, і &lt;em&gt;де-шчо&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;де-якихъ&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;де-якими&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;де-які&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;де-инде&lt;/em&gt; (тут від &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%B4%D0%B5%D1%96%D0%BD%D0%B4%D0%B5&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;де&lt;/em&gt;&lt;/a&gt;, а не &lt;em&gt;десь&lt;/em&gt;, але зараз &lt;em&gt;деінде&lt;/em&gt; при &lt;em&gt;де-небудь&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;де-хто&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;де-кому&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;де-где&lt;/em&gt; (за контекстом схоже на &lt;em&gt;десь&lt;/em&gt;);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//archive.org/details/etnologia/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Материяли до українсько-руської етнольоґії&lt;/a&gt; (за редакцією Хв. Вовка, 1899): &lt;em&gt;де-який&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;де-які&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;де-коли&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;де-що&lt;/em&gt;…&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;ітд.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-10-14T15:45:57.803" LastActivityDate="2023-10-14T15:45:57.803" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7356" PostTypeId="1" CreationDate="2023-10-28T21:17:38.500" Score="0" ViewCount="64" Body="&lt;p&gt;На мою думку ці слова описують одну і ту ж рису характеру. Різниця лише в суб'єктивна. Хтось може це розцінювати як позитивна риса а хтось як негативна.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6060" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2023-11-01T12:01:49.143" LastActivityDate="2023-11-01T12:04:29.047" Title="Яка різниця між словами впертий та наполегливий?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="0" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7357" PostTypeId="1" CreationDate="2023-10-29T07:00:24.757" Score="2" ViewCount="65" Body="&lt;p&gt;Wiktionary shows both forms as the infinitive. And I can find examples of both in context on Reversio, but I can't seem to see a theme that defines which one to use when. Is there a grammatical rule here? Or is it a &amp;quot;sounds better&amp;quot; situation and I am still not hearing that difference? Or something else?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5594" LastActivityDate="2023-10-29T21:41:34.183" Title="сидiти vs сидiть" Tags="|граматика|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7358" PostTypeId="2" ParentId="7357" CreationDate="2023-10-29T21:41:34.183" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Is there a grammatical rule here?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;The default one is with &lt;em&gt;-ти&lt;/em&gt;, therefore if you search any verb then you use only this form. If we speak about any rule then you may check &lt;a href=&quot;https://files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=153&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;the [current] standard spelling&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 118. Неозначена форма дієслова (інфінітив)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Неозначена форма дієслова закінчується на &lt;strong&gt;-ти&lt;/strong&gt;: &lt;em&gt;гли́бшати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;годува́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ду́мати&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;жи́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ки́нути&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;лі́зти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;мандрува́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нести́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пекти́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пекти́ся&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;пекти́сь&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;ревти́&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розумі́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;стоя́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ходи́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;хоті́ти&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Примітка 1.&lt;/strong&gt; В усному мовленні, а часом і в художньому стилі вживають також і форму інфінітива на &lt;strong&gt;-ть&lt;/strong&gt;, коли основа дієслова закінчується на голосний: &lt;em&gt;брать&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;каза́ть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ки́нуть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;терпі́ть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;ходи́ть&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;The rule basically says: &lt;em&gt;-ти&lt;/em&gt; is only one, but you can meet &lt;em&gt;-ть&lt;/em&gt; in colloquial and writing styles if itʼs after any vowel.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Or is it a &amp;quot;sounds better&amp;quot; situation&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Yes, itʼs phonesthetics. ~[&lt;em&gt;vowel&lt;/em&gt;]&lt;em&gt;ть&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;the next word starts with a vowel&lt;/em&gt; or &lt;em&gt;-ти&lt;/em&gt; + &lt;em&gt;the word with consonant&lt;/em&gt;. Itʼs like English &lt;em&gt;a ~ an&lt;/em&gt; or how you pronounce &lt;em&gt;the&lt;/em&gt; with the next word.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Why this pair? The &lt;em&gt;и&lt;/em&gt; which was the same as &lt;em&gt;і&lt;/em&gt; — a «soft» vowel — sometimes changes to &lt;em&gt;ь&lt;/em&gt;. So, you just remove a vowel but no the soft-status. Not only here, for compare, imperative verbs have the similar scheme: &lt;em&gt;ходи&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;ходь&lt;/em&gt;. But not always, &lt;em&gt;кинь&lt;/em&gt; cannʼt be reverted into &lt;em&gt;кини&lt;/em&gt;, but the verb is «non-standard» itself. Kinda the same pattern is with &lt;em&gt;о&lt;/em&gt; ~ &lt;em&gt;ø&lt;/em&gt;: &lt;em&gt;робимо ~ робим&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;But just in case, if it isnʼt about any test or exam then you can just ingore but know about this thing, and use the main forms as &lt;em&gt;-ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;-мо&lt;/em&gt; etc.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-10-29T21:41:34.183" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7360" PostTypeId="2" ParentId="4306" CreationDate="2023-11-04T13:15:35.477" Score="0" Body="&lt;p&gt;Неспотворені російсько-українські словники перекладають &amp;quot;тишина&amp;quot; як &amp;quot;тиша&amp;quot; &lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%82%D0%B8%D1%88%D0%B8%D0%BD%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://r2u.org.ua/s?w=%D1%82%D0%B8%D1%88%D0%B8%D0%BD%D0%B0&amp;amp;scope=all&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Словник Грінченка не дає слова тишина, а всі приклади вжитку в СУМі дано після 1948 року – року видачі горезвісного Російсько-українського словника в москві.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, 100% росіянізм.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5668" LastActivityDate="2023-11-04T13:15:35.477" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7361" PostTypeId="2" ParentId="4306" CreationDate="2023-11-04T18:03:37.670" Score="2" Body="&lt;p&gt;Ледь не кожна словянська мова &lt;a href=&quot;//en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/ti%C5%A1ina&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;маїть&lt;/a&gt; структуру &lt;em&gt;*tixъ&lt;/em&gt; +‎ &lt;em&gt;*-ina&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Східні&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Білоруська: &lt;em&gt;цішыня&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Російська: &lt;em&gt;тишина́&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Українська: &lt;em&gt;тишина́&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Південні&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ст. церковнословянська: &lt;em&gt;тишина&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Болгарська: &lt;em&gt;тишина́&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Пн. македонська: &lt;em&gt;тишина&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Штокавська: &lt;em&gt;tišìna&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Словенська: &lt;em&gt;tišína&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Західні&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Польська: &lt;em&gt;ciszyna&lt;/em&gt; (рідкоуживане)&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Сілезська: &lt;em&gt;ciszyna&lt;/em&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо &lt;a href=&quot;http://uacorpus.org/Kyiv/ua/poshuk-u-grak/grafiki-cql&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ужити&lt;/a&gt; порівнювальні ґрафіки на основі &lt;em&gt;General Regionally Annotated Corpus of Ukrainian, Jul. 2023&lt;/em&gt;, то щодо старих джерел, як завжди, складно зробити висновки, але помітно, що десь від 1960 &lt;em&gt;тишина&lt;/em&gt; остаточно стало марґіналом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/XzMuI.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/XzMuI.png&quot; alt=&quot;ҐРАК&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож саме слово явно не єʼ росіянізмом, але, по сутї, вибуло зі загального ужитку.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-11-04T18:03:37.670" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7362" PostTypeId="1" CreationDate="2023-11-07T21:48:59.970" Score="1" ViewCount="72" Body="&lt;p&gt;Існує мем &lt;em&gt;These Are Not the Droids You Are Looking For.&lt;/em&gt; GitHub обрав його для повідомлення про помилковий запит. Які подібні фрази ми маємо в нашій літературі? Хотів би знайти щось цікаве для свого сайту.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2023-11-19T14:49:17.960" Title="Вислови подібні до &quot;this is not the web page you are looking for&quot; українською" Tags="|переклад|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7364" PostTypeId="2" ParentId="3814" CreationDate="2023-11-14T22:52:09.433" Score="1" Body="&lt;p&gt;З огляду на походження, можна чітко ствердити, що вилка — питомо українське слово.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D1%96%D0%B7%D0%BC#%D0%92_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&#xA;Збереження праслов'янського суфікса *dl (*dьl): вагадло, виделка,&#xA;ковадло, повидло, простирадло, чуперадло (пор. пол. mydło, szydło,&#xA;widły, що відповідають українським мило, шило, вила)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але сьогочасні мовознавці чомусь розрізняють значення буцімто воно стосується винятково технічної царини.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6125" LastActivityDate="2023-11-14T22:52:09.433" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7365" PostTypeId="1" CreationDate="2023-11-16T08:32:14.493" Score="1" ViewCount="95" Body="&lt;p&gt;Шукаю походження вислову &lt;em&gt;марна праця хлібороба&lt;/em&gt;. У мережі є лише декілька траплянь і це вже вжитки. Про походження нічого не можу знайти.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2023-12-18T23:01:30.243" Title="Звідки пішов вислів &quot;марна праця хлібороба&quot;?" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7367" PostTypeId="2" ParentId="7365" CreationDate="2023-11-18T22:40:26.153" Score="0" Body="&lt;h1&gt;Марна праця&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фразеологізм &lt;strong&gt;&amp;quot;марна праця&amp;quot;&lt;/strong&gt; означає виконання якоїсь безглуздої марної роботи і вживається, коли спостерігач бачить якусь беззмістовну діяльність, що не приносить жодної користі або результату.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В українській мові існує багато семантично тотожних фразеологізмів із різноманітним лексичним забарвленням, як от &lt;strong&gt;&amp;quot;товкти воду у ступі&amp;quot;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&amp;quot;гнути спину&amp;quot;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&amp;quot;тягти на шиї&amp;quot;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&amp;quot;рвати руки, сраку&amp;quot;&lt;/strong&gt;. Та найвідоміший посеред інших фразеологізм &lt;strong&gt;&amp;quot;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%96%D0%B7%D1%96%D1%84&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;сизіфова праця&lt;/a&gt;&amp;quot;&lt;/strong&gt;. Він бере свій початок ще з міфів Давньої Греції.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо походження вислову &lt;strong&gt;&amp;quot;марна праця хлібороба&amp;quot;&lt;/strong&gt;, схоже що  першоджерелом є вірш.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;http://www.poetryclub.com.ua/printpoem.php?id=697196&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Залізо й глина – несумісні речі&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Залізо й глина – несумісні речі;&#xA;Але стоїть на тому істукан,&#xA;Що вперто вони сплавлені у печі,&#xA;Аби втягнути людство в певний стан&#xA;&#xA;Безбожної структури цього світу,&#xA;Подвійних трендів влади гендлярів.&#xA;Добро і зло з Старого Заповіту -&#xA;Улюблене кайло каменярів,&#xA;&#xA;Котрі заклали сплав цей в піраміду&#xA;Всесвітнього концтабору для душ&#xA;З наклейкою «сади Семираміди»,&#xA;Породження васалів і чинуш. &#xA;&#xA;Ісус є рішенням всіх негараздів&#xA;На цій, в крові потопленій землі,&#xA;Бо Він є Господом царів та газдів,&#xA;Йому покірні боги й королі.&#xA;&#xA;І саме Він є Істина народам,&#xA;Спаситель людства і Верховний Цар.&#xA;Його створіння – Всесвіт і природа,&#xA;Він людям дав життя безцінний дар!&#xA;&#xA;Без Нього є безплідною утроба,&#xA;Трава без цвіту, без води моря;&#xA;Без Нього марна праця хлібороба&#xA;І стовпчики поета-віршаря.&#xA;&#xA;Не треба плавити залізо в глину,&#xA;А в правду лити домішки брехні!&#xA;Тримайся істини аж до загину,&#xA;Гартуючи її вогнем борні.&#xA;                              23.10.2016&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2023-11-18T22:40:26.153" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7368" PostTypeId="2" ParentId="7362" CreationDate="2023-11-19T14:49:17.960" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt; Обікрали... ограбили... Пропала сторінка! Краще смерть, ніж така потеря!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Карпенко-Карий, &amp;quot;Сто тисяч&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2994" LastActivityDate="2023-11-19T14:49:17.960" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7369" PostTypeId="2" ParentId="3108" CreationDate="2023-11-20T10:06:58.993" Score="0" Body="&lt;p&gt;Овочева культура - помідори (у множині), окремий плід - помідор (в однині).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що каже академічний Словник української мови? (бо в попередній відповіді висмикнуто словникову статтю про помідор):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПОМІДО́Р, а, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Однорічна овочева рослина родини пасльонових з перев. червоними або жовтими їстівними плодами. Цей шкідник [стеблова нематода], крім картоплі, може розвиватись і на інших рослинах — помідорах, чорному пасльоні, хмелі, м'яті тощо (Наука і життя, 8, 1959, 36); Я в своїй вандальській заїлості не розбирав, чи нищу шкідливі ростини, будяки, кропиву, осет та лопухи, чи пожиточні — буряки, фасолю, помідори (Іван Франко, IV, 1950, 225).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Соковитий плід цієї рослини. У супермаркетах начйчастіше використовують термін &amp;quot;томат&amp;quot; через зросіщення, бо саме така назва культури переважає в російській мові, хоча раніше там також вирощували &amp;quot;помідори&amp;quot;. Назва соусу чи пасти, утворена від &amp;quot;томатів&amp;quot; також залишилася з радянських часів.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &amp;quot;томатів&amp;quot;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;ТОМА́Т, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;род. а. Помідор. Плоди томатів, що достигли при штучному освітленні, містять сухої речовини у два з лишком рази, вітаміну C в два рази, цукру в півтора рази більше порівняно з томатами, вирощеними у звичайних умовах (Хлібороб України, 11, 1968, 5).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;род. у. Соус, паста з помідорів. Я відкрив бляшанку бичків у томаті, нарізав хліба; Марія вимостила з дощок стіл і заслала газетою (Анатолій Хорунжий, Ковила, 1960, 63).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;Коли в росії почати вирощувати помідори, то там широко використовувалася саме ця назва, що прийшла з України де ця південна культура з'явилася раніше (сама назва є запозиченням з італійської - помо д'оро &amp;quot;золоте яблуко&amp;quot;, бо ранше переважали жовті плоди). У радянські часи в російській мові перевагу надали терміну &amp;quot;томат&amp;quot; (запозичення з мов американських аборигенів &amp;quot;томатль&amp;quot;), а через політику заміни українських термінів росйіськими та тотальне зросіщення, томат вкорінився й на Украйні. Тоді ж з'явилися томатна паста й томатний сік. Наслідки зросійщення відчуваються в багатьох супермакетах, де цураються помідорів.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6145" LastActivityDate="2023-11-20T10:06:58.993" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7370" PostTypeId="1" CreationDate="2023-11-23T11:18:16.853" Score="4" ViewCount="164" Body="&lt;p&gt;Не сприйміть за жарт чи глузування. Хочеться щиро спитати про правопис одного нецензурного слова: пиз(д)ливий.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це слово — лайливий, негативно забарвлений синонім до слова брехливий. Через відсутність словникового переліку матюків в українській мові правопис цього слова не відомий, попри те, що люди це слово вживають. Я намагався знайти, але не знайшов жодних інших слів із кореневим закінченням -зд і суфіксом -лив-. Але, як відомо, за правилами української мови, -зд+н- спрощується до -зн- (виїзний, а не виїздний), або -ст+л- до -сл- (щасливий, а не щастливий). Водночас, слово пестливий, яке дуже схоже на пиз(д)ливий — якраз виняток. От як дізнатися, відбувається тут спрощення чи ні?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені насправді здається, що тут, як і в слові пестливий, має бути виняток — тобто пиздливий, без спрощення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Буду дуже вдячний за вашу аргументовану відповідь!&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2934" LastActivityDate="2023-11-30T04:41:50.120" Title="Правопис слова «пиз(д)ливий»" Tags="|правопис|прикметники|ненормативна-лексика|приголосні|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7371" PostTypeId="1" CreationDate="2023-11-26T07:31:41.043" Score="0" ViewCount="29" Body="&lt;p&gt;Для чого: роблю переклад Rust-крейта num2words українською.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%86%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%96_%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B8_%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D1%96%D0%B2_%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F%D1%87%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Стаття на Вікі&lt;/a&gt; каже &amp;quot;кваттуордецильйон&amp;quot;, і це виглядає трохи не узгоджено з іншими назвами там же, на кшталт квадрильйона, кваттортрігінтильйона чи квадрагінтильйона.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пошук &amp;quot;кваттордецильйон&amp;quot; дає лише два посилання, обидва не дуже серйозні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&amp;quot;Кватродецильйон&amp;quot; - теж не густо, але згадується на тій же &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%BF%D0%B5%D0%BD%D1%96_10&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Вікі&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=quattuordecillion&amp;amp;dicts=all&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словники&lt;/a&gt; кажуть &amp;quot;кватордецильйон&amp;quot;, але Гугл такого слова не знає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Узагалі жодного прикладу &amp;quot;живого&amp;quot; використання цього числа не гуглиться, лише в табличках, переважно скопійованих з Вікі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Яке слово правильно використовувати?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Додатково: може, варто виправити Вікі з посиланням на Мейнаровича?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще додатково: разом пишемо складні порядкові числівники, останнім компонентом яких є -сотий, -тисячний, -мільйонний, -мільярдний (Правопис, параграф 38). А -трильйонний і вищі?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="817" LastEditorUserId="817" LastEditDate="2023-11-26T11:31:29.660" LastActivityDate="2023-11-26T11:31:29.660" Title="Як правильно називається 10^45 за короткою шкалою (10^84 за довгою), англ. quattuordecillion?" Tags="|переклад|правопис|числівники|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7373" PostTypeId="2" ParentId="7370" CreationDate="2023-11-30T02:46:17.723" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Словник нецензурної лексики&lt;/em&gt; Лесі Ставицької з вами погоджується і навіть наводить чудове ілюстративне речення:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПИЗДЛИ́ВИЙ&lt;/strong&gt;, -а, -е, &lt;em&gt;обсц., згруб.-просто-розм.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;презирл&lt;/em&gt;. Який говорить нісенітницю. &lt;em&gt;І от знову тікаю в гори, до пиздливих богів питатися поради, шукати шляху&lt;/em&gt; (І. Окуневський, Знадвору).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Загалом, схоже, слова із цим коренем не спрощуються — попереднє гасло там само:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ПИ́ЗДКА&lt;/strong&gt;, &lt;em&gt;ж.&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;фольк., обсц&lt;/em&gt;. Те саме, що &lt;strong&gt;ПИЗДА́&lt;/strong&gt;. &lt;em&gt;А знала, їбать твою мать, Хлопцям пиздки давать!&lt;/em&gt; (Українські сороміцькі пісні).&#xA;[Цитата з &lt;em&gt;Українські сороміцькі пісні&lt;/em&gt; / Упорядкування, передмова, примітки М. М. Красикова. — Харків: Фоліо, 2003.]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Було б цікаво знайти більше прикладів і з'ясувати, чи часом відмінність від &lt;strong&gt;проїзду&lt;/strong&gt; не в тому, що після -зд- у корені маємо голосну.&lt;br&gt;&#xA;Upd: приклади з &lt;a href=&quot;http://izbornyk.org.ua/pravopys/rozdil1.htm#spro&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правопису&lt;/a&gt; цю гіпотезу спростовують, бо &lt;strong&gt;улесливий&lt;/strong&gt;, але &lt;strong&gt;пестливий&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6167" LastEditorUserId="6167" LastEditDate="2023-11-30T04:41:50.120" LastActivityDate="2023-11-30T04:41:50.120" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7374" PostTypeId="2" ParentId="3741" CreationDate="2023-12-01T11:25:51.823" Score="-1" Body="&lt;p&gt;А чому “у цьому випадку» чи «у цьому разі», а не «зараз» чи «поки»? Адже ми думає трохи інакше, ніж росіяни, тож росіянізми це не лише слова, а і певні сталі форми, які не властиві нам, зараз це канцеляризм «в данному случае».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;ЗА́РАЗ, присл.&#xA;&#xA;2. У даний час, тепер. &#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ми в човні з тобою знову на&#xA;Дніпрі. І тече ласкава мрійна хвиль габа, ой, колись кривава, зараз —&#xA;голуба (Володимир Сосюра, II, 1958, 318).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovnyk.ua/index.php?swrd=%D0%9F%D0%BE%D0%BA%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Поки&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;ПОКИ. 1. присл. У даний момент, зараз&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Як хоч, мамо, а поки така думка є в мене (Кв.-Осн., II, 1958, 103);&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="1013" LastEditorUserId="1013" LastEditDate="2023-12-01T13:39:12.817" LastActivityDate="2023-12-01T13:39:12.817" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7375" PostTypeId="2" ParentId="5102" CreationDate="2023-12-01T12:55:10.180" Score="2" Body="&lt;p&gt;Переклад по змісту:&#xA;Advanced Restaurant Leader — старший керівник.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum11.com.ua/starshyj-2/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Старший&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СТА́РШИЙ, а, е.&#xA;3. Який стоїть вище за званням, посадою, чином, службовим становищем у порівнянні з ким-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вищий за владою, значенням, важливістю.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, старша медсестра.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Advanced level — вищий ступінь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum11.com.ua/stupinj/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ступінь&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;СТУ́ПІНЬ, пеня, чол.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Порівняльна величина, що характеризує розмір, інтенсивність чого-небудь.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;▲ Вищий ступінь див. вищий; Звичайний ступінь&#xA;див. звичайний; Ступені порівняння див. порівняння 1.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад, Advanced Calculus — це вища математика.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1013" LastActivityDate="2023-12-01T12:55:10.180" CommentCount="7" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7377" PostTypeId="2" ParentId="6670" CreationDate="2023-12-01T14:09:03.737" Score="1" Body="&lt;p&gt;Загалом є така практика. Наприклад, я перекладав шашкову книгу з португальської, і вираз «Dama forçada» перекладав як «Одиначка».&#xA;Одинока ламка (далі — Одиначка).&#xA;А три дамки, як «Дамки». Якщо писати дамки з малої, то не зрозуміло, чи це стосується сторони гри, чи кількох шашок цієї сторони, бо Дамки — це саме суб'єкт (гравець, що грає білими чи чорними), а не об'єкт (шашкові фігури).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1013" LastEditorUserId="1013" LastEditDate="2023-12-01T14:11:09.863" LastActivityDate="2023-12-01T14:11:09.863" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7378" PostTypeId="1" CreationDate="2023-12-05T13:10:41.350" Score="0" ViewCount="72" Body="&lt;p&gt;Є моменти де кличний відмінок підходить до імені, наприклад: Тацуї - Тацує. Але є й імена де він не підходить: Сеіїчі - ?. Також з іменними суфіксами.&#xA;І з'являється питання — Чи потрібно застосовувати кличний відмінок для японських імен, іменних суфіксів?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6183" LastActivityDate="2023-12-05T13:10:41.350" Title="Чи потрібно застосовувати кличний відмінок для японських імен, іменних суфіксів?" Tags="|власні-назви|відмінювання|іншомовні-слова|іноземні-імена|кличний-відмінок|" AnswerCount="0" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7379" PostTypeId="1" CreationDate="2023-12-05T20:16:10.743" Score="2" ViewCount="408" Body="&lt;p&gt;Чи існує український відповідник(и) до російського &lt;strong&gt;&amp;quot;по большому счету&amp;quot;&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи буде правильним сказати &amp;quot;&lt;strong&gt;по-великому рахунку&lt;/strong&gt;&amp;quot; або &amp;quot;&lt;strong&gt;за великим рахунком&lt;/strong&gt;&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6155" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-12-10T23:05:03.947" LastActivityDate="2024-01-25T15:30:25.973" Title="&quot;По большому счету&quot; українською" Tags="|переклад|from-russian|фразеологізми|граматика|сталий-вираз|" AnswerCount="1" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7380" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7381" CreationDate="2023-12-06T09:05:44.383" Score="2" ViewCount="40" Body="&lt;p&gt;Цитата з пісни Лея - &lt;a href=&quot;https://www.youtube.com/watch?v=L-vg-A88Bak&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Прокинься&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прокинься, будильник дзвенить вже хвилину&lt;br /&gt;&#xA;вставай і біжи, доки вистачить сил.&lt;br /&gt;&#xA;&amp;quot;Чого така втомлена й досі сонлива?&amp;quot; -&lt;br /&gt;&#xA;лунають у вухах брудні голоси.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Від кашлю до кашлю минуло &lt;strong&gt;пів тяги&lt;/strong&gt;,&lt;br /&gt;&#xA;трамвай вже поїхав, іди власним ходом,&lt;br /&gt;&#xA;на стінах гойдаються атласні стяги,&lt;br /&gt;&#xA;ніяк не пов’язані з рідним народом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Мені здається, що &lt;strong&gt;пів-тяги&lt;/strong&gt; означає &amp;quot;поки ти кашляла, трамвай встиг відійти від зупинки і розігнатися на половину своєї швидкості&amp;quot;. Я правий?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastActivityDate="2023-12-07T13:51:00.480" Title="Що таке &quot;пів-тяги&quot; в реченні &quot;Від кашлю до кашлю минуло пів тяги, трамвай вже поїхав, іди власним ходом&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7381" PostTypeId="2" ParentId="7380" CreationDate="2023-12-06T12:46:01.487" Score="1" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що йдеться про пів затяжки димом з цигарки.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://sum.in.ua/s/zatjazhka&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗАТЯЖКА&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;, и, жін.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Втягування за одним вдихом тютюнового диму під час куріння. — &lt;em&gt;Хай спочине, чаю нап'ється, покуре [покурить], — думав Проценко. А Довбня, сидячи за столом, кадив, мов з димаря, на всю хату, запиваючи чаєм кожну затяжку&lt;/em&gt; (Панас Мирний, III, 1954, 202); &lt;em&gt;Перед тим, як відповісти на будь-яке, навіть незначне питання, майор обов'язково робив дві затяжки із своєї невеличкої люльки, яка завжди стриміла під пожовтілими від тютюну вусами&lt;/em&gt; (Вадим Собко, Запорука.., 1952, 85).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2023-12-07T13:51:00.480" LastActivityDate="2023-12-07T13:51:00.480" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7382" PostTypeId="1" CreationDate="2023-12-07T03:06:52.007" Score="3" ViewCount="115" Body="&lt;p&gt;The song &lt;a href=&quot;https://www.pisny.net/rozmova-pane-petlyuro&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;розмова&lt;/a&gt; has the line Щось таки виросло, кажете?.. Так, правда ваша. What does this saying mean and in what contexts do Ukrainians say it?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6188" LastActivityDate="2024-02-23T10:18:47.013" Title="What does the saying &quot;правда ваша&quot; mean and is it used often?" Tags="|переклад|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7384" PostTypeId="2" ParentId="7382" CreationDate="2023-12-08T07:29:13.913" Score="3" Body="&lt;p&gt;It is English &amp;quot;you're right&amp;quot; in fact (literally &amp;quot;the truth is yours&amp;quot;). But &amp;quot;маєте рацію&amp;quot; (&amp;quot;you've got a reason&amp;quot;) is most recommended.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6174" LastActivityDate="2023-12-08T07:29:13.913" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7385" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7393" CreationDate="2023-12-09T22:03:22.883" Score="4" ViewCount="69" Body="&lt;p&gt;Займаюся перекладом і мені необхідно стилізувати мовлення персонажа, передавши у субтитрах його мовлення з подільським говором.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наразі намагаюся розібратися з одним із елементів говору, а саме твердістю приголосного &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt; у дієсловах 3-ї особи однини і множини теперішнього часу і 2-ї особи множини наказового способу, наприклад у словах &lt;em&gt;рóбит, нóсит, рóбл'ат, нóс'ат, роб’íт, нос’íт&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Власне, є умовне речення &amp;quot;Мені так сильно болить, що я от-от розпадуся&amp;quot;. Якщо врахувати цей елемент, то слово &lt;em&gt;болить&lt;/em&gt; мало б звучати як &lt;em&gt;болит&lt;/em&gt;. Але як тоді правильно записувати слова в цьому говорі? Прибирати м'який знак із закінчення чи замінювати його апострофом?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто &lt;em&gt;болит&lt;/em&gt; чи &lt;em&gt;болит'&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2925" LastActivityDate="2023-12-18T17:39:46.357" Title="Твердість приголосного т у дієсловах" Tags="|орфографія|діалекти|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7386" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7391" CreationDate="2023-12-10T13:20:55.430" Score="1" ViewCount="235" Body="&lt;p&gt;Що означає &lt;em&gt;спетлювать&lt;/em&gt; у цій щедрівці?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ой чи є, чи нема&lt;br /&gt;&#xA;Пан господар вдома?&lt;br /&gt;&#xA;Щедрий вечір, добрий вечір,&lt;br /&gt;&#xA;Пан господар вдома.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ой нема, ой нема –&lt;br /&gt;&#xA;Та й поїхав до млина.&lt;br /&gt;&#xA;Щедрий вечір, добрий вечір,&lt;br /&gt;&#xA;Та й поїхав до млина.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Пшениченьки &lt;strong&gt;спетлювать&lt;/strong&gt;,&lt;br /&gt;&#xA;Меду-пива купувать.&lt;br /&gt;&#xA;Щедрий вечір, добрий вечір,&lt;br /&gt;&#xA;Меду-пива купувать.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Меду-пива купувать,&lt;br /&gt;&#xA;Свої гості частувать.&lt;br /&gt;&#xA;Щедрий вечір, добрий вечір,&lt;br /&gt;&#xA;Свої гості частувать.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Мелодія народна, текст і гармонізація Леопольда Ященка. Хор «Гомін».&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;На Горосі бачу таке, але мені здається, що це значення сюди не пасує.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D0%BB%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПЕТЛЮВАТИЙ&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Те саме, що петлеподібний.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Непрямий, який утворює петлі (у 2 знач. ); звивистий. Петлювата стежка.&lt;br /&gt;&#xA;&lt;sub&gt;Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови Видавництво &amp;quot;Перун&amp;quot;, 2005&lt;/sub&gt;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2023-12-12T17:37:01.893" Title="Що таке &quot;спетлювать&quot; у &quot;Ой чи є, чи нема Пан господар дома?&quot;" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7388" PostTypeId="2" ParentId="7379" CreationDate="2023-12-11T00:01:09.593" Score="1" Body="&lt;h2&gt;Загалом, великою мірою&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;Незважаючи, що ідіома &amp;quot;&lt;strong&gt;за великим рахунком&lt;/strong&gt;&amp;quot; рясно зустрічається в творах українських письменників XX-століття, проте це пряма калька з російської мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Фразеологізм не несе жодного лексичного навантаження і вживається краще як &lt;a href=&quot;https://www.dilovamova.com/index.php?page=4&amp;amp;dmua=71&amp;amp;tdmua=%C2%F1%F2%E0%E2%ED%B3-%F1%EB%EE%E2%E0-%B3-%F1%EB%EE%E2%EE%F1%EF%EE%EB%F3%F7%E5%ED%ED%FF-%E2-%E4%B3%EB%EE%E2%EE%EC%F3-%EC%EE%E2%EB%E5%ED%ED%B3&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вставна фраза&lt;/a&gt; на етапі підведення логічного підсумку бесіди, наведення висновків або надання пропозиції, тому його можна замінити будь-яким зручним для використання українським вставним словом - &lt;strong&gt;загалом&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;узагалі ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;переважно&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;здебільшого&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;та ін.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://maysterni.com/p2.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Святослав Караванський&lt;/a&gt; про цей вислів пише:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;ЗА ВЕЛИКИМ РАХУНКОМ&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;У сучасних друкованих текстах часом натрапляєш на вирази, які можна зрозуміти, лише знаючи російську мову.&#xA;Так, деякі автори полюбляють вираз &lt;strong&gt;за великим рахунком&lt;/strong&gt;.  Узятий&#xA;окремо вираз цей годі зрозуміти. Ось речення, де його вжито:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;”Ідеології комунізму була протиставлена ідеологія свободи, що, &lt;strong&gt;за&lt;/strong&gt;&#xA;&lt;strong&gt;великим рахунком&lt;/strong&gt;, сприяло розвитку технології виробництва”.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;З цього речення, можна зрозуміти, що вираз за великим рахунком вжито&#xA;тут у значенні &lt;strong&gt;”великою мірою”&lt;/strong&gt;.  Такий логічний шлях для&#xA;зрозуміння цього виразу. Той же, хто знає російську мову зрозуміє його&#xA;скоріше, згадавши російський, модний тепер, вираз &lt;strong&gt;по большому&#xA;счёту&lt;/strong&gt;.  Саме з цього виразу і ”здерто” українську кальку.  Іншими&#xA;словами, українська мова ”збагатилася” коштом бездарного перекладу&#xA;російської ідіоми та прищеплення її на український ґрунт. Вираз &lt;strong&gt;за&#xA;великим рахунком&lt;/strong&gt; не будить у нашій свідомості жодного образу, він&#xA;геть незрозумілий тим, хто не знає мови ”старших (історично -&#xA;молодших) братів”.  Вираз цей змушує нас для зрозуміння вдаватися до&#xA;цієї мови, заразом навіюючи думку, що українська мова нездатна&#xA;розвиватися без копіювання російських мовних зразків.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також існує альтернативна гіпотеза щодо історії походження фрази та  її тлумачення. Та джерело не містить жодних роз'яснень або довідок яким чином &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://naurok.com.ua/slovnik-frazeologizmiv-dlya-uchniv-ta-uchiteliv-17527.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;за великим рахунком&lt;/a&gt;&amp;quot; потрапило з німецької мови в українську, тому наведену інформацію краще сприймати виключно як додаток до відповіді.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Походження цього вислову пов’язане з німецьким містом Гамбург. Щороку&#xA;тут відбувалися змагання циркових борців, на яких судді з’ясовували&#xA;дійсні класи професійної боротьби, на відміну від циркових поєдинків,&#xA;де часто практикували програші за домовленістю і панував дух наживи.&#xA;Тому кваліфікацію борців визначали подвійно — за звичайним рахунком і&#xA;за гамбурзьким, тобто за великим. Фразеологізм &lt;strong&gt;«за великим рахунком»&lt;/strong&gt;&#xA;означає &lt;strong&gt;по-справжньому&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;як потрібно&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;зрозуміло як&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2024-01-25T15:30:25.973" LastActivityDate="2024-01-25T15:30:25.973" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7389" PostTypeId="2" ParentId="914" CreationDate="2023-12-11T00:32:22.483" Score="0" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Український правопис&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;СУМ&lt;/strong&gt; регулюють вжиток слів та правила на письмі переважно для офіційно-ділового стилю мовлення. Та вони не обмежують словотвір в художній літературі.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;«Післявчора»&lt;/strong&gt; є цілком припустимим, коли це назва твору.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/2uFLr.jpg&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/2uFLr.jpg&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.yakaboo.ua/ua/pisljavchora.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Книга «Післявчора», автор Ірина Цілик&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&amp;quot;Післявчора&amp;quot;&lt;/strong&gt;, на мою думку, тут вживається в сенсі &lt;strong&gt;&amp;quot;після минулих подій&amp;quot;&lt;/strong&gt;. Після подій, які назавжди змінили звичайний спосіб життя. Тобто, про сьогодення, до якого тепер потрібно пристосовуватись і про непередбачуване майбутнє.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2024-01-05T21:46:27.307" LastActivityDate="2024-01-05T21:46:27.307" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7390" PostTypeId="2" ParentId="7385" CreationDate="2023-12-11T00:51:21.257" Score="0" Body="&lt;h2&gt;Твердість приголосного «т» у дієсловах (Подільський говір)&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://i.stack.imgur.com/iIFIa.png&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;img src=&quot;https://i.stack.imgur.com/iIFIa.png&quot; alt=&quot;enter image description here&quot; /&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ukrmova/um180.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Подільський говір&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; сформувався під  впливом &lt;a href=&quot;https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D1%96%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B8_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;багатьох культур&lt;/a&gt; і набув форми великої кількості діалектів, які мають свої унікальні &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%B4%D1%96%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B3%D0%BE%D0%B2%D1%96%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;фонетичні і лексичні особливості&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Твердість приголосного т у дієсловах 3-ї особи однини і множини&#xA;теперішнього часу і 2-ї особи множини наказового способу:&#xA;&lt;em&gt;рóбит, нóсит, рóбл'ат, нóс'ат, роб’íт, нос’íт&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У загальних назвах в сучасній українській мові апостроф вживається виключно перед голосними і не вживається наприкінці слова. Тому,&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Бóлит&lt;/strong&gt; з твердим &lt;strong&gt;т&lt;/strong&gt; і наголосом на &lt;strong&gt;ó&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Спи́на бóлит&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Нóги бóл’ат&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Мені бóл’аче&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2023-12-18T17:39:46.357" LastActivityDate="2023-12-18T17:39:46.357" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7391" PostTypeId="2" ParentId="7386" CreationDate="2023-12-12T17:33:42.280" Score="3" Body="&lt;p&gt;Спетлювати - дрібно змолоти. А прикметник, утворений від цього &amp;quot;петльований&amp;quot;.&#xA;На Горосі ці слова є тільки у варіанті написання з И замість Е.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%9F%D0%B5%D1%82%D0%BB%D1%8E%D0%B2%D0%B0%D1%82%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПИТЛЮВА́ТИ&lt;/a&gt;&#xA;Молоти і просівати борошно особливого, дрібного помолу. Приклади&#xA;Приїхала попадя до млина питлювати. (із журн.)&#xA;* Образно. – Ти питлюєш язиком, як у млині... (В. Стефаник)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D0%B8%D1%82%D0%BB%D1%8C%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПИТЛЬО́ВАНИЙ&lt;/a&gt;&#xA;Дієпр. пас. до питлюва́ти. Приклади&#xA;Зате ж і Борух не знав міри своїм витребенькам, де було шиє. Давай йому і нового горшка, і свіжих яєць, і меду, і коржів з питльованого борошна. (І. Нечуй-Левицький)&#xA;Хліб був чорний, разовий, .. часто-густо між зуби попадався вістяк, але Гринуньо не зважав на те. Навіть не погадав, що може бути кращий, питльований книш, або калач. (Б. Лепкий)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6174" LastEditorUserId="6174" LastEditDate="2023-12-12T17:37:01.893" LastActivityDate="2023-12-12T17:37:01.893" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7392" PostTypeId="2" ParentId="5102" CreationDate="2023-12-14T02:09:10.430" Score="0" Body="&lt;h1&gt;Advanced Level&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Advance&lt;/strong&gt; в прямому значенні перекладається як &lt;strong&gt;зазадалегідь&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;рухатись уперед&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Advance career&lt;/strong&gt; перекл. &lt;strong&gt;рухати кар'єру&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;просуватися кар'єрними щаблями&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Переклад &amp;quot;&lt;strong&gt;Advanced&lt;/strong&gt;&amp;quot; може бути варіативним і залежатиме від контексту,  в загальному випадку буде означати &lt;strong&gt;&amp;quot;кращий, з посеред рівних&amp;quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Level&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;рівень&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ступінь&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;щабель&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;сходинка&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Advanced Level&lt;/strong&gt; - &lt;strong&gt;&amp;quot;вищий рівень&amp;quot;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&amp;quot;підвищений рівень&amp;quot;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&amp;quot;покращений рівень&amp;quot;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&amp;quot;просунутий рівень&amp;quot;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&amp;quot;поглиблений рівень&amp;quot;&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;&amp;quot;вдосконалений рівень&amp;quot;&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Advanced Level English&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;The Common European Framework of Reference for Languages (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/Common_European_Framework_of_Reference_for_Languages&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;CEFR&lt;/a&gt;)&lt;/strong&gt; — це міжнародний стандарт опису мовних здібностей. Екзаменаційний тест CERF вимірює рівень володіння мовою за шестибальною шкалою від A1 для початківців до C2 для тих, хто її опанував, і, зокрема використовує такі &lt;strong&gt;CEFR Level&lt;/strong&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Pre-advanced (C1)&lt;/strong&gt;  Я добре говорю і розумію, але все одно роблю помилки. Іноді люди не розуміють мене чітко.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Advanced (C2)&lt;/strong&gt; Я дуже добре говорю та розумію, але іноді маю проблеми з незнайомими ситуаціями та словниковим запасом.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Very Advanced (C2)&lt;/strong&gt; Я вільно розмовляю та розумію англійську мову.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому, якщо мова йде про рівень кваліфікації відповідно до результатів тесту, краще сказати &lt;strong&gt;&amp;quot;просунутий рівень С2&amp;quot;&lt;/strong&gt;. Якщо казати про рівень володіння без результатів тесту, &lt;strong&gt;&amp;quot;високий рівень&amp;quot;&lt;/strong&gt; є цілком нормальним і не слід вважати за помилку.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;У прикладі з &amp;quot;&lt;strong&gt;Advanced Restaurant Leader&lt;/strong&gt;&amp;quot; воно вживається на означення грейду посади, тому доречний переклад, на мою думку, буде такий:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Провідний менеджер ресторану&lt;/strong&gt; / &lt;strong&gt;Провідний лідер ресторану&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2024-01-02T12:45:31.960" LastActivityDate="2024-01-02T12:45:31.960" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7393" PostTypeId="2" ParentId="7385" CreationDate="2023-12-14T10:08:21.373" Score="2" Body="&lt;p&gt;Це &lt;em&gt;не дуже&lt;/em&gt; реґламентовано правописом, але апостроф також можна вживати і для усѣку чи скорочѣння слів. Наприклад була &lt;a href=&quot;https://archer.chnu.edu.ua/bitstream/handle/123456789/4020/%D0%A2%D0%9A%D0%90%D0%A7%D0%A3%D0%9A%20%D0%94..pdf#page=30&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;рекомендація&lt;/a&gt; до правописа-2019, котра, схоже, і не стала дійсністю:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окрім цього, апостроф рекомендують вживати для передавання вимови усіченого слова в розмовному й поетичному мовленні: &lt;em&gt;до’дної&lt;/em&gt; «до одної», &lt;em&gt;ями&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;мо’&lt;/em&gt; «може».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чому &lt;em&gt;не дуже&lt;/em&gt;, бо все таки використовують ся як скорочѣння, але лише в &lt;a href=&quot;//files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;певних випадках&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 146. Імена та прізвища (прізвиська)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка 1. Скорочені компоненти прізвищ та імен пишемо з власними іменами з апострофом: &lt;em&gt;Д’Аламбе́р, д’Артанья́н, Д’Обіньє́; О’Ке́йсі, О’Ко́ннор&lt;/em&gt; (але &lt;em&gt;О. Ге́нрі&lt;/em&gt; — псевдонім письменника);&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;§ 147. Похідні прикметники&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Прикметники від прізвищ на зразок &lt;em&gt;Д’Аламбе́р&lt;/em&gt; зберігають апостроф після частки: &lt;em&gt;д’аламбе́рівський&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Існуїть думка, наприклад такої &lt;a href=&quot;//www.bbc.com/ukrainian/blogs/2015/10/151026_ponomariv_blog72_ko&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;дотримував ся Пономарів&lt;/a&gt;, що варто розрізняти форми стягнені від скорочених:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Читач Микита хоче знати, чому при скороченні слів &lt;em&gt;тре'&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;тра'&lt;/em&gt; (замість &lt;em&gt;треба&lt;/em&gt;), &lt;em&gt;мо'&lt;/em&gt; (замість &lt;em&gt;може&lt;/em&gt;) апостроф ставимо, а в слові &lt;em&gt;нема&lt;/em&gt; – не ставимо.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому що &lt;em&gt;нема&lt;/em&gt; – це не скорочена форма, а стягнена. Таке явище властиве багатьом дієсловам у третій особі однини теперішнього часу. Порівняйте: &lt;em&gt;співає – співа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;літає – літа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;має – ма&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;немає – нема&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;В цьому єсть певна лоґіка, бо сучасні &lt;a href=&quot;//uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D1%80%D0%B8%D0%BA%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D1%83_%D0%BF%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%27%D1%8F%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;прикметники&lt;/a&gt; зазвичай неповні, тобто стягенні: &lt;em&gt;синя — синяя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;синє — синєє&lt;/em&gt;, і жодних позначок для стягнѣннь не використовуїмо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Це чимось нагадуїть ділему анґлійської мови стосовно &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/Pronunciation_of_English_%E2%9F%A8ng%E2%9F%A9&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;em&gt;ing&lt;/em&gt;&lt;/a&gt; і ґ-випадѣннє, що вимовляїсть ся як &lt;em&gt;in&lt;/em&gt;, але маїть способи запису як &lt;em&gt;in&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;inʼ&lt;/em&gt;. І другий спосіб зазвичай використовують, коли треба прям підкреслити (&lt;em&gt;to emphasize&lt;/em&gt;), що наявне ґ-випадѣннє.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тож, якщо мова про загальний усталений звичай, то &lt;em&gt;апостроф непотрібний&lt;/em&gt;, а тому достатньо просто писати відповѣдно вимовѣ, тобто &lt;em&gt;&lt;strong&gt;болит&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2023-12-14T10:25:36.477" LastActivityDate="2023-12-14T10:25:36.477" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7394" PostTypeId="2" ParentId="7382" CreationDate="2023-12-14T11:01:42.820" Score="2" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;What does this saying mean and in what contexts do Ukrainians say it?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;As &lt;a href=&quot;/users/6174&quot;&gt;@Kumade&lt;/a&gt; wrote &lt;a href=&quot;/a/7384/585&quot;&gt;here&lt;/a&gt;, the phrase means &lt;em&gt;the truth is yours&lt;/em&gt; where &lt;em&gt;yours&lt;/em&gt; can be [depending on context] polite singular or plural &lt;em&gt;you&lt;/em&gt;, while — for compare — &lt;em&gt;твоя&lt;/em&gt; would for informal and singular &lt;em&gt;you&lt;/em&gt;. Basically, itʼs a known &lt;a href=&quot;//en.wikipedia.org/wiki/T%E2%80%93V_distinction&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;T–V distinction&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;And, yeah, today the phrase has less usage. Therefore if you say so then someone may think thatʼs a reference to or a type of joke based on the famous &lt;a href=&quot;//www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=708&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Shevchenkoʼs work&lt;/a&gt; where the such phrase exists and also basically known for everyone:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;А чванитесь, що ми Польщу&lt;br /&gt;&#xA;Колись завалили!..&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;Правда ваша&lt;/em&gt;: Польща впала,&lt;br /&gt;&#xA;Та й вас роздавила!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="1942" LastEditDate="2024-02-16T13:42:15.183" LastActivityDate="2024-02-16T13:42:15.183" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7395" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7397" CreationDate="2023-12-17T02:13:55.740" Score="2" ViewCount="64" Body="&lt;p&gt;З пісни &amp;quot;&lt;a href=&quot;https://youtu.be/eUlNmuPDzxA?si=46y3uuxHbrX9Z92v&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Промінчики&lt;/a&gt;&amp;quot; гурту Дно:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Вітамінчик Де&lt;br /&gt;&#xA;Вітамінчик тут&lt;br /&gt;&#xA;Сонечко несе&lt;br /&gt;&#xA;Квіточки цвітуть&lt;br /&gt;&#xA;Мені краще чуть&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Бо гуля тепло&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Прооомінчики б'ють&lt;br /&gt;&#xA;Прямо у є**о&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Що таке &amp;quot;бо гуля тепло&amp;quot;? Гуля = &amp;quot;заокруглена опуклість, наріст на тілі людини або тварини від запалення, удару тощо&amp;quot; чи ні?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, значення фрази – &amp;quot;я відчуваю тепло в місці гули&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="759" LastActivityDate="2023-12-18T23:13:30.100" Title="Що таке &quot;бо гуля тепло&quot; у пісні &quot;Промінчики&quot;, в реченні &quot;Мені краще чуть, бо гуля тепло&quot;?" Tags="|значення-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7397" PostTypeId="2" ParentId="7395" CreationDate="2023-12-17T13:29:59.993" Score="3" Body="&lt;p&gt;Це зазвичай дитяча [якщо замість інфінітіва, тут за контекстом теж підходить] форма до &lt;em&gt;гуляти&lt;/em&gt; або &lt;em&gt;гульби&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;Великий тлумачний словник сучасної мови&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://slovnyk.me/dict/vts/%D0%B3%D1%83%D0%BB%D1%96&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;гу́лі&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;em&gt;невідм., дит., розм&lt;/em&gt;. Те саме, що &lt;em&gt;гуляти&lt;/em&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2023-12-17T13:29:59.993" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7398" PostTypeId="2" ParentId="7395" CreationDate="2023-12-18T23:13:30.100" Score="2" Body="&lt;p&gt;Я бачу цьому два пояснення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;В українській мові (зокрема в поезії, або піснях) деякі дієслова в 3-й особі однини теперішнього часу в закінченнях -ає, -яє можуть втрачати останній голосний:&#xA;&lt;em&gt;Як за роботою вільна неволенька груди щораз дотика&lt;/em&gt; (замість &amp;quot;дотикає&amp;quot;);&#xA;&lt;em&gt;Тихий день догора&lt;/em&gt; (замість &amp;quot;догорає&amp;quot;);&#xA;&lt;em&gt;Дніпрова бистрина мов промовля&lt;/em&gt; (замість &amp;quot;промовляє&amp;quot;) тощо.&#xA;&amp;quot;Гуля&amp;quot; можна віднести до таких слів, а в форму 3-ї ос. од. тепер. ч. його ставить іменник &amp;quot;тепло&amp;quot;, утворюючи інверсію (&amp;quot;тепло гуляє&amp;quot; -&amp;gt; &amp;quot;гуля тепло&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Найімовірніше. Оскільки текст сприймається на слух, можливо там просто збіг м'якого &amp;quot;ть&amp;quot; з твердим &amp;quot;т&amp;quot; (&amp;quot;Мені краще чуть, бо гулять тепло&amp;quot;). В піснях зазвичай виспівуються голосні, а приголосні закінченя глушаться практично до зникання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.S. Цікаво, що з усього цього глибокодумного й логічного тексту питання виклика(є) лише це...&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.P.S. А  &amp;quot;заокруглена опуклість, наріст на тілі людини або тварини від запалення, удару тощо&amp;quot; пишеться і вимовляється через &amp;quot;ґ&amp;quot; (&amp;quot;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D2%91%D1%83%D0%BB%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ґуля&lt;/a&gt;&amp;quot;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6174" LastActivityDate="2023-12-18T23:13:30.100" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7399" PostTypeId="1" CreationDate="2023-12-20T07:44:27.003" Score="2" ViewCount="76" Body="&lt;p&gt;Згідно з дієсловами &lt;strong&gt;відповідати - відповісти&lt;/strong&gt;; &lt;strong&gt;розповідати - розповісти&lt;/strong&gt;, форма доконаного виду дієслова &lt;em&gt;відати&lt;/em&gt; має бути вісти.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;em&gt;Словарю української мови&lt;/em&gt; Б. Грінченка дано архаїчний спосіб відмінювання:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Я - вім&lt;br /&gt;&#xA;Ти - віси&lt;br /&gt;&#xA;Він - вість&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але питання в тому, що жоден словник, опріче &lt;em&gt;Словаря української мови&lt;/em&gt;, не знає такого відмінювання.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи зустрічається зараз така форма? І чи є інші згадки про таку форму, опріч &lt;em&gt;Словаря української мови&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6221" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2024-01-08T23:30:05.943" LastActivityDate="2024-01-08T23:35:29.877" Title="Форма доконаного виду дієслова &quot;відати&quot; і її відмінювання" Tags="|дієслова|дієвідмінювання|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7400" PostTypeId="2" ParentId="7399" CreationDate="2023-12-20T09:27:03.307" Score="3" Body="&lt;p&gt;Доконана форма утворюється префіксальним способом: &lt;em&gt;звідати, довітати, провідати.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%B7%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЗВІДУВАТИ&lt;/a&gt; ую, уєш, недок., ЗВІДАТИ, аю, аєш, док., що.&#xA;розм. Довідуватися про щось, осягати розумом що-небудь. Приклади&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;– Служать і радять [духи] жриці чужій, пророкині [пророчиці]. Від них звідує все. Тому і нема для неї таїни. (Н. Королева)&lt;br /&gt;&#xA;Багато звідав [Ганц] істин, зазирнувши світові в обличчя, але не став щасливішим у глибині своєї бентежної душі. (О. Полторацький)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бачити, зустрічати що-небудь. Приклади&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Любив [Олекса], ой, як любив ходити невідомими місцями, звідувати ніколи ще не звідані гори. (Г. Хоткевич)&lt;br /&gt;&#xA;Де тільки не ходила вона, яких лісів, яких земель не звідала, а знайти не знайшла [сина]. (Д. Міщенко)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Переживати, переносити на собі, зазнавати чого-небудь. Приклади&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;– Скільки-то ви горя на своїм віку звідали!... (Панас Мирний)&lt;br /&gt;&#xA;Не натішиться на неї ненька, Береже і пестить молоду. А вона – берізонька тоненька – Вже розлуки звідала біду. (Л. Дмитерко)&lt;br /&gt;&#xA;Я звідав радість у труді, І щастя творчості, і піт. (М. Нагнибіда)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відчувати що-небудь. Приклади&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Її така важка туга пройняла, такий жаль увійшов у саме серце, якого вона досі ніколи не звідувала. (Панас Мирний)&lt;br /&gt;&#xA;Хотілося звідати того солодкого, як мед, почуття, що у піснях зветься коханням.... (В. Малик)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%A2%D0%BB%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%87%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F/%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%83%D0%B2%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ПРОВІДАТИ&lt;/a&gt;&#xA;перев. док. Узнати, дізнатися про що-небудь (перев. таємне, приховуване). Приклади&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[Сидір:] Та чи ви знаєте, що Параска провідала якось, що ви сватаєтесь, там репетує, – мало не вискочила на хату! (І. Карпенко-Карий)&lt;br /&gt;&#xA;В тім селі .. провідав [паламар], яку се дяк хоче ману пустить. (з казки)&lt;br /&gt;&#xA;Я, щоб ви знали, провідав того світа – був, як то кажуть, у бувальцях. (Марко Вовчок)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="6174" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2024-01-08T21:45:01.093" LastActivityDate="2024-01-08T21:45:01.093" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7401" PostTypeId="2" ParentId="5102" CreationDate="2023-12-21T20:13:14.167" Score="-1" Body="&lt;p&gt;В українській мові є три ступені знання.  Початковий (нижчий), середній і вищий. І три проміжні. Вище початкового, вище середнього та найвищий. Інших рівнів чи ступенів я не знаю. Особливо просунутого. Завжди хочеться спитати — хто, кого/що та куди сунув? Тато сина в міністерство за долари? Бо вищий то зрозуміло, зрозуміло старший, зрозуміло передовий, навіть провідний (провідник — той, що веде за собою, в англійській лідер, в німецькій фюрер а у росіян вождь). Але не просунутий, бо це ще одне одоробло на кшталт «за замовчуванням», яке теж дике, бо ми замовчуємо те, що не хочемо сказати, а не те, що всім відоме і &lt;em&gt;звичне&lt;/em&gt;, тож і є не за замовчуванням, а звичайним.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="1013" LastActivityDate="2023-12-21T20:13:14.167" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7402" PostTypeId="2" ParentId="7399" CreationDate="2023-12-22T21:22:07.000" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://sum.in.ua/s/vidaty&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ВІДАТИ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; - знати, мати про що-небудь уявлення, відомості.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Відповідне дієслово доконаного виду — &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wiktionary.org/wiki/%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пові́дати&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt;. Це слово є архаїзмом і в сучасній українській мові зустрічається зрідка. Зазвичай його замінюють синонімами &lt;strong&gt;повідомити&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;розказати&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;розповісти&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;pre&gt;&lt;code&gt;Я    - повідав  / повідаю &#xA;Ти   - повідав  / повідаєш &#xA;Він  - повідав  / повідає&#xA;Вона - повідала / повідає&#xA;&lt;/code&gt;&lt;/pre&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2023-12-22T21:22:07.000" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7406" PostTypeId="1" CreationDate="2023-12-27T16:57:09.617" Score="2" ViewCount="84" Body="&lt;p&gt;Вони знал про їхнє відношення до робітн.? Вони знал про їхнє відношення до робітн. ?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ти пішов гуляти з П.А. ? Ти пішов гуляти з П.А.?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6155" LastActivityDate="2023-12-28T19:46:23.580" Title="Чи потрібено пробіл в кінці речення після скорочення / абревіатури у питальному реченні?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7407" PostTypeId="2" ParentId="7406" CreationDate="2023-12-28T19:46:23.580" Score="3" Body="&lt;p&gt;За &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%BA%D1%96%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F:%D0%9E%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_%D1%82%D0%B5%D0%BA%D1%81%D1%82%D1%83&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;правилами набору тексту&lt;/a&gt; пробіл не ставиться між словом і жодним розділовим знаком, крім тире і відкриваючих дужок чи лапок, але ставиться перед наступним словом.&#xA;Тире виділяється пробілами з обох боків, а парні знаки не мають пробіла між собою і текстом, що міститься в них.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, оскільки скорочене слово є словом, то пробіл між ним і розділовим знаком не ставиться.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;А от пробіл між П. і А. не завадив би, оскільки це окремі слова.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Щодо &amp;quot;робітн.&amp;quot; взагалі не зрозуміло, нащо таке скорочення? Адже однозначно воно не читається.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6174" LastActivityDate="2023-12-28T19:46:23.580" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7408" PostTypeId="2" ParentId="6287" CreationDate="2024-01-04T21:24:56.587" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%BE%D1%80%D1%8F_(%D0%B7%D0%B0%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B2%D0%B0)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;За́гра́ва&lt;/a&gt; — сяяння небосхилу під час заходу і сходу сонця.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://sum.in.ua/s/zirnycja&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Зірниця&lt;/a&gt; - яскраве освітлення горизонту перед сходом і після заходу сонця.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6246" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2024-01-05T21:53:11.813" LastActivityDate="2024-01-05T21:53:11.813" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7410" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7418" CreationDate="2024-01-06T09:29:26.917" Score="4" ViewCount="115" Body="&lt;p&gt;Наскільки я розібрався, наступні пари звуків вимовляються по різному, тобто один звук в парі відрізняється від іншого.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ЧИ ЧІ;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ЩИ ЩІ.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не впевнений щодо наступних пар звуків:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;ЧУ ЧЮ;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;ЧА ЧЯ.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="2177" LastActivityDate="2024-01-26T11:24:37.947" Title="&quot;чу&quot; і &quot;чю&quot; вимовляються по різному, чи однаково?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="3" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7411" PostTypeId="1" CreationDate="2024-01-06T11:41:16.313" Score="1" ViewCount="21" Body="&lt;p&gt;Чи знає українська мова, чи українські говірки слова, що є споріднені зі словом 'тезко'?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6221" LastActivityDate="2024-01-06T11:41:16.313" Title="Слова, споріднені зі словом 'тезко'" Tags="|іменники|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7412" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7413" CreationDate="2024-01-06T21:49:25.187" Score="2" ViewCount="55" Body="&lt;p&gt;Як  провідміняти слово 'нети'?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://goroh.pp.ua/%D0%95%D1%82%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%96%D1%8F/%D0%BD%D0%B5%D1%82%D0%B8&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нети, нетяк - небіж, племінник&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6221" LastEditorUserId="6221" LastEditDate="2024-01-07T23:43:23.253" LastActivityDate="2024-01-08T10:39:46.230" Title="Словозміна йменника 'нети'" Tags="|відмінювання|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7413" PostTypeId="2" ParentId="7412" CreationDate="2024-01-08T10:00:04.257" Score="3" Body="&lt;h3&gt;&lt;em&gt;Неть&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;неті&lt;/em&gt; — за творами Семена Скляренка&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;У творах &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BA%D0%BB%D1%8F%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE_%D0%A1%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%BD_%D0%94%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Семена Скляренка&lt;/a&gt; (зокрема романах &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%82%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2_(%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Святослав» (1959)&lt;/a&gt; і &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%80_(%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Володимир» (1962)&lt;/a&gt;) це слово відмінюють так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Називний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;неть&lt;br&gt;(&lt;em&gt;— Я Антип, &lt;strong&gt;неть&lt;/strong&gt; Минули й твій родич, посаднику, — відповів задушний чоловік.&lt;/em&gt;)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;неті&lt;br&gt;(&lt;em&gt;…А за ними вже крокували &lt;strong&gt;неті&lt;/strong&gt; Ігореві, бояри, священик Григорій.&lt;/em&gt;)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Родовий, знахідний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетя&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетів&lt;br&gt;(&lt;em&gt;…Запросила вона їхати з собою ще й родичок своїх — посестрин, &lt;strong&gt;нетів&lt;/strong&gt;, ще й жон князів чернігівського й переяславського.&lt;/em&gt;)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Давальний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетеві, нетю&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетям&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Орудний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетем&lt;br&gt;(&lt;em&gt;— …І мені байдуже, кому ти доводишся &lt;strong&gt;нетем&lt;/strong&gt;.&lt;/em&gt;)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетями&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Місцевий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;неті&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетях&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Кличний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетю&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;неті&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;У творах вжито лише кілька форм (з усіх наведених у таблиці), але з них очевидно, що слово належить до м'якої групи (і відмінюється аналогічно слову &lt;em&gt;мудрець&lt;/em&gt;), звідси й решта форм у таблиці.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але твори Семена Скляренка — це художня література. Я не можу гарантувати, що він на 100% правильно реконструював це архаїчне/рідковживане слово. Також не виключено, що можливі кілька паралельних варіантів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;em&gt;Нети&lt;/em&gt; — етимологічний словник&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;Якщо вірити «Етимологічному словнику української мови» в 7 томах (до речі, саме на його електронну версію, опубліковану на сайті goroh, Ви наводили посилання), це діалектне слово в називному відмінку множими має форму &lt;em&gt;нети&lt;/em&gt;, тобто належить до твердої групи і мало б відмінюватися так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;множина — нети, ¿нетів/нет/нетей? (тут не знаю, найімовірніше &lt;em&gt;нетів&lt;/em&gt;), нетам, нетами, нетах;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;якщо в цього слова є однина, то — нет, нета, нетові/нету (паралельні форми), нетом, неті, ¿нете/нету? (тут не знаю).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Утім, не виключаю, що в словнику може бути описка/помилка. Зрештою, існує паралельний варіант &lt;em&gt;нетій&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;em&gt;Нетій&lt;/em&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;Згадується в різних роботах про застарілі слова, зокрема — &lt;a href=&quot;http://litopys.org.ua/ukrmova/um19.htm&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;стаття «Застарілі слова» О. Тараненка&lt;/a&gt; (з &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B0_(%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D1%96%D1%8F)&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;енциклопедії «Українська мова» (2000)&lt;/a&gt;).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Використовується в романі &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D1%96%D0%BB%D0%B8%D0%BA_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD_%D0%86%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Івана Білика&lt;/a&gt; «Похорон богів» (1986).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;p&gt;Очевидно належить до м'якої групи:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Називний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетій&lt;br&gt;(&lt;em&gt;Стара видибала до Красних воріт, а там уже її &lt;strong&gt;нетій&lt;/strong&gt; Людвік…&lt;/em&gt;)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетії&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Родовий, знахідний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетія&lt;br&gt;(&lt;em&gt;Вона це мовила таким голосом, що я одразу збагнув, як вона остерігається брата й &lt;strong&gt;нетія&lt;/strong&gt; Людвіка.&lt;/em&gt;)&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетіїв&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Давальний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетієві, нетію&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетіям&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Орудний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетієм&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетіями&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Місцевий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетії&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетіях&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Кличний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетію&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;нетії&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;P.S.: Цитати в художній літературі знайдено за допомогою &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D1%80%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B5%D0%B3%D1%96%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE_%D0%B0%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D0%BE%D1%80%D0%BF%D1%83%D1%81_%D1%83%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D1%97_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%B8&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Генерального регіонально анотованого корпусу української мови&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2024-01-08T10:39:46.230" LastActivityDate="2024-01-08T10:39:46.230" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7414" PostTypeId="2" ParentId="7399" CreationDate="2024-01-08T23:20:44.480" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;Вім&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;віси&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;вість&lt;/em&gt; — це ще праслов'янські форми теперішнього часу дієслова &lt;em&gt;відати&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/Reconstruction:Proto-Slavic/v%C4%9Bd%C4%9Bti#Conjugation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;*věmь, *věsi, *věstь&lt;/a&gt;), що збереглися зокрема в церковнослов'янській (&lt;a href=&quot;https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%B2%D1%A3%D0%B4%D1%A3%D1%82%D0%B8#Conjugation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вѣмь, вѣси, вѣстъ&lt;/a&gt;). В українській використовуються здебільшого в &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D1%84%D0%B5%D1%81%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BB%D1%8C_%D0%BC%D0%BE%D0%B2%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;конфесійному стилі&lt;/a&gt;. Наголошую: це &lt;em&gt;не&lt;/em&gt; майбутній доконаний, а &lt;em&gt;теперішній недоконаний&lt;/em&gt; (фактично повні синоніми до &lt;em&gt;відаю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відаєш&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;відає&lt;/em&gt;, але тепер мають специфічне стильове забарвлення).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;[&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B8%D1%81%D0%B0%D1%80_%D0%9F%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D1%8F%D0%BA_(%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%B6)#%D0%9C%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%9F%D0%B8%D1%81%D0%B0%D1%80%D1%8F_%D0%9F%D1%96%D1%81%D1%82%D1%80%D1%8F%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ригорович&lt;/a&gt;:] Сiя двер, з ню же проiзведенiє сотворяєть увесь род чоловiчеський, бисть погибшая; i се паки обрiтеся, но како? не &lt;strong&gt;вiм&lt;/strong&gt;! (Григорій Квітка-Основ'яненко, &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BD%D0%BE%D1%82%D0%BE%D0%BF%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%B2%D1%96%D0%B4%D1%8C%D0%BC%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Конотопська відьма»&lt;/a&gt;, 1833).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Не &lt;strong&gt;вім&lt;/strong&gt;, за що їм так довіря князь, нароблять вони колись нам досточортів лиха!.. (Олекса Стороженко, «Марко Проклятий», 1863).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ти один, господи, &lt;strong&gt;віси&lt;/strong&gt;! (Іван Франко, листи).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;…Поет оспівує… тих, імення їх же ти, Господи, &lt;strong&gt;віси&lt;/strong&gt;, що головами наклали в безощадній, часто сліпій боротьбі… (Сергій Єфремов, «Історія українського письменства», 1924).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як стрінемо першого попа, то золотого дам на панахиду за душу «раба божія, єго же ім'я ти Господи &lt;strong&gt;віси&lt;/strong&gt;…» (Андрій Чайковський, «Сагайдачний», 1929).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://r2u.org.ua/s?w=%D0%B1%D0%BE%D0%B3+%D0%B2%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C&amp;amp;dicts=1&amp;amp;highlight=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Бог &lt;strong&gt;вість&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt; (Агатангел Кримський та Сергій Єфремов, «Російсько-український словник», 1924–1933).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Посилання на результати пошуку в &lt;a href=&quot;https://uacorpus.org&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;корпусі ГРАК&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac17&amp;amp;queryselector=word&amp;amp;keyword=%D0%B2%D1%96%D0%BC&amp;amp;refs==doc.date,=doc.author,=doc.title&amp;amp;sort=%5B%7B%22skey%22:%22kw%22,%22attr%22:%22doc.date%22,%22ctx%22:%220%22,%22bward%22:%22%22,%22icase%22:%22%22%7D%5D&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;вім&lt;/a&gt;;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://parasol.vmguest.uni-jena.de/grac_crystal/#concordance?corpname=grac17&amp;amp;queryselector=word&amp;amp;keyword=%D0%B2%D1%96%D1%81%D0%BC&amp;amp;refs==doc.date,=doc.author,=doc.title&amp;amp;sort=%5B%7B%22skey%22:%22kw%22,%22attr%22:%22doc.date%22,%22ctx%22:%220%22,%22bward%22:%22%22,%22icase%22:%22%22%7D%5D&amp;amp;showresults=1&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;віси&lt;/a&gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2024-01-08T23:35:29.877" LastActivityDate="2024-01-08T23:35:29.877" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7415" PostTypeId="2" ParentId="3930" CreationDate="2024-01-09T10:54:42.690" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Це не зовсім відповідь на запитання, але в багатьох випадках ще можна казати так:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Зовсім без прийменника, наприклад:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Приймальна комісія робить &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=19011&amp;amp;page=649&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;год&lt;/a&gt; (рік).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;З прийменником &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=27400&amp;amp;page=918&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;за&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, наприклад:&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Інвестор обіцяє побудувати завод за &lt;a href=&quot;https://sum20ua.com/Entry/index?wordid=19011&amp;amp;page=649&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;год&lt;/a&gt; (рік).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="6244" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2024-01-11T11:24:21.830" LastActivityDate="2024-01-11T11:24:21.830" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7416" PostTypeId="2" ParentId="3854" CreationDate="2024-01-09T11:09:00.320" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Ще можна казати &lt;em&gt;за&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кожен стіл співає пісні в порядку черги за номером столу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Особисті дані клієнтів зберігають та охороняють за найвищими світовими стандартами.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="6244" LastEditorUserId="6244" LastEditDate="2024-01-12T01:17:58.340" LastActivityDate="2024-01-12T01:17:58.340" CommentCount="10" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7417" PostTypeId="1" CreationDate="2024-01-22T13:52:59.110" Score="3" ViewCount="46" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://www.umoloda.kiev.ua/number/3255/164/119081/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;«Україна молода» пише&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Зокрема, всім відома колядка «Ой, радуйся, Земле», продовжувалася словами «ясен Світ народився» або «новий день народився».&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але ніякого обґрунтування цьому твердженню не дає.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ще знайшов такі варіанти на &lt;a href=&quot;https://lyricstranslate.com/uk/%D0%B4%D0%BE%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%B9-%D0%B2%D0%B5%D1%87%D1%96%D1%80-%D1%82%D0%BE%D0%B1%D1%96-ii-good-evening-you.html&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;lyricstranslate&lt;/a&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ой радуйся Земле Син Божий народився!&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ой радуйся Земле Ясен Світ засвітився!&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ой радуйся Земле Світ Новий народився!&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Ой радуйтесь Люде Ясен Світ засвітився!&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Цікавить звідки пішов вираз &lt;em&gt;Ясен Світ&lt;/em&gt;. Чи пов'язано це з тим, що християнські вірування замінили дохристиянські світотворчі вірування чи це вже пізніше утворення?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ось приклад космогонічної колядки - &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D0%B9_%D1%8F%D0%BA_%D1%82%D0%BE_%D1%89%D0%B5_%D0%B1%D1%83%D0%BB%D0%BE_%D1%96%D0%B7_%D0%BD%D0%B0%D1%89%D0%B0%D0%B4%D0%B0_%D1%81%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Ой як то ще було із нащада світа.&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2024-01-23T14:50:11.997" LastActivityDate="2024-02-23T14:18:16.393" Title="Звідки з'явились слова «ясен Світ» в колядці «Ой, радуйся, Земле»" Tags="|етимологія|історія-мови|колядки|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7418" PostTypeId="2" ParentId="7410" CreationDate="2024-01-23T01:58:26.853" Score="4" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;http://kulturamovy.univ.kiev.ua/KM/pdfs/Magazine8-7.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;ЯК ТРЕБА ВИМОВЛЯТИ ШИПЛЯЧІ ЗВУКИ? (&lt;em&gt;А. М. ЗАЛЕСЬКИЙ&lt;/em&gt;)&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Певні хитання в сучасній мовній практиці щодо вимови шиплячих&#xA;спостерігаються у випадках, коли на морфемному стикові кореня й&#xA;закінчення відбулось подовження шиплячих &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt; (пор.&#xA;іменники середнього роду типу &lt;em&gt;роздоріжжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піддашшя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;клоччя&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;збіжжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;Запоріжжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;суччя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підніжжя&lt;/em&gt;, а також форми орудного відмінка однини іменників жіночого роду третьої відміни з основою на&#xA;шиплячий приголосний, напр.: &lt;em&gt;поміччю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;річчю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;розкішшю&lt;/em&gt; та ін.).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До цієї групи слів належать і кілька іменників, у яких кінцевий&#xA;шиплячий основи стоїть після іншого приголосного і тому вже,&#xA;зрозуміло, не може подовжуватись, але за аналогією до названих&#xA;іменників пом’якшується перед голосними заднього ряду &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; та &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;:&#xA;&lt;em&gt;Заволжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;харчю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;жовчю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;нехворощю&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Сучасна мовна практика засвідчує досить широку шкалу хитань і вагань у&#xA;вимові шиплячих у цій категорії слів — від виразного ствердіння до&#xA;напівм’якості і навіть повного пом’якшення: &lt;em&gt;зб’і́ж:а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;п’ід:а́ш:а&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;пал’і́ч:а&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;зб’і́ж’іа&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;п’ід:а́ш’:а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пал’і́ч’:а&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;зб’і́ж':а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;п’ід:аш':а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пал’іч':а&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нам видаються передчасними рекомендації вимовляти подовжені шиплячі в&#xA;словах &lt;em&gt;Запоріжжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;збіжжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;клоччя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;підпіччя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;піддашшя&lt;/em&gt; тільки&#xA;твердо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Можна припускати, що тверда вимова шиплячих у словах &lt;em&gt;зб’і́ж:а&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;п’ід:а́ш:а&lt;/em&gt; і под. властива різним місцевим варіантам літературної мови й зумовлена впливом говіркового оточення. Таку вимову порівняно&#xA;часто доводиться чути в носіїв літературної мови, що походять з&#xA;Поділля.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Орфоепічна традиція, яка в цьому випадку підтримується також&#xA;орфографією (написанням після шиплячих графем я та ю, що вказують на&#xA;пом’якшення попередніх приголосних), рекомендує у всіх словах із&#xA;подовженими шиплячими, а також у словах &lt;em&gt;Заволжя&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;харчю&lt;/em&gt;,&#xA;&lt;em&gt;нехворощю&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;жовчю&lt;/em&gt; та ін. зберігати пом’якшену вимову шиплячих.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;[…]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Отже, за орфоепічними нормами сучасної української літературної мови&#xA;шиплячі можуть пом’якшуватися лише перед &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; (причому в такій&#xA;позиції шиплячі завжди напівм’які) та в обмеженій кількості слів і&#xA;словоформ перед &lt;strong&gt;а&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt; здебільшого тоді, коли шиплячі є&#xA;подовженими (&lt;em&gt;обли́ч’:а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;пйатир’і́ч’:а&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;н’і́ч’:у&lt;/em&gt; та ін.), у всіх&#xA;інших випадках приголосні &lt;strong&gt;ж&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ч&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ш&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;д͡ж&lt;/strong&gt; слід вимовляти&#xA;твердо.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коротко:&lt;/strong&gt; вимова за ортоепічними нормами, з підтримкою ортоґрафічних — &lt;strong&gt;по-різному&lt;/strong&gt;; однак добра частина говірок — насамперед подільські — не розрізняють.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Гісторичні і сучасні причини я наумисно пропустив, бо це вже справа гиншого запитання, хоча певні відповідї вже єʼ в згаданій статтї — треба перейти за ланкою.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastActivityDate="2024-01-23T01:58:26.853" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7419" PostTypeId="2" ParentId="7410" CreationDate="2024-01-23T12:56:52.857" Score="3" Body="&lt;p&gt;&lt;sub&gt;(Це лише моя спроба викласти &lt;a href=&quot;/a/7418&quot;&gt;чудову відповідь Sútnôstj&lt;/a&gt; простіше, донісши її до ширшої аудиторії. Додаткової інформації тут нема. Можливо, спроба дурна і її слід прибрати, не знаю.)&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;На відміну від російської, в українській мові (принаймні в стандартній українській мові) немає автоматичного м'якшення звуку &lt;em&gt;ч&lt;/em&gt;. У нас &lt;em&gt;чя&lt;/em&gt; — це &lt;em&gt;чя&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;ча&lt;/em&gt; — це &lt;em&gt;ча&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;чю&lt;/em&gt; — це &lt;em&gt;чю&lt;/em&gt;, а &lt;em&gt;чу&lt;/em&gt; — це &lt;em&gt;чу&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;При цьому &lt;em&gt;чя&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;чю&lt;/em&gt; вживають дуже обмежено (лише в подвоєннях, як-от &lt;em&gt;обличчя&lt;/em&gt;, й окремих винятках); &lt;em&gt;ча&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;чу&lt;/em&gt; — набагато частіше.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Але в діалектах є певні хитання: як в один бік (коли &lt;em&gt;чя&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;чю&lt;/em&gt; твердіють, наприклад &lt;em&gt;обличчя&lt;/em&gt; вимовляють майже як &lt;em&gt;обличча&lt;/em&gt;), так і в інший (коли &lt;em&gt;ча&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;чу&lt;/em&gt; м'якшають — або завжди, або в окремих словах/випадках — наприклад &lt;em&gt;курча&lt;/em&gt; вимовляють майже як &lt;em&gt;курчя&lt;/em&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="4" LastActivityDate="2024-01-23T12:56:52.857" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7420" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7421" CreationDate="2024-01-23T14:26:49.223" Score="3" ViewCount="113" Body="&lt;p&gt;Новомосковською міською радою було прийнято за основу &lt;a href=&quot;https://novomoskovsk-rada.dp.gov.ua/vsi-normativni-akti/pro-pereimenuvannia-mista-novomoskovsk-dnipropetrovskoi-oblasti-na-misto-nova-samar&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;проект рішення&lt;/a&gt; від 20.12.2023 р. про перейменування міста &lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BC%D0%BE%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Новомосковськ&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; на &lt;strong&gt;Нова Самарь&lt;/strong&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте велика кількість українських ЗМІ опублікувала новину про перейменування міста на &lt;strong&gt;Нова Самар&lt;/strong&gt;, нехтуючи правилами Українського правопису? Чи ніт?&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Шановну спільноту прошу навести правила, відповідно до яких формуються складні власні назви в українській мові та провідмінювати її.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastEditorUserId="2207" LastEditDate="2024-01-24T22:24:29.217" LastActivityDate="2024-01-25T15:39:07.420" Title="Нова Самарь чи Нова Самар" Tags="|етимологія|власні-назви|відмінювання|мʼякий-знак|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7421" PostTypeId="2" ParentId="7420" CreationDate="2024-01-23T14:57:16.313" Score="4" Body="&lt;p&gt;Згідно з сучасним правописом (це стосується не лише правопису 2019 року, а й значно старіших), м'який знак після &lt;em&gt;р&lt;/em&gt; на кінці слова справді не пишуть:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;h3&gt;&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf#page=21&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 27&lt;/a&gt;. Коли не пишемо &lt;em&gt;Ь&lt;/em&gt;&lt;/h3&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Ь&lt;/em&gt; не пишемо:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Після &lt;em&gt;р&lt;/em&gt; у кінці складу або слова: &amp;lt;…&amp;gt;, &lt;em&gt;кобза́р&lt;/em&gt;, &amp;lt;…&amp;gt;, &lt;em&gt;лі́кар&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;монасти́р&lt;/em&gt;, &amp;lt;…&amp;gt;, &lt;em&gt;секрета́р&lt;/em&gt;, &amp;lt;…&amp;gt;, &lt;em&gt;школя́р&lt;/em&gt;, &amp;lt;…&amp;gt;.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Усі наведені приклади чоловічого роду — вони належать до II відміни (але теж показні, бо частина цих слів історично мала м'який знак і тепер належить до &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf#page=81&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;м'якої групи відмінювання&lt;/a&gt;). Але правило про м'який знак після &lt;em&gt;р&lt;/em&gt; так само стосується і до слів жіночого роду — вони потрапляють до III відміни й відмінюються відповідно (&lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf#page=82&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;коротка таблиця&lt;/a&gt;, &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/%202019.pdf#page=100&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;докладніше&lt;/a&gt;):&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Множина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Називний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́р, твар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́рі, тва́рі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Родовий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́рі, тва́рі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́рей, тва́рей&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Давальний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́рі, тва́рі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́рям, тва́рям&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Знахідний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́р, твар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́рі, тва́рей&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Орудний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́р'ю, тва́р'ю&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́рями, тва́рями&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Місцевий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́рі, тва́рі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́рях, тва́рях&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Кличний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́ре, тваре&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;глазу́рі, тва́рі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;&#xA;&lt;p&gt;(До цієї ж відміни належить іменник &lt;em&gt;ма́ти&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;біома́ти&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прама́ти&lt;/em&gt;) і його застаріло-урочистий варіант &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;/q/7154&quot;&gt;ма́тір&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;Богома́тір&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;прама́тір&lt;/em&gt;), але там є певні відхилення у відмінюванні, зокрема родовий відмінок множини — &lt;em&gt;матері́в&lt;/em&gt;.)&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Upd.:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;div class=&quot;s-table-container&quot;&gt;&#xA;&lt;table class=&quot;s-table&quot;&gt;&#xA;&lt;thead&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;th&gt;Відмінок&lt;/th&gt;&#xA;&lt;th&gt;Однина&lt;/th&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/thead&gt;&#xA;&lt;tbody&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Називний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Нова Самар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Родовий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Нової Самарі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Давальний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Новій Самарі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Знахідний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Нову Самар&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Орудний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Новою Самар'ю&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Місцевий&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Новій Самарі&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;tr&gt;&#xA;&lt;td&gt;Кличний&lt;/td&gt;&#xA;&lt;td&gt;Нова Самаре&lt;/td&gt;&#xA;&lt;/tr&gt;&#xA;&lt;/tbody&gt;&#xA;&lt;/table&gt;&#xA;&lt;/div&gt;" OwnerUserId="4" LastEditorUserId="4" LastEditDate="2024-01-25T15:39:07.420" LastActivityDate="2024-01-25T15:39:07.420" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7422" PostTypeId="2" ParentId="644" CreationDate="2024-01-26T11:16:41.650" Score="1" Body="&lt;p&gt;Тверде Ч це якщо ми говоримо про літературний стандарт.&#xA;М'яке Ч не має стосунку до суржику. В давньослов'янській Ч було м'яке.&#xA;тому в ряді діялектів так і зосталося.&#xA;Проте літературний стандарт і розмовна мова різні речі. літератуний стандарт це лише підмножина української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В ряді діялектів (галицько-буковинська група говорів, степовий говір, слобожанський говір) ч собі м'яке.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому говоріть так, як вам подобається. Чи тверде ч має вас хвилювати якщо ви хочете працювати на радіо, телебаченні чи побідних сферах.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6300" LastEditorUserId="6300" LastEditDate="2024-01-26T11:17:22.700" LastActivityDate="2024-01-26T11:17:22.700" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7423" PostTypeId="2" ParentId="7410" CreationDate="2024-01-26T11:24:03.253" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Тут залежить від контексту.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В літературному стандарті Ч тверде, тому різниця є.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В частині діялектів і говорів Ч м'яке і відбувається те що ви помітили,&#xA;що чу і чю для людей звучить однаково.&#xA;Се є спадок давньоруської мови. там ч теж було м'яке і часто в різних джерелах замість  ѥ, ѧ, ю після ч писали також є, а, у. Наприклад, чѧдо—чадо [t͡ɕadɔ], чюдити—чудити [t͡ɕudɪtɪ]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;особисто я цілий рік у школі вчився писати слова типу щястя-щастя,&#xA;бо там де я зростав ч саме м'яка. (покутсько-буковинська група діалектів)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6300" LastEditorUserId="6300" LastEditDate="2024-01-26T11:24:37.947" LastActivityDate="2024-01-26T11:24:37.947" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7424" PostTypeId="2" ParentId="6277" CreationDate="2024-01-26T11:56:41.997" Score="-1" Body="&lt;p&gt;Пане те що ви помітили, це нормальна частина української мови.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В давньоруській ч було саме м'яким. І це не ексклюзивний винахід російської мови.&#xA;в багатьох джерелах зустрічаються паралельні форми,поряд з ѥ, ѧ, ю після ч писали також є, а, у. Наприклад, чѧдо—чадо [t͡ɕadɔ], чюдити—чудити [t͡ɕudɪtɪ]&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;звук ў теж є у ряді діалектів, особливо поліських, вони там мають ряд  рис спільних для української та білоруської мов&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В канаду емігрували в основному з західних терен. Тому в канадійському варіянті української багато саме рис південно-західного наріча, де ч саме м'яке.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно правил беріть приклад з англійської де базіліон різних варіантів та норм. хтось говорить амерікан інгліш, хтось британською. А самі брити тролять один одного що різні діалекти на островах нерозумілі між собою.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Україська літературна мова = це урізана лінгва франка, в першу чергу для потреб держави: освіти, телебачення,  радіо, міжрегіонального спілкування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Виробляйте свій стиль, і спілкуйтесь як вам подобається.&#xA;ніхто в побуті не говорить літературною, та і воно нінада.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6300" LastEditorUserId="6300" LastEditDate="2024-01-26T13:47:40.373" LastActivityDate="2024-01-26T13:47:40.373" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7425" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7426" CreationDate="2024-01-26T21:04:30.750" Score="1" ViewCount="70" Body="&lt;p&gt;В законодавстві України використовується слово &lt;strong&gt;стаття&lt;/strong&gt; щоб вказати де стаття починається. Це слово також має інші функції в текстах законів.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;В &lt;a href=&quot;https://www.riigiteataja.ee/en/eli/ee/Riigikogu/act/524012024003/consolide&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;текстах законів Естонії&lt;/a&gt; використовується знак §.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи доцільно також почати використовувати § знак замість слова стаття?&#xA;На мою думку ці зміни зроблять текст законів легшими для сприйняття.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Оновлення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Кримінальний процесуальний кодекс використовує символ §.&#xA;До прикладу &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/4651-17#n622&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§ 2. Сторона обвинувачення&lt;/a&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6060" LastEditorUserId="69" LastEditDate="2024-02-03T16:31:03.563" LastActivityDate="2024-02-03T16:31:03.563" Title="Що означає знак § в текстах законів?" Tags="|пунктуація|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7426" PostTypeId="2" ParentId="7425" CreationDate="2024-01-27T21:02:34.060" Score="3" Body="&lt;h2&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D0%BC%D0%B2%D0%BE%D0%BB_%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;§&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Символ параграфа&lt;/a&gt;&lt;/h2&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Символ розділу&lt;/strong&gt; або &lt;strong&gt;знак розділу&lt;/strong&gt; — це друкарський знак для посилань на окремі &lt;a href=&quot;https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/05062019-onovl-pravo.pdf&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;пронумеровані розділи документа&lt;/a&gt;. Він також може використовуватися при цитуванні розділів правового кодексу.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Проте тексти &lt;a href=&quot;https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2704-19#Text&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Законів України&lt;/a&gt;, які публікуються на державному порталі Верховної Ради, використовують інші означення, а саме &lt;strong&gt;Розділи&lt;/strong&gt; і &lt;strong&gt;Статті&lt;/strong&gt;. При цитуванні документа позначки на означення його розділів зазвичай зберігають як в оригіналі, щоб уникнути плутанини та невідповідностей.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2207" LastActivityDate="2024-01-27T21:02:34.060" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7427" PostTypeId="2" ParentId="7277" CreationDate="2024-01-28T17:23:50.583" Score="1" Body="&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Утім, повно українців вимовляють в у тих випадках як в у слові ви: мав&#xA;і лев, що часто перетворюється на ф.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Повно вкраїнців також розмовляють московською (&amp;quot;російською&amp;quot;) мовою, й роблять так уже кілька десятиліть, а дехто й під 100 років з початку СРСР (а московські міські переселенці в часи Російської Імперії й довше). І майже кожен українець знає московську, чи чув багато московської мови за своє життя. Якшо не від свого оточення, то, принаймні, по телебаченню, радійо. Через це я не думаю, шо з мови будь-якого пересічного вкраїнця можна судити про питомі риси фонетики, фонології. Якшо багато так говоре, то воно не значе, шо так є природньо для вкраїнської мови. Або &amp;quot;було природньо&amp;quot;, якшо мислити через зіницю &amp;quot;розвитку&amp;quot; мови (уплив московської мови = розвиток української мови).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Нескладова, губно-губна вимова /в/ після голосної перед наступною приголосною це явище рідне для всіх українських говорів. Непослідовне воно лише, хіба шо на переферії вкраїнського мовного континивма, де є багато впливу з московської, польської, румунської, чи вгорської мов. Для говірок дотичних до білоруських і словацьких це явище лишається послідовне, оскільки також трапляється й у тих двох мовах. Але судити фонетичну систему мови за переферійними говірками неправильно. Нині це явище лишається найпоширенішим на заході країни, але не через те, шо це явище лише рідне для західних говорів (південно-західних та північних, точніше), а тому шо вкраїнська мова загалом лишається найпоширенішою на заході країни, а тому піддається меншому впливу від московської. Хоча таки піддається. За останні кілька років я помітив, шо зростає кількість мовців із заходу, котрі таки оглушують /в/ до ф у кінці слова, чи перед глухою приголосною. Помітив це я навіть у своїй сім'ї, хоч живу на Львівщині. Усе частіше недотримуються також вимови й актори дублювання, журналісти. Також, до прикладу, в сучасному Ужгороді поширений свій суржик, де мішається тамтешня закарпатська говірка (також &amp;quot;карпаторусинська мова&amp;quot;), літературна вкраїнська мова, московська мова, та угорська мова. Хоч місто Ужгород настільки далеке від московських говорів, наскільки це взагалі можливо, ця відстань не зупинила поширення московських слів і виразів у тамтешнє мовлення.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Підсумок:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи є вимова «в» у ролі у нескладового як «в» діалектною чи неправильною?&#xA;ф&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Діалектною? Ні. Неправильною? Також ні. Чи є вимова /в/ як [ф] неправильна? Залежить від того, шо ви гадаєте під &amp;quot;правильна&amp;quot; вимова. Якшо &amp;quot;відповідає правилам літературної вимови&amp;quot;, то ні, оглушення /в/ до [ф] неправильне. Якшо &amp;quot;відповідає природі вкраїнської вимови та питомим фонетичним рисам українських говірок&amp;quot;, то також ні, не відповідає. Якшо ж &amp;quot;відповідає дійсній вимові багатьох українців сьогодні&amp;quot;, то... так, відповідає.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5010" LastEditorUserId="5010" LastEditDate="2024-01-28T17:35:03.183" LastActivityDate="2024-01-28T17:35:03.183" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7428" PostTypeId="1" CreationDate="2024-02-03T03:31:41.220" Score="0" ViewCount="137" Body="&lt;p&gt;I have noticed that in Ukrainian two words represent the word 'and' in English. Is there any rule that explains when to use &lt;strong&gt;і&lt;/strong&gt; and when to use &lt;strong&gt;ТА&lt;/strong&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="995" LastEditorUserId="995" LastEditDate="2024-02-03T19:00:40.827" LastActivityDate="2024-03-10T08:01:10.160" Title="What's the difference between і and ТА?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="2" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7429" PostTypeId="2" ParentId="7428" CreationDate="2024-02-05T21:21:25.807" Score="0" Body="&lt;p&gt;Word I and TA, as well as Й have the same meaning and are used to avoid tautology.&#xA;In some dialects and internet culture ТА can also mean YES (as short for TAK).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6325" LastEditorUserId="6325" LastEditDate="2024-02-05T21:24:55.787" LastActivityDate="2024-02-05T21:24:55.787" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7431" PostTypeId="1" CreationDate="2024-02-09T02:29:58.347" Score="2" ViewCount="35" Body="&lt;p&gt;Як зазначено у заголовку, шукаю як перекласти українською мовою &lt;em&gt;tourist landmark/site/attraction&lt;/em&gt;? Укрвікі перекладає слово &lt;em&gt;landmark&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9E%D1%80%D1%96%D1%94%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%80&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;орієнтир&lt;/a&gt;&lt;/em&gt; (тобто виходить &lt;em&gt;туристичний орієнтир&lt;/em&gt;), а &lt;em&gt;tourist attraction/site&lt;/em&gt; як &lt;em&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BC%27%D1%8F%D1%82%D0%BA%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;туристична пам'ятка&lt;/a&gt;&lt;/em&gt;, але обидва варіанта видаються слабенькими.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Ймовірно, мені знадобиться допомога &lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D1%96_%D1%81%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словоковалів&lt;/a&gt; які б вигадали якийсь новотвір, адже поточні переклади які я знайшов мене не влаштовують.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="331" LastActivityDate="2024-02-09T02:29:58.347" Title="Як перекласти українською мовою tourist landmark/site/attraction?" Tags="|from-english|словотворення|переклади|новотвори|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7432" PostTypeId="2" ParentId="7428" CreationDate="2024-02-09T07:33:17.680" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;I&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; and &lt;em&gt;&lt;strong&gt;TA&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; are synonyms and usualy mean &lt;em&gt;&lt;strong&gt;AND&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; but they aren't quite the same.&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;I&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; tends to connect equal things or events which can be any member of the sentence or any clause. (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;AND&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;)&#xA;&lt;em&gt;Я люблю яблука і груші. - I like apples and pears (simultaneously).&lt;/em&gt;&#xA;&lt;em&gt;&lt;strong&gt;TA&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; is mostly about adding something extra. There is a main thing or event and there is additional one which joins the main. (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;ALSO&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;)&#xA;&lt;em&gt;Я люблю яблука та груші. - I like apples and (also) pears (but I prefer apples).&lt;/em&gt;&#xA;Besides &lt;em&gt;&lt;strong&gt;TA&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; can join the information that is opposite but &lt;em&gt;&lt;strong&gt;I&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; cannot. (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;BUT&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;)&#xA;&lt;em&gt;Я люблю яблука, та наразі вони скінчилися. - I like apples but they've just ended.&lt;/em&gt;&#xA;But &lt;em&gt;&lt;strong&gt;I&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; can be doubled unlike &lt;em&gt;&lt;strong&gt;TA&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; which can't. (&lt;em&gt;&lt;strong&gt;BOTH... AND...&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;)&#xA;&lt;em&gt;Я люблю і яблука, і груші. - I like both apples and pears.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6174" LastEditorUserId="6174" LastEditDate="2024-02-09T07:59:51.183" LastActivityDate="2024-02-09T07:59:51.183" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7433" PostTypeId="1" AcceptedAnswerId="7437" CreationDate="2024-02-10T20:21:21.940" Score="-1" ViewCount="64" Body="&lt;p&gt;Яка різниця між мерзенно і мерзотно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6335" LastActivityDate="2024-02-23T03:05:42.937" Title="Яка різниця між мерзенно і мерзотно?" Tags="|вживання-слів|" AnswerCount="1" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7434" PostTypeId="2" ParentId="1338" CreationDate="2024-02-12T11:22:00.470" Score="-2" Body="&lt;p&gt;Безвозвратная финансовая помощь — безповоротна фінансова допомога. Тож &amp;quot;безвозвратно&amp;quot; можна перекласти і як &amp;quot;безповоротно&amp;quot;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="745" LastActivityDate="2024-02-12T11:22:00.470" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7436" PostTypeId="2" ParentId="6277" CreationDate="2024-02-22T23:45:59.810" Score="0" Body="&lt;p&gt;&amp;quot;чи існує офіційне джерело літературних правил&amp;quot;&#xA;Офіційне джерело — Атлас Української Мови. Подивіться: ніде нема шьо. Тілки шо й шчо.&#xA;P.S. І сумно й смішно читать відповіді &amp;quot;знавців&amp;quot;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Олекса Синявський&#xA;&lt;a href=&quot;https://studfile.net/preview/2269711/page:2/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://studfile.net/preview/2269711/page:2/&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6244" LastActivityDate="2024-02-22T23:45:59.810" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7437" PostTypeId="2" ParentId="7433" CreationDate="2024-02-23T03:05:42.937" Score="1" Body="&lt;p&gt;Слова &amp;quot;мерзенно&amp;quot; та &amp;quot;мерзотно&amp;quot; мають подібне значення, але вживаються в дещо різних контекстах. Обидва ці прикметники відносяться до чогось вкрай неприємного, відразливого або огидного. Однак, зазвичай, &amp;quot;мерзенно&amp;quot; використовується для опису почуттів або вражень (наприклад, відчувати себе мерзенно), тоді як &amp;quot;мерзотно&amp;quot; частіше стосується опису об'єктів або дій (наприклад, мерзотна поведінка). Це розмежування не є абсолютним і може варіюватися залежно від контексту та особистих переваг користувача мови.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="5466" LastActivityDate="2024-02-23T03:05:42.937" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7438" PostTypeId="1" CreationDate="2024-02-23T04:14:50.043" Score="2" ViewCount="68" Body="&lt;p&gt;Слухав &lt;a href=&quot;https://youtu.be/S--4oklQiQE?si=mThvuxIhf1vk0c2E&amp;amp;t=2585&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;бесіду з пані Забужко&lt;/a&gt; і вона казали, що соцмережі зроблені для того, щоб кожен кидав свій глек на капусту. Почав шукати значення виразу і знайшов таке:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;втручатися&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Встрявати (в щось), влазити, вмішуватися, залазити, лізти, мішатися, потикатися, присерблюватися, присусіджуватися, пхатися, рипатися, соватися, сунутися, тикатися, тицятися, ув'язуватися&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Фразеологічні синоніми:&lt;/strong&gt; встромляти носа; встромляти носа в чуже просо; встромляти свій писок; втручатись у внутрішні справи; заглядати в чужі горшки; залазити в душу; лізти в душу; лізти в чужий горох; лізти з чобітьми в душу; лізти, куди не слід; лізти нахрапом; лізти не в своє; лізти не в своє діло; лізти рахма; ніс сувати; носа встромляти; потикати носа; пхати носа; пришивати пришви (втручатися в розмову); рипатися в чужі двері; совати носа в чуже просо; совати свого носа; совати свого носа в чужий город; совати свого носа в чужі горшки; соватись у чужий монастир; сувати носа; сунути носа; сунути носа, куди не слід; сунути свого носа; сунутися з своїми козами на торг; тикати носа; тикати свого носа в чуже просо; тикати свого носа в чужий город; тикатись у чужі справи; тицяти носа&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Приповідки:&lt;/strong&gt; Нате вам п'ятака, прийміть мене, штурпака. Нате й мій гріш на ладан, щоб і моє перед Богом курилось. Нате й мій галун до церкви. Нате й мій стовбун, щоб і я там був. Нате й мій гріш та купите дьогтю, бо в мене паршива голова. Нате й мій глек на капусту. &lt;em&gt;Нате й мій глек на капусту, щоб і я була Вівдя (Гапка, Настя, Пріська, Риндя, Химка, Хівря).&lt;/em&gt; Нате й мій глек на сироватку, щоб і моя була масниця. Нате й моїх п'ять, щоб було десять. Нате й мої штани в жлукто, нехай визоляться&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Застереження тим, хто втручається: Без тебе вода не освятиться! Твій номер восьмий. Не до тебе п'ють. Не до тебе п'ють, не кричи &amp;quot;будь здоров.&amp;quot; Не до тебе п'ється. Не твоє діло. Не твого ума діло. Не твоя копа молотиться. Не твоє засипано. Не мішайся в чужі лика!&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;sub&gt;&lt;a href=&quot;https://slovnyk.me/dict/synonyms_vusyk/%D0%B2%D1%82%D1%80%D1%83%D1%87%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%81%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник синонімів Вусика&lt;/a&gt;&lt;/sub&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Здається зі загальним значенням виразу зрозуміло, але що означає його друга частина &lt;em&gt;щоб і я була ...&lt;/em&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastActivityDate="2024-02-23T04:14:50.043" Title="Що означає прислів'я &quot;нате і мій глек на капусту, щоб і я була Химка.&quot;" Tags="|фразеологізми|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7439" PostTypeId="2" ParentId="7382" CreationDate="2024-02-23T10:18:47.013" Score="1" Body="&lt;p&gt;Щось таки виросло, кажете?.. Так, правда ваша.&#xA;You're saying something has grown after all?&#xA;Yes, you're right!&#xA;(таки ~after all)&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6244" LastActivityDate="2024-02-23T10:18:47.013" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7443" PostTypeId="2" ParentId="4717" CreationDate="2024-03-05T21:08:17.787" Score="0" Body="&lt;p&gt;Наразі на &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/donat&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;словотворі&lt;/a&gt; &amp;quot;пундик&amp;quot; має найбільшу кількість голосів (мені також цей варіант дуже подобається). Взагалі натрапив на цю сторінку шукаючи в контексті грошей. &lt;a href=&quot;https://tseivo.com/b/LocalWeirdo/t/kgdeea7gmr&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Донат&lt;/a&gt; - це слово, яке надовго з нами залишиться в контексті грошей. Почитав &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/donat-hroshi&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;відповідники&lt;/a&gt; й не думаю що щось буде використовуватись.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6389" LastActivityDate="2024-03-05T21:08:17.787" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7445" PostTypeId="1" CreationDate="2024-03-15T11:17:25.590" Score="3" ViewCount="41" Body="&lt;p&gt;Слова з народної пісні у виконанні Христини Соловій &amp;quot;Сідит пташок&amp;quot;. Там є такий діалог:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;(Хлопець)&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Мила, мила, што зробила&lt;br /&gt;&#xA;Же ти мене зводила&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;Шитким лучки ти покосив&lt;/strong&gt;&lt;br /&gt;&#xA;Гей, а ти з другим ходила&lt;br /&gt;&#xA;&lt;em&gt;(Дівчина)&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;А я з другим не ходила, гей&lt;br /&gt;&#xA;Лем, я тебе чекала&lt;br /&gt;&#xA;До ти лучки, штось покосив&lt;br /&gt;&#xA;Гей, я ти ласком платила&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут найскладніше це слово &amp;quot;шитким&amp;quot;. Воно схоже на польске &amp;quot;vszystkym&amp;quot; тобто &amp;quot;усім&amp;quot;. Але за змістом не підходить (&amp;quot;ти покосив&amp;quot; - тобто &amp;quot;тобі&amp;quot;, а не усім).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6369" LastEditorUserId="6369" LastEditDate="2024-03-15T21:50:07.980" LastActivityDate="2024-03-15T21:50:07.980" Title="Що означає русинською &quot;Шитким лучки&quot;?" Tags="|значення-слів|діалекти|займенники|лемківський-діалект|" AnswerCount="0" CommentCount="4" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7446" PostTypeId="1" CreationDate="2024-03-17T18:54:37.497" Score="4" ViewCount="46" Body="&lt;p&gt;У машинному навчанні є задача під назвою pose estimation, суть якої полягає у тому, аби для якоїсь кількості joints (у перекладі теж не впевнений) отримати координати, маючи зображення.&#xA;&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/3D_pose_estimation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;https://en.wikipedia.org/wiki/3D_pose_estimation&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Варіанти які мене майже задовольняють: скелетонізація (просто і влучно, проте це більше неформальний переклад у моєму колі спілкування) або ж оцінка положення (звучить як калька, але ближче до оригіналу).&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6412" LastActivityDate="2024-03-27T12:58:46.153" Title="Відповідник до англійського &quot;pose estimation&quot;" Tags="|переклад|from-english|іншомовні-слова|" AnswerCount="1" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7447" PostTypeId="1" CreationDate="2024-03-19T11:20:31.723" Score="0" ViewCount="28" Body="&lt;p&gt;В мене є сумніви у випадках, коли наступне слово починається с голосної, наприклад, &lt;code&gt;&amp;quot;в Україні&amp;quot;&lt;/code&gt;. Чи має в таких випадках &lt;code&gt;&amp;quot;в&amp;quot;&lt;/code&gt; вимовлятися як &lt;code&gt;&amp;quot;ў&amp;quot;&lt;/code&gt; (нескладотворче &lt;code&gt;&amp;quot;у&amp;quot;&lt;/code&gt;), або так, як &lt;code&gt;&amp;quot;в&amp;quot;&lt;/code&gt; вимовляється у слові &lt;code&gt;&amp;quot;вулиця&amp;quot;&lt;/code&gt;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="2177" LastActivityDate="2024-03-19T11:20:31.723" Title="Чи завжди прийменник &quot;в&quot; вимовляється як &quot;ў&quot;?" Tags="|фонетика|" AnswerCount="0" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7448" PostTypeId="1" CreationDate="2024-03-23T20:47:59.833" Score="-3" ViewCount="30" Body="&lt;p&gt;Чи граматично правильно вживати слово &amp;quot;типу&amp;quot; у якості слові &amp;quot;ніби&amp;quot;? Чи існує окремий паронім-прислівник &amp;quot;типу&amp;quot; як от слово &amp;quot;замок&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6155" LastEditorUserId="6155" LastEditDate="2024-03-26T01:19:45.087" LastActivityDate="2024-03-26T01:19:45.087" Title="Чи граматично правильно вживати слово &quot;типу&quot; у якості слові &quot;ніби&quot;?" Tags="|граматика|" AnswerCount="0" CommentCount="5" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7449" PostTypeId="1" CreationDate="2024-03-26T01:05:02.657" Score="-3" ViewCount="17" Body="&lt;p&gt;Чи грам. правильно виділяти суряду частину за доп. подвійного тире? Приклад: Якщо я купую у інтернет магазині техніку - оплачую на банк. рах. - чи ці кошти...&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6155" LastActivityDate="2024-03-26T01:05:02.657" Title="Парне тире, складносур. реч" Tags="|граматика|" AnswerCount="0" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7450" PostTypeId="2" ParentId="7446" CreationDate="2024-03-26T22:11:10.097" Score="1" Body="&lt;p&gt;Гадаю, що тут відповідником може бути простий переклад фрази з урахуванням того, що під оцінюванням мається на увазі &lt;em&gt;передбачення трансформації об'єкта від заданої користувачем відлікової пози&lt;/em&gt; (&lt;a href=&quot;https://en.wikipedia.org/wiki/3D_pose_estimation&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;звідси&lt;/a&gt;). Отже дивимось у словник:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;&lt;a href=&quot;https://e2u.org.ua/s?w=estimation%20&amp;amp;dicts=all&amp;amp;highlight=on&amp;amp;filter_lines=on&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;estimation&lt;/a&gt;&lt;/strong&gt; [ˌestɪˈmeɪʃ(ɘ)n] n&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;1.&lt;/strong&gt; оцінка, судження, думка, міркування;&lt;br /&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;in smb’s ~&lt;/strong&gt; на чиюсь думку;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;2.&lt;/strong&gt; повага, шана;&lt;br /&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;to be held in high ~&lt;/strong&gt; бути дуже шанованим;&lt;br /&gt;&#xA;&lt;strong&gt;3.&lt;/strong&gt; розрахунок, підрахунок; обчислення; калькуляція, кошторис; оцінка, визначення;&lt;br /&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;range ~&lt;/strong&gt; визначення відстані; ◊&lt;br /&gt;&#xA;  &lt;strong&gt;to fall in smb’s ~&lt;/strong&gt; впасти в чиїхсь очах.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Бачимо, що окрім запропонованого в коментарях &lt;em&gt;визначення пози&lt;/em&gt; ще пасує &lt;em&gt;розрахування/обчислення пози&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;estimation&lt;/strong&gt; = [ˌɛstɪ'meɪʃn] (дія) оці́нювання/оці́нення; (результат) оці́нка&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;adaptive ~&lt;/strong&gt; = адапти́вне оці́нювання&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;analytical ~&lt;/strong&gt; = аналіти́чне оці́нювання&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;asymptotic ~&lt;/strong&gt; = асимптоти́чне оці́нювання&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;classic ~&lt;/strong&gt; = класи́чна зада́ча оці́нювання&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;coherent ~&lt;/strong&gt; = когере́нтне оці́нювання&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;confidence ~&lt;/strong&gt; = дові́рче оці́нювання&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;error ~&lt;/strong&gt; = оці́нювання по́хибки&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;nonparametric ~&lt;/strong&gt; = непараметри́чне оці́нювання&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;quantitative ~&lt;/strong&gt; = кі́лькісне оці́нювання&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;robust ~&lt;/strong&gt; = стійке́ оці́нювання&lt;br /&gt;&#xA;• &lt;strong&gt;sequential ~&lt;/strong&gt; = послідо́вне оці́нювання&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;У цьому витязі ми бачимо &lt;em&gt;error estimation&lt;/em&gt; перекладене як &lt;em&gt;оцінювання похибки&lt;/em&gt;, отже ми можемо перекласти і як &lt;em&gt;оцінювання пози.&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="9" LastEditorUserId="9" LastEditDate="2024-03-27T12:58:46.153" LastActivityDate="2024-03-27T12:58:46.153" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7451" PostTypeId="1" CreationDate="2024-03-27T10:04:41.907" Score="1" ViewCount="30" Body="&lt;p&gt;Це питання найбільш актуальне для українців, що живуть у Німеччині, оскільки багато топонімів закінчуються на -берг, -бург, -бах, -ах. Я чув такі варіанти:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;у Гайдельбергу - у Гайдельберзі&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;в Айзенаху - в Айзенасі&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;в Гамбургу - в Гамбурзі&lt;/em&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як говорити правильно?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6369" LastActivityDate="2024-03-27T14:46:20.383" Title="Чергування приголосних у топонімах (назви міст тощо)" Tags="|відмінювання|чергування|приголосні|" AnswerCount="1" CommentCount="0" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7452" PostTypeId="2" ParentId="7451" CreationDate="2024-03-27T14:37:50.837" Score="2" Body="&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Коротко.&lt;/strong&gt; Основе закінчення — &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~і&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, а тому з чергуваннями приголосних. Втім можна писати з &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~у&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і навіть &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~ові&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, що без чергування приголоснних, але це не рекомендовано.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тут чергування приголосних залежні насамперед від закінчення до місцевого відмінку, котре може бути як &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~у&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~і&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — що впливає на зміну приголосного — і, аби було ще веселіше, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~ові&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Наприклад один словник від УМІФ:а також &lt;a href=&quot;//goroh.pp.ua/%D0%A1%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD%D0%B0/%D0%90%D0%B9%D0%B7%D0%B5%D0%BD%D0%B0%D1%85&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;наводить&lt;/a&gt; [&lt;em&gt;в&lt;/em&gt;] &lt;em&gt;Айзенахові&lt;/em&gt; з підписом, що це мова якраз про місто. Тому аби відповісти на це питання, варто розглянути саме це. Більшість наведених вами слів — другої відміни, хоча чергування можуть відбуватися і в інших відмінах, наприклад &lt;em&gt;Африка&lt;/em&gt;, що належить до першої відміни, стає [&lt;em&gt;в&lt;/em&gt;] &lt;em&gt;Африці&lt;/em&gt;. Витяги беру з правописа 2019 року.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=188&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;§ 152. Відмінювання географічних назв&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;Українські, а також іншомовні географічні назви з іменниковими закінченнями відмінюємо переважно як звичайні іменники I, II, III відмін:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;II відміна: &lt;em&gt;Буг&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;на Бу́зі&lt;/em&gt; (й &lt;em&gt;по Бу́гу&lt;/em&gt;); &lt;em&gt;Владивосто́к&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;у Владивосто́ці&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;у Владивосто́ку&lt;/em&gt;); … &lt;em&gt;Луга́нськ&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;у Луга́нську&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Токма́к&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;у Токмацí&lt;/em&gt; (&lt;em&gt;у Токмако́&lt;/em&gt;); …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Як можна побачити, виняток лише назва міста, що збіжне з структурою прикметника, що можуть мати свої правила, наприклад &lt;em&gt;§ 150. Географічні назви з прикметниковими закінченнями&lt;/em&gt;, тому на них можна не звертати увагу. Решта ж мають обі форми — &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~у&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~і&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, що спричиняє чергування. Решта назв, де неможливе чергування, мають за основу лише закінчення &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~і&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Га́йсин&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;у Га́йсині&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Ду́бно&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;у Ду́бні&lt;/em&gt;; &lt;em&gt;Ки́їв&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;у Ки́єві&lt;/em&gt;; … ; &lt;em&gt;Львів&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;у Льво́ві&lt;/em&gt;; … &lt;em&gt;Псков&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;у Пскові&lt;/em&gt;, … &lt;em&gt;У́жгород&lt;/em&gt; — &lt;em&gt;в У́жгороді&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тому якщо ви прихильник мати однакове закінчення до місцевого відмінку, то з &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~і&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — бажанїше, але це не обовязково.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Про всяк розгляньмо інші правила, одне з яких вже згадане вище:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;II Відміна&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;А. Однина&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;//files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=121&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;§ 82. Місцевий відмінок&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;У місцевому відмінку однини іменники другої відміни&#xA;мають закінчення &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ї&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;-ові&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;-еві&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-єві&lt;/strong&gt;), &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ю&lt;/strong&gt;).&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Закінчення &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; (після голосного та апострофа — &lt;strong&gt;-ї&lt;/strong&gt;) мають:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;іменники чол. роду (переважно безсуфіксні) — назви&#xA;неістот: …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка 1. Деякі іменники цього зразка можуть мати варіантні&#xA;закінчення &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ї&lt;/strong&gt;) та &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ю&lt;/strong&gt;), що залежить від місця наголосу в них: …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І, схоже, це є основним правилом для нашого випадка. Бо для &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~у&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; бажано односкладові слова або копатися в примітках:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;2&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Закінчення &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; (після голосного — &lt;strong&gt;-ю&lt;/strong&gt;) мають:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;p&gt;іменники чол. роду односкладових основ із закінченням&#xA;&lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ю&lt;/strong&gt;) в родовому відмінку, якщо наголос у місцевому відмін-&#xA;ку переходить з основи на закінчення: …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка 1. Із прийменником по деякі іменники набувають варіан-&#xA;тних закінчень &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ю&lt;/strong&gt;) та &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ї&lt;/strong&gt;): …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Примітка 2. Із прийменниками &lt;strong&gt;в&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;у&lt;/strong&gt;) деякі іменники також набува-&#xA;ють варіантних закінчень &lt;strong&gt;-у&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ю&lt;/strong&gt;) та &lt;strong&gt;-і&lt;/strong&gt; (&lt;strong&gt;-ї&lt;/strong&gt;): …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Або бажано [переважно] бути істотою:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;Закінчення &lt;strong&gt;-ові&lt;/strong&gt; у твердій групі, &lt;strong&gt;-еві&lt;/strong&gt; (після голосного та&#xA;апострофа — &lt;strong&gt;-єві&lt;/strong&gt;) у м’якій та мішаній групах мають:&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;іменники чол. роду — переважно назви істот: …&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Тобто загалом, все те саме: за основу бажано &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~і&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, але через примітки і хитрі певні слова можна через &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~у&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; або навіть &lt;em&gt;&lt;strong&gt;~ові&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Розгляньмо правило про саме чергування.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=21&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;Чергування приголоснних під час словозміни&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чергування Г, К, Х із мʼякими З, Ц, С&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 12.&lt;/strong&gt; Чергування &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;х&lt;/strong&gt; із м’якими &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;, &lt;strong&gt;с&lt;/strong&gt; відбувається:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;У давальному і місцевому відмінках однини іменників жіночого роду першої відміни: …&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;У місцевому відмінку однини іменників чоловічого та&#xA;середнього роду другої відміни: …&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Окремо додам і про:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;Чергування Ґ із мʼяким З&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 13.&lt;/strong&gt; &lt;strong&gt;Ґ&lt;/strong&gt; чергується з м’яким &lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt; у давальному і місцевому відмінках однини іменників жіночого роду першої відміни: …&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;І… на цьому все. Схоже на недопрацювання правопису, що особливо часто стає з &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (не лише тут),  оскільки це дозволяє писати щось на зразок &lt;em&gt;Гамбурґі&lt;/em&gt;, хоча за практикою і тут відбувається заміна з мʼяким &lt;em&gt;&lt;strong&gt;з&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, а за правилами фонетики цілком можливе і &lt;em&gt;&lt;strong&gt;дз&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; (як один звук, дзвінкий варіянт до &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ц&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;; нагадаю, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; — дзвінкий варіянт до &lt;em&gt;&lt;strong&gt;к&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;), що ненормативно, але теж практикується [хоч і менше]: &lt;em&gt;Гамбурдзі&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;До чого ця буква? Бо є окреме правило, що дозволяє писати &lt;em&gt;&lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; замість &lt;em&gt;&lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;. Правда, все ще не для топонімів, але декотрима практикується як ненормативно.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://files.nas.gov.ua/PublicMessages/Documents/0/2021/01/210118223223523-1428.pdf#page=155&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&lt;strong&gt;G, H&lt;/strong&gt;&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;strong&gt;§ 122.&lt;/strong&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol start=&quot;3&quot;&gt;&#xA;&lt;li&gt;У прізвищах та іменах людей можна передавати звук &lt;strong&gt;[g]&lt;/strong&gt;&#xA;двома способами: шляхом адаптації до звукового ладу української мови — буквою &lt;strong&gt;г&lt;/strong&gt; (…) і шляхом імітації іншомовного &lt;strong&gt;[g]&lt;/strong&gt; — буквою &lt;strong&gt;ґ&lt;/strong&gt; (…).&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;" OwnerUserId="585" LastEditorUserId="585" LastEditDate="2024-03-27T14:46:20.383" LastActivityDate="2024-03-27T14:46:20.383" CommentCount="2" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7453" PostTypeId="1" CreationDate="2024-03-28T11:49:05.907" Score="3" ViewCount="31" Body="&lt;p&gt;Маю таке питання: чому слово почуття ненависті інколи звучить із частинкою &amp;quot;фобія&amp;quot; (ксенофобія, русофобія, гомофобія), хоча &lt;em&gt;фобія&lt;/em&gt; — це зовсім інше:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;ФО́БІЯ, ї, жін. Нав'язливий, непереборний страх при деяких психічних захворюваннях, іноді при перевтомі, після психічного зворушення.&lt;/em&gt;&lt;br /&gt;&#xA;— &lt;a href=&quot;https://sum.in.ua/s/fobija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Словник Української Мови&lt;/a&gt;&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Чи можна сказати, що українці вживають в хибному значенні новотвір &amp;quot;русофобія&amp;quot;?&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="310" LastEditorUserId="8" LastEditDate="2024-03-28T16:57:06.093" LastActivityDate="2024-03-28T16:57:06.093" Title="Частина слова на позначення почуття ненависті до чогось/когось?" Tags="|запозичені-слова|from-greek|" AnswerCount="1" CommentCount="3" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7454" PostTypeId="2" ParentId="7453" CreationDate="2024-03-28T16:54:16.277" Score="3" Body="&lt;h1&gt;міз-, мізо-&lt;/h1&gt;&#xA;&lt;p&gt;від грецього μισέω &lt;code&gt;[miː.sé.ɔː]&lt;/code&gt;, «ненавидіти»&lt;/p&gt;&#xA;&lt;blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;&lt;em&gt;Мізо- (Miso-)&lt;/em&gt; - приставка, що означає ненависть по відношенню до кого-небудь або чого-небудь.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;/blockquote&gt;&#xA;&lt;p&gt;Наприклад:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ul&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://sum.in.ua/s/mizantropija&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мізантро́пія&lt;/a&gt; (&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%B7%D0%B0%D0%BD%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%BF%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Wiki&lt;/a&gt;) (грец. μισανθρωπία) — ненависть, недовіра до людей;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;&lt;a href=&quot;https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%96%D0%B7%D0%BE%D0%B3%D1%96%D0%BD%D1%96%D1%8F&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Мізогіні́я&lt;/a&gt; (грец. μισογυνία) — ненависть, зневага, огида, упередженість щодо жінок;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Мізопедія (misopaedia) — ненависть щодо до дітей.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ul&gt;&#xA;&lt;hr /&gt;&#xA;&lt;p&gt;Стосовно слова, яке відображає почуття зневаги, огиди щодо громадян країни-терориста, то слово &lt;em&gt;русофобія&lt;/em&gt;, що має значення &lt;em&gt;«побоювання руськіх»&lt;/em&gt; не виглядає адекватним, тому що дієслова &lt;em&gt;«боятися/лякатися»&lt;/em&gt; і &lt;em&gt;«ненавидіти/зневажати/гидувати»&lt;/em&gt; мають суттєво різні функціональні значення.&lt;br /&gt;&#xA;Це тим більше вірно, враховуючи, що &lt;em&gt;«-фобія»&lt;/em&gt; в українській мові має дещо інше значення, ніж в грецькій мові, і означає не просто страх, а &lt;strong&gt;нав'язливий, ірраціональний, панічний&lt;/strong&gt; страх, про що вказано у словниковій статті, посилання на яку вказане у запитанні.&lt;/p&gt;&#xA;&lt;p&gt;Також зрозуміло, що усталеного &lt;strong&gt;словникового терміна ще не існує&lt;/strong&gt;.&lt;br /&gt;&#xA;Натомість, у мережі можна знайти &lt;a href=&quot;https://www.reddit.com/r/Ukraine_UA/comments/y79xuq&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;численні&lt;/a&gt; &lt;a href=&quot;https://slovotvir.org.ua/words/rusofobiia&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;спроби&lt;/a&gt; знайти це слово. Найбільш поширеними варіантами є &lt;em&gt;&lt;strong&gt;мізоросія&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;, &lt;em&gt;&lt;strong&gt;москвогида&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt; та &lt;em&gt;&lt;strong&gt;росогида&lt;/strong&gt;&lt;/em&gt;.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="8" LastActivityDate="2024-03-28T16:54:16.277" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7455" PostTypeId="2" ParentId="486" CreationDate="2024-03-28T20:34:58.690" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://ukrexpert.com/osvitnii-prostir/movnii-svit/yak-zapamyatati-koli-staviti-apostrof-prikladi-sliv-z-apostrofom/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;Апостроф перед я, ю, є, ї&lt;/a&gt; може бути у випадках:&lt;/p&gt;&#xA;&lt;ol&gt;&#xA;&lt;li&gt;Після твердих приголосних б, п, в, м, ф, г, к, х, ж, ч, ш, р: п’єдестал, кар’єра, інтерв’ю, Женев’єва, Донаг’ю;&#xA;після кінцевого приголосного в префіксах: ад’ютант, ін’єкція, кон’юнктура&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Апостроф слід вживати перед я, ю, є та ї, якщо вони позначають подвійний звук.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Після р, якщо він позначає твердий звук: сузір’я, пір’їна, кур’єр, Мар’яна.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Після звуків б, п, в, м, ф: б’ють, п’ять, в’юн, м’ясо, жираф’ячий;&#xA;після к тільки у слові Лук’ян і похідних від нього: Лук’янівка, Лук’янчук, Лук’янець.&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Після префіксів: без’ядерний, роз’юшити, об’єднання, від’їхати;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;li&gt;Після першої частини складних слів, за умови твердої вимови приголосного: дит’ясла, Мін’юст, пан’європейський;&lt;/li&gt;&#xA;&lt;/ol&gt;&#xA;" OwnerUserId="6438" LastActivityDate="2024-03-28T20:34:58.690" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
  <row Id="7456" PostTypeId="2" ParentId="467" CreationDate="2024-03-28T20:39:53.733" Score="1" Body="&lt;p&gt;&lt;a href=&quot;https://gosta.media/nauka-ta-osvita/iak-pyshetsia-na-zhal-za-novym-pravopysom/&quot; rel=&quot;nofollow noreferrer&quot;&gt;&amp;quot;На жаль&amp;quot;, пишеться окремо&lt;/a&gt;, - як два слова. Окреме написання зафіксовано ще в 1929 році – у правописному словнику Голоскевича. Написання &amp;quot;на жаль&amp;quot; базується на структурі – службові частини мови (прийменник) + іменник.&lt;/p&gt;&#xA;" OwnerUserId="6438" LastActivityDate="2024-03-28T20:39:53.733" CommentCount="1" ContentLicense="CC BY-SA 4.0" />
</posts>